Franciszek Niżałowski
Franciszek Tomasz Niżałowski (Lemberg, 1859. szeptember 18. – Lwów, 1937. augusztus 9.) lengyel katonai bíró, az Osztrák–Magyar Monarchia idején a császári és királyi hadsereg tábornoka, majd Lengyelország függetlenné válása után a Lengyel Hadsereg altábornagya és a Legfelsőbb Katonai Bíróság elnöke.

Élete

Középiskoláját Lembergben (korabeli lengyel nevénː Lwówban, mai ukrán nevénː Lvivben) végezte. 1879-ben egyéves önkéntes katonai szolgálatra vonult be, melyet követően tartalékos hadnagyi rangot kapott. Diplomáját 1881-ben a Lembergi Egyetem Jogi Karán szerezte. Katonai szolgálatát 1882-ben kezdte meg a K. u. k. hadseregben katonai bírói fogalmazóként. Először Temesváron szolgált, később Krakkóban a 13. gyalogezrednél (1887 és 1891 között), végül Pécsett.

1893-ban nevezték ki katonai bíróvá. 1902-ben Innsbruckba vezényelték a XIV. hadtesthez igazságügyi referensként. 1911-től Bécsben a Legfelsőbb Katonai Bíróság referense volt. 1914. szeptember 1-jén a Legfelsőbb Bíróság Országos Honvédelmi Bizottsága elnökévé nevezték ki. Tisztségében 1918. december 13-áig maradt, közben császári elismerést kapott. 1916 novemberében a legfőbb Landwehr-haditörvényszék tanácselnökeként ő vezette a Karel Kramarz képviselő és társai semmisségi (fellebbezési) perét. Kramarzt, aki később Csehszlovákia első miniszterelnöke lett, júniusban halálra ítélték hazaárulás miatt.

1918. december 16-án felvételt nyert a lengyel hadseregbe. 1919 januárjában a Katonai és Jogi Minisztériumba vezényelték szolgálatra, majd március elsejétől a Legfelsőbb Katonai Bíróság elnökévé nevezték ki. Tisztségét nyugdíjazásáig, 1921 áprilisáig töltötte be. Ezt követően Varsóban, majd Lembergben telepedett le. A Łyczakowski temetőben (ukránulː Licsakivi temető) nyugszik.

Egyik rokona, Jerzy Niżałowski varsói ügyvéd a palmiryi vérengzésben vesztette életét 1940-ben. További ismert rokonai Nizalowski Czeslaw Wladimir repülőgép-tervező  és Nizalowski Ernő hadi pilóta voltak.

Galéria

Katonai előmenetele 

Előmenetele a császári és királyi hadseregbenː

 hadnagy (podporucznik, Leutnant) – 1880
 igazságszolgáltatási főhadnagy (porucznik audytor, Oberleutnant-Auditor) – 1883
 igazságszolgáltatási százados II. osztály (kapitan audytor II klasy, Hauptmann-Auditor 1 Klasse) – 1885
 igazságszolgáltatási százados I. osztály (kapitan audytor I klasy, Hauptmann-Auditor 2 Klasse) – 1887
 igazságszolgáltatási őrnagy (major audytor, Major-Auditor) – 1895
 igazságszolgáltatási alezredes (podpułkownik audytor, Oberstleutnant-Auditor) – 1901. november 1.
 igazságszolgáltatási ezredes (pułkownik audytor, Oberst-Auditor) – 1907
 igazságszolgáltatási tábornok (generał audytor, General-Auditor) – 1911. november 1.

Előmenetele a Lengyel Köztársaság hadseregébenː

 dandártábornok (generał brygady) – 1918. december 16.
 vezérőrnagy (generał dywizji) – 1921. április 1.
 altábornagy (generał broni) – 1923. október 26.

Kitüntetései

 Ferenc József-rend (1916)
 Osztrák Császári Vaskorona-rend III. osztály
 A függetlenség 10. évfordulója emlékérem (1928)

Jegyzetek

Fordítás
 

Lengyel katonák
Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban
Lengyelország történelme
Lembergiek
Bécsiek
Varsóiak
1859-ben született személyek
1937-ben elhunyt személyek