Radevormwald
Radevormwald település Németországban, azon belül Észak-Rajna-Vesztfália tartományban.

Földrajza 

Radevormwald Kölntől 50 km-re fekszik Keleti irányban, egy 421 méteres tengerszint feletti magasságban. Düsseldorf közigazgatási régiójának legmagasabban fekvő városa volt. Most a kölni közigazgatási régióban tartozik.

Szomszédos települések 

 Ennepetal
 Breckerfeld
 Halver
 Wipperfürth
 Hückeswagen
 Remscheid
 Wuppertal
 Schwelm

Az önkormányzat megoszlása 

A - Altendorf - Altenhof - Am Grimmelsberg - Auf'm Hagen
B - Beck - Berg - Bergerhof - Birken - Böhlefeldshaus - Borbeck - Born - Braake - Brebach - Brunsheide - Brunshöh - Buschsiepen
 D - Dahlerau - Dahlhausen - Diepenbruch - Dieplingsberg
 E - Eich - Eistringhausen - Erlenbach - Espert
F - Feckinghausen - Feldmannshaus - Felsenbeck - Filde - Filderheide - Finkensiepen - Freudenberg - Fuhr - Funkenhausen
 G - Geilensiepen - Grafweg - Griesensiepen - Grüne - Grünenbaum
 H - Hahnenberg - Harbeck - Hardt - Heide - Heidt - Heidersteg - Herbeck - Herkingrade - Hinüber - Honsberg - Hönde - Hönderbruch - Höltersiepen - Hürxtal - Hulverscheidt - Husmecke
 I - Im Busch - Im Hagen - Im Holte - Im Kamp - Im Walde - Im Wiesental - Im Wildental - Ispingrade
J - Jakobsholt
 K - Kaffekanne - Karlshöh - Karthausen - Kattenbusch - Keilbeck - Kettlershaus - Klaukenburg - Knefelskamp - Kötterhaus - Kottmannshausen - Kräwinkel - Krebsöge - Krebsögersteg - Kronenberg
 L - Laake - Lambeck - Lambeckermühle - Langenkamp - Landwehr - Leimbecker Mühle - Leimhol - Leye - Linde - Lichteneichen - Lorenzhaus
 M - Milspe - Möllersbaum
 N - Nadelsiepen - Neuenhammer - Neuenhaus - Neuenhof - Niederdahl - Niedernfeld - Niederwönkhausen
 O - Oberbuschsiepen - Oberdahl - Oberdahlhauen - Obergraben - Obernfeld - Obernhof - Oberkarthausen - Oberschmittensiepen - Oedeschlenke - Önkfeld
 P - Pastoratshof - Plumbeck - Rechelsiepen
 R - Remlingrade - Rochollsberg - Rädereichen
 S - Scheideweg - Scheidt - Schlechtenbeck - Schmittensiepen - Schnellental - Siepen - Sieplenbusch - Sondern - Stoote - Studberg
 T - Tanne
 U - Uelfe - Ümminghausen - Umbeck - Untergraben - Unterm Busch - Unterste Mühle
 V - Vogelshaus - Vogelsmühle - Vor der Heide - Vor der Mark - Vorm Baum - Vorm Holte
 W - Waar - Walkmüllersiepen - Wellershausen - Wellringrade - Weyer - Wiebach - Wilhelmstal - Winklenburg - Wintershaus - Wönkhausen
 Z - Zum Hofe

A Wuppertal gát alá merült helyek 
 Dorpe
 Friedrichstal
 Nagelsberger Gemarke
 Oege

A Wupper falvak 

A Wupper folyó a városon keresztül folyik. Dahlerau, Vogelsmühle és Dahlhausen falvak a Wupper völgyben helyezkednek el, ezeket nevezik ún. Wupper falvaknak. Az itt létrehozott textilipar a falvak lakosságának növekedésével járt, és munkahelyek jöttek létre. A középréteghez tartozó emberek itt telepedtek le, és a mai napig itt tevékenykednek, és saját házaikban üzleti tevékenységet folytatnak.

A település története 

Klaus Pampus 1050-ben az Urkundliche Erstnennungen Oberbergischen Orte című könyvében ír a Radevormwald történelméről, a Werden-i császári apátságról, melyet annak idején Rotha-nak hívtak.

1309 és 1316 között Adolf VI von Berg gróf önkormányzati jogokat ruházott a városra, majd 1363-ban A "vor dem walde" (a fa előtti) településről 1363-ban Willhelm II Gróf írt a Berg grófok szolgálatáról, a határ megerősítéséről, mely Sauerland ellen védte Mark megyét.

XV. század 

A város virágzásnak indult, A várost tornyok, kapuk falak védték. Gyapjú szövők és kovácsok telepedtek le a városban.

XVI. század 

A XVI. században tűz pusztított. Az egyik 1525. július 17-én, majd 1571-ben pusztította el a várost. 1540-ben a város plébániája és papsága beleolvadt a református egyházba.

XVII. század 

A települést 1620-ban a protestánsok meghódították Philip I, Landgrave of Hesse uralkodása alatt. A harmincéves háború (1618-48) során a spanyolok és az osztrákok alkalmi ellátóhelye és székhelye volt Ottavio Piccolomini parancsnoksága alatt. 1635 és 1636-ban a holland csapatok, 1638-ban pedig a vesztfáliai csapatok elfoglalták a várost. Ennek eredményeképpen a polgári lakosság gyilkossága, fosztogatása, erőszakolása történt.

Westphalia békéje 1648-ban Wilhelm von Pfalz-Neugurg (1652-1690) uralkoddása előtt történt. A katolikus herceg üldözte az anabaptistákat, így sokan elmenekültek. Az egyik ilyen menekült Adolf von der Leyen volt, aki 1656-ban (vagy 1650-ben) a selyemkiképzést hozta Krefeldbe.

XVIII. század 

1742-ben éhinség volt a településen.

XIX. század 

1802. augusztus 24-én ismét tűz pusztított a városban. 1833-ban először indult el a helyi buszjárat, és megnyílt az első postahivatal. A század végén megindult a vasúti közlekedés. 1886 március 1-én a megnyitott Remscheid-Lennep-Krebsöge-Dahlerau-Wuppertal-Oberbarmen vasútvonal megnyitását ünnepelte a város. Négy évvel később 1890 február 3-án a Krebsöge-Radevormwald közötti új vasútvonal nyílt meg. A város gázellátása 1884-ben indult meg.

XX. század 

1910-ben a Halver vasútvonal megnyitásával befejeződött a Radevormwald környéki vasútvonalak teljes hosszának átadása. Július 1-én pedig a világ második legnagyobb ifjúsági szállója nyitotta meg kapuit a Rajna-vidéken.

A városban megjelentek a helyi vállalkozások, úgy mint zár, fa, kerékpár, papír ipar, építőelem gyárak, motor-, és textilipar, fonoda, ruhaipar.

1928. május 26-án délelőtt 8:15-kor a német Lufthansa F13-as repülőgépe csapódott be Hahnenbergben, megölve ezáltal 3 embert.  1934-ben gázvezetékeket fektettek, ezátal is mérsékelték a városi gáztermelést.

Radevormwald népsűrűsége

Kultúra

Helyek, ahová érdemes menni 

A területen számos gát és víztározó található: 
 Wuppertal-gát
 Bevertal-gát
 Neyetal-gát (Wippelfürth)
 Ennepe-gát (Breckerfeld)
 Heilenbecker-gát
 Schevelinger-gát

A területen található még Kräwinklerbrücke üdülőhely, amely a Wuppertal-gát körül járható gyalogutak kiindulópontja.

Templomok 

 Protestáns református templom (állami egyház)
 Protestáns evangélikus templom (állami egyház)
 Szent Márton evangélikus templom (Független evangélikus-evangélikus templom)
 Római katolikus templom
 Remlingrade (protestáns templom)
 Wallenberg (protestáns egyház)
 Dahlerau (mind protestáns, mind katolikus egyház)

A város hírességei 

 Franz Rudolf Bornewasser (1866-1951), Trier érseke (1922-1951)
 Heide Rosendahl  (sz:1947), német sportoló (1970-1972 az év sportolója)
 Jürgen Fliege (sz: 1947), teológus, televíziós előadó és újságíró
 Fritz Hardt, a város vállalkozója és tiszteletbeli polgára 
 Adolf von der Leyen (1624 / 25-1698), vállalkozó, a selyemipar atyja Krefeldben

Kapcsolódó szócikkek 
 Észak-Rajna-Vesztfália települései

További információk

Források

Észak-Rajna-Vesztfália települései
Bottal létrehozott német település cikkek