Agatangel Krımskiy
Agatangel Yuhımovıç Krımskiy (edebiy taqma adı А. Hvanko; ; 1871 yanvar 3 [15], Volodımır — 1942 yanvar 25, Qostanay, Qazahistan Sovet Sotsialistik Cumhuriyeti) — ukrain tarihçı, tilşınas, alim, şarqşınas, yazıcı ve terciman, poliglot, Ukraina İlimler Akademiyasınıñ teşkilcilerinden biri (1918). Stalin terrorınıñ qurbanı.

Tercimeiyal 
Volodımır şeerinde (şimdi Volın vilâyeti, Ukraina, o zaman Volın guberniyası, Rusiye İmperiyası) belorus tamırı olğan etnik qırımtatar, tarih ve coğrafiya ocası Yefim Krımskiyniñ ve belli leh-litvan sülâlesinden olğan poloniyalı Adelaida Krımskayanıñ qorantasında doğdı. Krımskiy sülâlesiniñ başlatıcısı Bağçasaraydan kelgen ve soñra Mstislavlge köçken bir molla edi.

İcadiy miras

İlmiy faaliyet 
Agatangel Krımskiy 60-qa yaqın til (ekseriyette şarqiy tiller) bile edi. O, arap memleketleri, İran, Türkiye ve başqa ülkelerniñ tarihı ve medeniyetinden bir sıra işlerniñ müellifidir. Ondan ğayrı, semitşınaslıqtan, tarih, islâm ceetinden de çeşit işleri bar:
 «Musulmanlıqnıñ tarihı», 1904—1912;
 «Araplar ve arap edebiyatınıñ tarihı», 1911—1912;
 «Acemistan ve onıñ yazıcılığınıñ tarihı», 1923;
 «Türkiye ve onıñ yazıcılığınıñ tarihı», 4 тт., 1924—1927);
 «Acem teatri, qaydan olıp çıqtı ve nasıl inkişaf ete edi», 1925).

Krımskiyniñ ayrı tarihiy-edebiy monografiyaları Abu Tammannıñ «Hamasa», Aban Lihiki, Hafız-ı Şirazi, Halepli Pavelge bağışlanğan. 

Agatangel Krımskiy ukrain tili ve edebiyatı, folklor, qavmiyatı tarihınıñ araştırmalarına çoq diqqat ayıra edi. Onıñ işleri: 
 «Ukrain sarfı» (2 cılt., 1907—1908),
 «Ukrain tili tarihından qısqa yazma tasvirler» (1922, O. Şahmatov ile müellifdeşlikte)
 «Zvenigorod bölgesi. Qavmiyat ve şiveşınaslıq baqışından Şevçenkonıñ tuvğan memleketi»
 «Akademik luğatnıñ» birinci cıltınıñ muarriri (1924).

Edebiy faaliyet 
Agatangel Krımskiy yazıcı olaraq şarq mevzularındaki şiiriy eserlerinen belli. 1901 senesi Agatangel Krımskiyniñ «Palma pıtaqları» degen şiirler cıyıntığı dünya yüzü kördi. Onıñ qaleminden «Ukrainler ayatından povest ve eskizler» (1895) ve «Beyrut ikayeleri» (1906), «Andrey Lagovskiy» romanı (1905) da çıqtı.

Krımskiy Antara, Ömer Hayyam, Saadi, Hafız-ı Şirazi, Mihri-hatun, Firdevsi ve daa çoq (bu cümleden ğarbiy avropalı) şairlerniñ eserlerini tercime etti.

Onıñ ilk tercimeleri ve eserleri «Zarâ», «Pravda», «Narod», «Zerkalo», «Bukovina» mecmualarında basılğan edi.

Bağlantılar 
 Кримський Агатангел Юхимович // Україна в міжнародних відносинах. Енциклопедичний словник-довідник. Випуск 5. Біографічна частина: А-М / Відп. ред. М. М. Варварцев. — К.: Ін-т історії України НАН України, 2014. — с.225-229
 Твори А. Кримського в е-бібліотеці «Чтиво»
 Шендеровський В. Видатний орієнталіст України — Агатангел Кримський / Василь Шендеровський. Нехай не гасне світ науки. Книга перша.
  Омар Хайям. Рубаї. (авдіокнига) Переклад Агатангела Кримського (укр.)(перс.)
 Кримський Агатангел // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — 1960. — Т. 3, кн. VI : Літери Ком — Ле. — С. 765-766. — 1000 екз.
 Агатангел Кримський: «Немає колиски трьох братніх народів!»
 А. Кримський в енциклопедії «100 видатних імен України» 
 Життєпис і твори Агатангела Кримського на «Українському Центрі» 
 Російсько-український (академічний) словник 1924—1933 рр. за редакцією А. Кримського
 Сюндюков Ігор. Присвятив себе Україні. Життя академіка Агатангела Кримського: подвиг ученого й громадянина // День. — 2007. — 9 листопада.
 Сторінки життєпису визначного фольклориста (автобіографія Агатангела Кримського, 1938)
 Карась З. Агатангел Кримський. Спогад до 140-ліття.

Alimler
Tilşınaslar
Ukraina adamları
1942 senesinde ölgenler
1871 senesinde doğğanlar
Yanvar 15 künü doğğanlar