Barbula (moha)
A Barbula nemzetség a lombosmohák  Pottiaceae családjába tartozik.  Az idetartozó fajok elsősorban sziklákon és talajon élnek. A jelenlegi ismeretek alapján ez a nemzetség polifiletikus.

Jellemzés 
A nemzetség tagjai általában kis termetű  (0,5–3 cm magasak), acrocarp mohák. A száruk felálló, párnát vagy gyepet alkotnak az aljzaton.

A levelek leginkább lándzsa alakúak, egyes fajok esetében nyelv alakúak. Szárazon egyenesek vagy csak enyhén csavarodottak. A levélér erőteljes és a csúcsig ér mindig, de sosem végződik átlátszó, hosszú szőrszálban. A levélsejtek a levél alsó részén hosszúkásak, a felső részen négyzet alakúak és zöld színűek.

A spóratok hosszúkás, sárgás vagy vöröses. A toknyél (seta) egyenes. A perisztómiumok hosszúkás, fonalszerűek és csavarodottak. A tokfedő (calyptra) sapka alakú. Számos faj, vegetatívan is szaporodik a gyökereken található sarjtestekkel (rhizoid gemmákkal).

Elterjedés 
A nemzetség kozmopolita, az egész világon elterjedt.

A legtöbb faj talajon, sziklákon él, elsősorban a meszes aljzatot kedvelik (mészkő, dolomit, meszes talajok).

Rendszertan, fajok 
A Pottiaceae családban nem szokatlan, hogy egy nemzetség behatárolása problémás. A Barbula nemzetségbe besorolt fajok mennyisége is változó, de világ viszonylatban körülbelül 200-300 faj tartozik a nemzetségbe. A besorolás a perisztómium, a levélér és molekuláris adatok alapján történik. Hasonló nemzetségek: Didymodon, Pseudocrossidium, melyeknek fajai korábban a Barbula nemzetségbe tartoztak.

Jelenleg Magyarországon két fajuk ismert:
 Barbula convoluta
 Barbula unguiculata

Források 

 Jan-Peter Frahm, Wolfgang Frey: Moosflora. Verlag Eugen Ulmer, Stuttgart 1983, 
 Wolfgang Frey, Jan-Peter Frahm, Eberhard Fischer, Wolfram Lobin: Kleine Kryptogamenflora Band IV: Die Moos- und Farnpflanzen Europas. Gustav Fischer Verlag, Stuttgart, Jena, New York 1995,

Fordítás 

Növénynemzetségek
Pottiaceae