Magyarország és Dél-Korea kapcsolatai
A  a Magyarország és Dél-Korea közötti diplomáciai kapcsolatokat jelöli. A két nép között 1892 óta, a két ország között hivatalosan csak 1989 óta van kapcsolat, mivel a Koreai Köztársaság 1948. augusztusi kikiáltását az akkori magyar kormány szovjet mintára nem ismerte el, hanem a szocialista Észak-Koreát tekintette Korea jogutódjának. A diplomáciai kapcsolatok felvételekor is még két, egymással ellenséges katonai tömbhöz tartoztak: Magyarország a Varsói Szerződés, míg Dél-Korea a NATO tagállama volt.

Története a szocializmus idején
1956-ban, a magyar forradalom hírére  akkori dél-koreai vezető támogatást akart küldeni a felkelőknek, és egy világméretű kommunistaellenes háborút szorgalmazott.
1982-től a Magyar Szocialista Munkáspárt legfelsőbb vezetése elkezdett élénken foglalkozni a magyar–dél-koreai kapcsolatokkal. Napirendi téma volt, hogy Magyar Népköztársaság képviseltesse-e magát a Szöulban 1983 októberében tartandó Interparlamentáris Unió 70. közgyűlésén. Észak-Korea heves tiltakozását fejezte ki ezzel kapcsolatban, és bojkottra szólította fel a szocialista országokat.
Az akkori magyar kormány végül úgy döntött, részt vesz az ülésen, de amikor 1983. szeptember 1-jén véletlenül lelőttek egy szovjet légtérbe tévedt dél-koreai utasszállítót, és emiatt Dél-Koreában szovjetellenes hangulat alakult ki, a magyar vezetés elállt a látogatástól.

 dél-koreai elnöki politikai tanácsadó július 5-én Budapestre látogatott, majd Grósz Károly akkori magyar kormányfő látogatást tett ban. Az újabb észak-koreai bojkott ellenére Magyarország részt vett sok másik szocialista állammal együtt az 1988-as szöuli olimpiai játékokon is.

Története a rendszerváltás után

Magyar részről a gulyáskommunizmus és a közelgő rendszerváltás, koreai részről  dél-koreai elnök nyitási politikájának köszönhető a diplomáciai viszonyok rendezése. Magyarország a keleti blokk országai közül elsőként vette fel a kapcsolatokat Dél-Koreával. A szerződést, ami megalapozta mindezt, 1988. szeptember 13-án írta alá a két ország képviselete.

Hivatalosan Magyarország (Magyar Népköztársaság) és Dél-Korea (Koreai Köztársaság) között 1989. január 29. óta van diplomáciai viszony, de a gyakrabban használják a jóval kerekebb, február elseji dátumot.

2006-ban egy észak-koreai diplomata családjával együtt a budapesti dél-koreai nagykövetségen kért politikai menedékjogot.

2007-re a két ország közötti áruforgalom értéke elérte a 450 milliárd forintot, megjelentek Magyarországon a nagyobb dél-koreai cégek, mint például a Samsung és a Hankook Tire. Magyarország egykori szöuli nagykövete, Lengyel Miklós az 1980-as években Magyarország phenjani nagyköveteként szolgált. Magyarország szöuli nagykövete 2018–2022 között Csoma Mózes volt, Dél-Korea budapesti nagykövete pedig .

2015 áprilisában Áder János köztársasági elnök dél-koreai látogatása során javaslatot tett egy Budapest– légi járat forgalomba állítására, és bejelentette, hogy a két ország közötti kapcsolat tovább fejlődhetne közös kutatások terén.

Magyarország szöuli missziójának vezetői
 Etre Sándor (1989–1993)
 Németh Iván (1993–1998/1999)
 László Béla (1999–2003)
 Torzsa István (2003–2007)
 Lengyel Miklós (2007–2013)
 Csaba Gábor (2013–2018)
 Csoma Mózes (2018–2022)
 Szerdahelyi István (2022–)

Dél-Korea budapesti missziójának vezetői
 (1989. március 2. – 1991 nyara)
 (1991. szeptember 2. – 1993)
 (1993. december 8. – 1996)
 (1996. április 2. – 1998)
 (1998. szeptember 28. – 2001)
 (2001. március 14. – 2003)
 (2003. június 2. – 2006)
 (2006. április 25. – 2008)
 (2008. október 8. – 2011)
 (2011 – 2014)
 (2014 – 2018)
 (2018 januárja – 2020)
 (2020. december – )

További információk
A szöuli magyar nagykövetség épülete

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
Magyarország és Korea kapcsolatai
Magyarország és Észak-Korea kapcsolatai

Dél-Korea
Dél-Korea