{"conversations": [{"from": "human", "value": "Quines s\u00f3n les orbitals at\u00f2mics i com es desen?"}, {"from": "gpt", "value": "Les \u00f2rbites at\u00f2mica s\u00f3n regions d' espai al voltant del nucli d' un \u00e0tom on hi ha una gran probabilitat de trobar un electr\u00f3. Els electrons en un \u00e0tom ocupin aquestes \u00f2rbites, que es caracteritza pel seu nivell d' energia, forma i orientaci\u00f3. Els orbitals at\u00f2mics s\u00f3n derivats de les solucions a l' equaci\u00f3 Schr\u00f6dinger, el qual descriu el comportament dels sistemes qu\u00e0ntics. Les solucions a aquesta equaci\u00f3, anomenades funcions d' ona, proporcionen informaci\u00f3 sobre la densitat de trobar un electr\u00f3 en qualsevol punt d' espai al voltant del nucli."}, {"from": "human", "value": "Quin tipus d'altres at\u00f2mics hi ha?"}, {"from": "gpt", "value": "Les orbitals at\u00f2mics s\u00f3n regions d' espai al voltant d' un nucli at\u00f2mic on els electrons poden ser trobats. Hi ha diversos tipus d' orbitals at\u00f2mics, cadascun designada per una lletra espec\u00edfica i forma: S orbitals (s\u00e8plica forma). Els orbitals s\u00f3n esf\u00e8rics i no tenen cap orientaci\u00f3 direccional. S\u00f3n el tipus m\u00e9s simple d' orbitals at\u00f2mics i es poden mantenir a 2 electrons. Pdbells (fumbell): Les formes orbitals tenen una forma est\u00fapida o cacauet i tenen tres orientaci\u00f3: px, piz i pz. S\u00f3n orientats al llarg de l' arc, y, i els eixos z, respectivament, i poden mantenir 6 electrons (fxbells) en cada orientaci\u00f3 orbitals (fx). Dx). Dx^2 tenen formes m\u00e9s complexes en les formes orbitals dx^2 i dx^2. Poden tenir una orientaci\u00f3 de tipus dx^2, i una orientaci\u00f3 de tipus dx^2 (x^2)."}]}