Sumenep
Sumenep (madura nyelven: Songènèb) város Indonéziában, Kelet-Jáván, Madura szigetén fekszik, annak keleti felén. A Sumenep kormányzósághoz tartozik, annak közigazgatási központja.

Sumenep város
Sumenep város alföldön terül el, majdnem 55 km²-en (54.934774), lakosainak száma 79.918, a nők aránya 50,92%, népsűrűség: 1.454,91 fő/km² (2003). 2004. június 29-én Sumenep városi kerületeket alakított ki.

Sumenep város ad otthont több történelmi épületnek, melyek a királyi palotákhoz kapcsolódnak:
 Asta Tinggi Sumenep (Nagy Asta Sumenep) - királyok és családtagjaik sírjai
 Keraton Sumenep (királyi palota) - jelenleg Sumenep kormányzójának hivatalos rezidenciája
 Benteng Kali Mo'o - mára csak a külső fala áll
 Taman Sare (Sare Park) - az egykori királyi fürdőkomplexum, ami most nyilvános

Szomszédos kerületek
 északról: Manding
 délről: Saronggi
 keletről: Kapura és Kalianget
 nyugatról: Lenteng

Települések
Bangkal, Bangselok, Kacongan, Karangduak, Kebonagung, Kebunan, Kepanjin, Kolor, Marengan Daya, Paberasan, Pabian, Pajagalan, Pamolokan, Pandian, Pangarangan, Parsanga

Sumenep Kormányzóság

Területe: 2.093,457573 km², lakosság: 1.041.915 fő, fővárosa: Sumenep város. Az eredeti (madura) nyelv szerinti jelentése: nyugodt völgy.

Határok

A Sumenep Kormányzóság Madura sziget keleti végén található. Ugyancsak ide tartozik a keleti hosszúság 113°32'54 -- 116°16'48 és a déli szélesség 4°55' -- 7°24' között szétszórt 126 sziget is, aminek 38%-as (azaz 48) lakott, viszont 62%-a (tehát 78 sziget) lakatlan. A kormányzóságot délen a Madura-szoros és a Bali-tenger, északon a Jáva-tenger, nyugaton a Pamekasan Kormányzóság (mint egyetlen szárazföldi határ), keletről pedig a Jáva-tenger és a Flores-tenger határolja. A sok tenger hatalmas erőforrás, s természetesen a halászat nagy lehetősége.

Területek

A Sumenep Kormányzóság teljes területe 2.093,457573 km2:
 mezőgazdasági terület: 1.130,19 km² (53,98%)
 erdő, füvesség: 423,96 km² (20,25%)
 települések: 179,32 km² (8,56%)
 vízfelület: 59,07 km² (2,82%)
 egyéb: 63,41 km² (3,02%)
 tenger: kb. +50.000,00 km²

Kerületek

A Sumenep Kormányzóság huszonhét kerületre oszlik, benne 4 község és 328 falu található. Az alábbi táblázat a 2010-es népszámlálás eredményeit rögzíti.

Történelem

A gyarmatosítás előtti hindu-buddhista időkben a Singhasai királyok uralkodtak Jáva és közvetlen környezete (lásd szigetvilág), így Madura szigete felett is. Aryja Wirajaja herceg, Kertanegara király tanácsadója, a Singhasai királyság utódaként létrehozta a Majapahit birodalmat. Több könyvet és kéziratot írt, egyike a Pararaton, ami ezen történelmi események kézirata; lejegyzi, hogy emiatt őt 1268-ban száműzték a keleti Manurese hercegségbe Sumenepben, mivel kiesett Wishnuwardana király kegyeiből. Arya Wirajaja-t itt temették el 1269. október 31-én (városalapítás dátuma).

A muzulmán és a gyarmati időszak kezdetén, Yudonegoro idején (1648-1672) a Holland Kelet-Indiai Társaság elérte Sumenep régióját. Trunojoyo (Yudonegoro barátja) vereséget szenvedett a hollandoktól, így a terület ezután a társaság szabályaihoz kötődött. Az uralkodó, Yudonegoro halála után a hollandok beavatkoztak Sumenep közügyeibe. 1704-ben a hollandok aláírták a Puger-szerződést, melyben elismerték a szunani Pangeran Puger herceg - mint I. Pakubuwana, Surakarta harmadik királya - szuverenitását, aki hadilábon állt III. Amangkurat szultánnal (Matamaram szultán örökösével) Plered-ben; a küzdelemben holland segítséget kapott. A szerződés részeként Puger átengedte Jáva keleti részeit és Madurát (vele Sumenepet) a hollandoknak, ugyanakkor egy korábbi szerződés súlyos pénzbeli terhét átváltotta 25 évnyi kötelezettségre természetben (évi tizenhárom tonna rizsre). Sumenep így másodszorra került a Társaság kezébe 1705. október 5-én.

IV. Cokronegoro (1744-1749) uralkodása alatt Ke'Lesap felkelést vezetett Bangkalanból a holland szabályok megtámadására, majd egy éven vezette Sumenepet. 1750-ben leváltotta Tirtonegoro (Yudonegoro leszármazottja), aki Bendoro Saud paphoz ment feleségül, akit a hollandok mint Sumenep hercegét koronázták meg. Így 1750 és 1762 között a régiót két uralkodó család vezette. Saud herceget a szülők felkérésére fia, Raden Asirudin (későbbi nevén Panembahan Somala) követte a trónon (1762-1811), aki megépítette a palotát és a nagy mecsetet; Sumenep első szultánjaként is ismerik. Őt ugyan rövid időre fia, Kusumadiningrat követte, de néhány hónap múlva a hollandok Pasuruanba kényszerítették, s helyébe Tirtadiningrat lépett, akit a hollandok I. Pakunataningrat szultánnak koronáztak. Ekkortól a hercegséget a szultánság váltja fel, ami az iszlám vallás térhódításának is a következménye.

A holland gyarmatok közt egyedülálló módon az indonéz Sumenep a szultánságok létrehozásával egyfajta autonómiát kapott az önálló kormányzásra (holland felügyelővel) szerződéseken és egyezményeken keresztül. 1883-ban azonban a hollandok közvetlenebb szabályokat érvényesítettek, alávetve a térséget Holland Kelet-India fennhatóságának. Pratamingkusumo (1901-1926) idején létesítmények építkezésébe kezdtek az etikus politika jegyében: egyebek közt gátat a Kebon Agung folyón, holland iskolát az indonéz diákok részére, közlekedési létesítményeket és moder só-brikett üzemet Kalianget kerületében.

1945. augusztus 17-én Indonézia kimondta a hollandoktól való függetlenségét. Ezt a gyarmatország csak jóval később volt hajlandó elismerni. Az indonéz nemzeti forradalom alatt 1947. november 11-én Sumenep függetlenségért küzdő harcosai öt holland repülőgépet támadtak meg. Annak ellenére, hogy a helybéliek támadtak, Sumenep és Madura szigetének más területeit is leigázták a hollandok; abban az időben Madura szigete volt az utolsó lefoglalt fellegváruk, nevezetesen Sumenep. A Madurában lévő kormányközpont Pamekasanból Lanjukba, Mandingba és Sumenepbe költözött.
1948-ban megalakult az Indonéz Egyesült Államok; Madura a központi indonéz államtól elkülönült a szövetségi kormány felbontásáig, mikor is létrejött az Indonéz Köztársaság.

Uralkodók

Nyelv

Sumenep hivatalos nyelve az indonéz, valamint a köznyelvben a madura nyelv. Emellett a környező szigeteken a saját ősi nyelvek is használatban vannak, Sapeken szigetén a bajo, a mandar, a makaszar, s több Sulawesi-ről érkező regionális nyelv. Kangean szigetén a madura egy nyelvjárását, a kangeáni madurát beszélik.

Vallás

A Központi Statisztikai Hivatal adatai szerint a 2010-es népszámláláskor Sumenep tartomány lakossága az alábbiak szerint nyilatkozott vallásáról:
 iszlám: 1.033.854 fő (99,22%),
 keresztény: 685 fő (0,066%), ebből katolikus 478 fő (0,046%),
 buddhista: 118 fő (0,011%),
 hindu: 8 fő (0,008%),
 konfucianista: 5 fő (0,005%)
A teljes lakosság: 1.041.915 fő (100%)

Klíma

Sumenep trópusi éghajlatú. Eltérően Indonézia más területeivel az esős évszak októbertől márciusig tart, a száraz évszak pedig áprilistól szeptemberig. Az átlagos csapadékmennyiség 1479 mm. A 2011. év adatai szerint a hőmérséklet szeptember és november közt volt a legmagasabb (31,7°C). A levegő hőmérséklete az év során viszonylag állandó, az átlagos hőmérséklet 30°C. A csapadék jelentős része demberben érkezik. A leghosszabb átlagos napsütötte órák száma augusztusban a legnagyobb és februárban a legalacsonyabb. A szél sebessége júliusban volt a legerősebb, márciusban a leggyengébb.

Fordítás

Források
 Sumenep tartomány hivatalos honlapja
 Sumenep kormányzói oldala
 Hivatalok - Sumenep önkormányzata

Indonézia települései