Koreai nyelvtan
A koreai nyelv agglutináló nyelv, nyelvtana lényegesen különbözik az európai nyelvek többségétől, de mutat hasonlóságokat például a törökkel, illetve a japánnal. A koreai nyelvben nincs névelő, elöljárószó, sem személyragozás, és nem ismeri a nyelvtani nemeket. Szórendje SOV (alany–tárgy–ige), és viszonylag kötött. Nagy hangsúlyt kap a tiszteletiség, amely különféle toldalékokkal fejezi ki a beszélő és a hallgató közötti társadalmi viszonyt.

Ábécé és hangtan

A koreai ábécé, a hangul úgynevezett gyökökből (betűkből) illetve digráfokból áll, melyek koreai elnevezése  (자모). A 24 gyök (betű) 27 digráfot alkothat. A 24 gyökből 14 mássalhangzót (자음, ) és tíz magánhangzót (모음, moum) jelöl. Öt mássalhangzó megkettőződik, ezzel jelölve az erőteljesebb, „kemény” ejtést. A tíz magánhangzó segítségével 11 további kettőshangzó alkotható.

Főnév
A koreai főnevek nem használnak névelőket, a számot, a személyt és a nemet sem fejezik ki, bár a többes számnak van toldaléka. Egyes főneveknek tiszteleti megfelelője van, melyet bizonyos szituációkban használnak.

Névelők hiánya
A névelők hiánya miatt a főnév határozott vagy határozatlan jellegét más nyelvtani elemek segítségével oldják meg, ilyenek a mutató névmások vagy az egyes szám. Ha semmi nem áll a főnév előtt, akkor a szövegkörnyezettől, a beszélgetés előzményeitől függ, hogy határozott vagy határozatlan jelentést kap-e.
 지용이 그 여자를 만났어요.  →  azzal a nővel találkozott.
 지용이 한 여자를 만났어요  →  egy nővel találkozott.
 지용이 여자를 만났어요  →  a / egy nővel találkozott.

Többes szám

A koreai nyelvben a főnevek többes száma nem mindig egyértelmű a főnév alakjából, legtöbbször a szövegkörnyezetből lehet következtetni rá.

 책을 받았어요.  → Megkaptam a könyvet/könyveket.

Amennyiben muszáj a többes számot kifejezni, azt a -들 (-) toldalékkal fejezik ki.

 책들을 받았어요.  → Megkaptam a könyveket.

Nyelvtani nem

A koreai nyelv nem jelöli a nyelvtani nemet, egyes szavak esetében a férfit és a nőt a 남자 / 여자  szavakkal, illetve ezek rövidített változatával különböztetik meg, például:

 여자 경찰관 : rendőrnő
 남자 판매원 : férfi eladó
 남학생 : diákfiú
 여학생 : diáklány

Névmás

Személyes névmások
A személyes névmások a koreai nyelvben valamivel bonyolultabb rendszert alkotnak, mint az európai nyelvekben, köszönhetően részben a tiszteleti rendszernek, részben pedig a névmások gyakori elhagyásának. Az alapvető névmások a következők:

A magyar te/ti, illetve ön/önök névmásoknak nincs pontos koreai megfelelője, az alkalmazott kifejezés erősen függ attól, ki a beszélő, kihez szól vagy kiről beszél, milyen társadalmi kapcsolat van a beszélő és a hallgató között. A második személyű személyes névmásokat emiatt gyakorta el is hagyják, szokásos helyette a megszólított személy nevét és beosztását használni („Kim doktor úr”, „tanárnő”, „igazgató úr”). A legáltalánosabban használt megszólítás egykorúak között a -ssi (-씨) végződés, melyet teljes névhez (권지용씨 ) vagy keresztnévhez (지용씨 ) lehet kapcsolni, utóbbi esetben közvetlenebb a hangnem.

Második személyű személyes névmások
 너 (): bizalmas viszonyt feltételez, egykorúak egymás közt, vagy fiatalabbak felé használják, illetve gyerekek megszólításához.
 자네 (): idősebbek (30 év felettiek) használják fiatalabbak felé.
 당신 (: a modern koreai nyelvben leginkább házastársak használják egymás közt; egyébként durva inzultusnak számít mások felé a használata, leginkább viták során a másik megsértésére alkalmazzák, pl.: 당신이 뭔데? ? („Kinek képzeled te magad?”)
 자기 (: az eredetileg visszaható névmásként használt kifejezés nem rég óta használatos személyes névmásként, főként fiatal, még nem házas párok között.
 그쪽 (): szó szerint azt jelenti, „az az oldal”. Hasonló korúak között alkalmazható, amennyiben nem biztos benne a beszélő, hogyan szólítsa meg az illetőt. Pl. 그쪽은요? ? („És te/ön?”)

Megjegyzések

Jegyzetek

Források
  
  
  

Koreai nyelv
Egyes nyelvek nyelvtana