Irányítószámok Magyarországon
Magyarország irányítószámai négy számjegyből állnak. Az első számjegy a postai régiót jelöli: az 1-es Budapestet, a 2-es Budapest környékét jelöli, a továbbiak pedig az óramutató járásával megegyező sorrendben körbejárják az országot (3-as: Észak-Magyarország, 4-es: a Tiszántúl északi része, 5-ös: az Alföld középső része, 6-os: Dél-Alföld, 7-es: Dél-Dunántúl, 8-as: a Balaton környéke, 9-es: Észak-Dunántúl); a második számjegy általában Budapesttől távolodva növekszik (pl. 3000 Hatvan, 3100 Salgótarján, 3200 Gyöngyös, 3300 Eger, 3400 Mezőkövesd, 3500 Miskolc).

A fenti városok közül nem mindegyik megyeszékhely: Hatvan, Sárbogárd és Szentendre városok, de nem megyeszékhelyek, azonban mindannyian nagy csomópontok, közülük Sárbogárd lakónépessége a legkisebb, de Szentendre és Hatvan is 30 ezernél kisebb népességű város.

A teljes irányítószám meghatározza a postai kézbesítési körzetet, ahol a cím található. Budapest, Debrecen, Győr, Miskolc, Pécs és Szeged több körzetre oszlanak, Budapesten a második és harmadik számjegy a közigazgatási kerületet jelöli. A kisebb településeknek általában saját irányítószámuk van, de esetenként előfordul, hogy önálló postahivatal nélküli települések közös irányítószámon osztoznak.

Budapesten az irányítószámok 1abx formátumúak, ahol ab az adott kerület számát jelöli (01-től 23-ig), x pedig a postahivatal száma. Egy különleges rendszer létezik a postafiókokra, amely nem követi a kerületi rendszert: az 1000-es irányítószám az Országos Logisztikai Központot jelöli, amely viszont éppen Budapesten kívül esik, Budaörsön található, a 2000-es zónában (a város irányítószáma 2040). A Margitsziget irányítószáma sem követi a kerületi rendszert 2013 óta, amióta a sziget a főváros közvetlen irányítása alá tartozik (irányítószáma 1007), előtte a XIII. kerület része volt (irányítószáma 1138 volt). A nagy levélforgalmú intézményeknél gyakori (volt) az egyedi irányítószám (pl. Magyar Államkincstár 1909, Nyugdíjfolyósító 1820, Országos Széchényi Könyvtár 1827, Magyar Televízió 1810). A legmagasabb magyar irányítószám a 9985, ami Felsőszölnök Vas vármegyei településé.

A rendszer az ország nagy részén a következőképpen van megszerkesztve:
 A megyeszékhelyeknek mindig 00-ra végződő irányítószámuk van, kivéve, ha ott van más irányítószám is. A megyei jogú városok közül az egyetlen Érd, amelynek irányítószáma nem osztható százzal (2030). A 00-ra végződő irányítószámú települések egyébként is országosan jelentősek. Érdekes, hogy kerek százas számok közül egyedül a 4500-as irányítószám nincs kiosztva az országban, a legkisebb 45-tel kezdődő irányítószámú település Kemecse (4501).
 A városoknak általában 0-ra végződik az irányítószámuk, de nem mindegyiknek. Ilyen például Piliscsaba (2081), az előzőleg említett Kemecse (4501) vagy Kecel (6237). Ugyanakkor nem csak városnak végződhet 0-ra az irányítószáma, például Pilisjászfalu (2080), Szendehely (2640) és Bakonyszentkirály (8430) is községek.
 A kisebb településeknek más számjegyre végződik az irányítószámuk.
 A nagyobb városok korábban kerületekbe voltak rendezve, ami gyakran észrevehető az irányítószámokon. A Magyar Posta honlapján található irányítószám-kereső, valamint a teljes adatbázis letölthető XLS formátumban.
 Budapest mellett Göd, Debrecen, Szeged, Miskolc, Pécs és Győr több irányítószámmal rendelkezik, melyek a város különböző részeit jelölik.
 Előfordulhat, hogy egy irányítószám több települést von magába. Erre példa a 8984-es szám, ami Petrikeresztúron kívül még Gombosszeget és Iborfiát is tartalmazza.

Jegyzetek

Fordítás

Kapcsolódó szócikkek 
 ISO 3166-2:HU
 Magyarország megyéi

Posta
Magyarország