Danska grundlógin
Tann danska grundlógin, ið kom í gildi í 1849 í Danmark, sigur at: 1. Skulu tey, sum ikki eru limir í fólkakirkjuni gjalda fyri fólkakirkjuna?

2.Hvørjar skyldur, og hvørji politisk rættindi hava tey, sum hava aðra trúgv enn fólkakirkjunnar?

Avrit av Danmarks riges grundlov

Kapitel VII.

§ 66. Folkekirkens forfatning ordnes ved lov.

§ 67. Borgerne har ret til at forene sig i samfund for at dyrke Gud på den måde, der stemmer med deres overbevisning, dog at intet læres eller foretages, som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden.

§ 68. Ingen er pligtig at yde personlige bidrag til nogen anden gudsdyrkelse end den, som er hans egen.

§ 69. De fra folkekirken afvigende trossamfunds forhold ordnes nærmere ved lov.

§ 70. Ingen kan på grund af sin trosbekendelse eller afstamning berøves adgang til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder eller unddrage sig opfyldelsen af nogen almindelig borgerpligt.

Hetta er vert at hugsa um í hesum døgum, tá ætlanin er at yvirtaka fólkakirkjuna, og tá ein landsstýrismaður og tey, hann hevur valt í siðsemisnevndina verða hunddálkað av víðgongdum fólki, - sum helst ikki vita, hvat stendur í donsku grundlógini.