Szécsi Ferenc (színművész)
Szécsi Ferenc, Schiller (Herkulesfürdő, 1913. július 11. – Budapest, 1974. március 1.) magyar színész, rendező, érdemes művész.

Pályafutása

Schiller (Szécsi) Ferenc színész és Bártfai Ilona fia. Gyerekszínészkénr kezdte pályáját, Szécsi Ferkó néven már hároméves korától. A budapesti Zrínyi Gimnáziumban tette le az érettségi vizsgát. 1938-ban szerzett oklevelet a Színművészeti Akadémián, majd 1938–39-ben a Belvárosi Színházban játszott. 1939-ben néhány hónapig Kassán szerepelt, majd 1939–40-ben Erdélyi Mihálynál lépett színpadra. 1941-ben házasságot között Ferenczy Saroltával. 1941 és 1944 között Kolozsváron játszott, majd 1944–45-ben megszervezte a marosvásárhelyi magyar társulatot. 1946–48-ban a budapesti Vígoperában volt főrendező, 1948 és 1957 között pedig rendezőként dolgozott a Magyar Rádiónál, később ugyanitt osztályvezető volt, 1954-től pedig a stúdió osztály vezetője. 1957-ben ő rendezte a televízió első stúdiójátékát (Offenbach: Eljegyzés lámpafénynél). 1957–59-ben több egészségügyi ismeretterjesztő filmet is rendezett. 1959 és 1964 között az Állami Déryné, 1964–65-ben a Fővárosi Operett-, 1965 és 1973 újból az Állami Déryné Színházban volt rendező, közben 1964-ben az Irodalmi Színpadon is rendezett. 1950-től 1953-ig a Színház- és Filmművészeti Főiskola beszédművészet tanára volt. Többnyire jellem- és bonvivánszerepekben láthatta a közönség. Gyógyíthatatlan betegsége miatt önkezével vetett véget életének.

Fontosabb színházi szerepei

 Csaba királyfi (Harsányi K.: Ellák)
 Mátyás (Szentjóbi Szabó László: Mátyás király, vagy A nép szeretete jámbor fejedelmek jutalma)
 Móka (Tamási Áron: Énekes madár)
 Ottó (Katona József: Bánk bán)
 Osrick (William Shakespeare: Hamlet)

Fontosabb rendezései
 Molière: Tartuffe;
 Szophoklész: Elektra;
 Vörösmarty Mihály: Csongor és Tünde;
 Heltai Jenő: A néma levente;
 Móricz Zsigmond: Légy jó mindhalálig; 
 Móricz Zsigmond: Rokonok;
 Illyés Gyula: Fáklyaláng;
 Németh László: Villámfénynél;
 Kleist: Az eltört korsó; 
 Shakespeare: A makrancos hölgy;
 Shakespeare: Vízkereszt vagy amit akartok;
 Kodály Zoltán: Háry János;
 Madách: Az ember tragédiája; 
 García Lorca: Bernarda Alba háza;
 John Osborne: Dühöngő ifjúság;
 Gyurkó László: Szerelmem, Elektra;
 Zerkovitz Béla: Csókos asszony;
 Huszka Jenő: Lili bárónő.

Magyar Rádió 

 Kemény Egon - Ignácz Rózsa - Soós László - Ambrózy Ágoston: „Hatvani diákjai” (1955) Rádiódaljáték 2 részben. Történik: 1780-ban. Színhely: a Debreceni Református Kollégium. Szereplők: Hatvani professzor – Bessenyei Ferenc, Kerekes Máté – Simándy József, női főszerepben: Petress Zsuzsa, további szereplők: Mezey Mária, Tompa Sándor, Sinkovits Imre, Zenthe Ferenc, Bende Zsolt, Horváth Tivadar, Kovács Károly, Kőváry Gyula, Hadics László, Gózon Gyula, Csákányi László, Dénes György és mások. Zenei rendező: Ruitner Sándor. Rendező: Molnár Mihály és Szécsi Ferenc. A Magyar Rádió (64 tagú) Szimfonikus Zenekarát Lehel György vezényelte, közreműködött a Földényi-kórus 40 tagú férfikara.

Filmszerepei
 Elnémult harangok (1916) – A kurátor unokája 
 A gyanú (1917) – Irén kisfia
 A Nagy Úr (1917, rövid játékfilm) – a lány öccse
 A tűz (1917) – Mari kisfia kétéves korában
 Egy krajcár története (1917)
 Három hét (1917) – Vjera kisfia
 Koldusgróf (1917) – a kis gróf
 A kétlelkű asszony (1918) – Oláh Palika
 Jön az öcsém (1919, rövid játékfilm) – gyerek
 Tilos a csók (1919) – gyerek
 Gyermekszív (1920) – Humphrey
 Lengyelvér I-II. (1920) – kis Janek
 Névtelen vár I-II. (1920)
 A megfagyott gyermek (1921) – Lacika
 A shimmy király (1921, szkeccs)
 A kis lord (1922, szkeccs) – Cedrik
 A szív rejtelmei / Kitty virágai c. epizód (1922) – Jimmy
 Meseország (1922)
 Szent Péter esernyője (1922)
 A három árva (1923) – Gida
 Egri csillagok (1923)
 Kolumbusz Kristóf (1923) – Diego
 Leánybecsület (1923) – Gyuri
 A Pál utcai fiúk (1924) – Geréb
 Az őrszem (1924)
 Tokaji rapszódia (1937) – Miklós barátja
 Az örök titok (1938) – Grisable csendőrhadnagy, Jeanette udvarlója
 Tiszavirág (1938, magyar-német) – halász
 Zúgnak a szirénák (1938)
 Bercsényi huszárok (1939) – Kolos, huszár
 Mindenki mást szeret (1940) – segédrendező
 András (1941) – Viheczky, hivatalsegéd
 Gyurkovics fiúk (1941) – Kovács hadnagy
 Alkalom (1942)
 Csalódás (1943)
 Szováthy Éva (1943)
 Sárga kaszinó (1943)
 Zöldár (1965) – Csiky, tanár

Szinkronszerepei
 Tűz a Marica partján (1952) (magyar változat, 1953)

Diszkográfia 

 Kemény Egon – Ignácz Rózsa – Soós László – Ambrózy Ágoston: Hatvani diákjai daljáték, CD dupla-album. Breaston & Lynch Média, 2019.

Jegyzetek

Források

 Magyar színházművészeti lexikon
 Hangosfilm.hu

További információk

 Két szinészgyerek vakációja az Állatkertben (Szécsi Ferkó és Halmai Imre) Színházi Élet 1921/32. szám

Magyar színészek
Magyar rendezők
A Magyar Népköztársaság Érdemes Művésze díjasok
1913-ban született személyek
1974-ben elhunyt személyek
Öngyilkos színészek, színésznők
Herkulesfürdőiek
Magyar gyerekszínészek
Magyar rádiósok, televíziósok
Magyar beszédtanárok
Magyar némafilmszínészek
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók