Kürti József
Kürti József, 1900-ig Rudik (Szatmár, 1881. július 14. – Budapest, Józsefváros, 1939. június 18.) magyar színész.

Élete

Rudik Ferenc és Kürthi Julianna fia. 1904-ben szerzett diplomát a Színművészeti Akadémián, majd a Thália Társasághoz került, ahol Szemere György Siralomházban című darabjának főszereplőjeként nagy sikert ért el. 1906–07-ben Pécsett Kövessy Albert társulatában játszott, majd 1907–1908-ban a Népszínház–Vígopera tagja lett. 1908–1909-ben visszatért a Thália Társasághoz. 1909-től a Magyar Színházban láthatta a közönség, 1913 és 1925-ig a Nemzeti Színház művésze volt. 1925 és 1928 között a Vígszínházban szerepelt, ahol az Ezüstlakodalom című vígjátékban mutatkozott be. 1926-ban gyakran vendégszerepelt a Belvárosi Színházban. 1928-tól ismét a Nemzeti Színház foglalkoztatta, egészen haláláig. Filmekben is játszott és verseskötetei is megjelentek. Erős egyéniségű és sokoldalú színésznek tartották. Játékában egyaránt megjelent a líra, a szenvedély és a humor is.

Sírja a Kerepesi temetőben található [41-1-77].

Magánélete 
Házastársa Daróczy Vilma (1883–1970) volt, Daróczy István és Tóth Erzsébet lánya, akit 1917. január 22-én Budapesten vett nőül.

Jelentősebb szerepei
Madách Imre: Az ember tragédiája - Lucifer
Katona József: Bánk bán - Bánk, Petur, Tiborc
Szophoklész: Oidipusz király - Oidipusz király
Kisbán Miklós: A nagyúr - Attila
Teleki László: Kegyenc - Petronius
Géraldy: Ezüstlakodalom - Hamelin
Mikszáth Kálmán – Harsányi Zsolt: A Noszty fiú esete Tóth Marival - Tóth Mihály
Móricz Zsigmond: Úri muri - Balogh Ábel 
Shakespeare: Lear király - Kent
William Shakespeare: Othello - Othello
Tóth Ede: A falu rossza - Feledi Gáspár 
Kisfaludy Károly: Csalódások - Mokány
Friedrich Schiller: Ármány és szerelem - Miller
Sík Sándor: István király - István király

Filmjei

 Ágyú és harang (1915) – Magyar Mihály
 A falu rossza (1916) – Feledi Gáspár
 A fekete szivárvány (1916) - Lidia apja
 A csikós (1917) – Bálint
 Szent Péter esernyője (1917) - nyakas kálomista
 A piros bugyelláris (1917)
 Károly bakák (1918) – kocsmáros
 A kétlelkű asszony (1918) – Oláh Gábor gróf
 Az aranyember I-III. (1918) – Fabula
 Az összeesküvők (1918)
 Fekete tulipán (1919)
 Jön az öcsém (1919, rövid) – a báty
 A rög (1920)
 A száműzött (1920) – sheriff
 Szép Ilonka (1920) – Peterdy
 A fogadalom (1920) – Gajdos András béresgazda
 A falusi kislány Pesten (1920)
 A szürkeruhás hölgy (1920) – detektív
 Mackó úr kalandjai (1921) – Mackó úr
 Petőfi (1922) – Petrovich
 Ludas Matyi (1922) – Döbrögi
 A cigány (1925) – Kurta Gergely nagygazda
 Rongyosok (1925) – Varju András földbirtokos
 Tavaszi zápor (1932) – Mária apja
 Az iglói diákok (1934) – igazgató
 Szerelmi álmok (1935, magyar-német-osztrák) – Pekry Ernő báró
 Budai cukrászda (1935) – Dr. Demeczky Győző körorvos
 Címzett ismeretlen (1935) – árvaház igazgatója
 Két fogoly (1937) – orosz utas a vonaton
 Borcsa Amerikában (1938) – Szalai Pista édesapja
 Érik a búzakalász (1938)
 Varjú a toronyórán (1938) – Fekete
 Fehérvári huszárok (1938) - Seregély, intéző
 A pusztai királykisasszony (1938) – tanfelügyelő
 Süt a nap (1938) – Fehér tiszteletes
 Magyar feltámadás (1938-39) – szlovák foglár

Jegyzetek

Források
Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1994.
Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Schöpflin Aladár. Budapest, Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, 1929.
Magyar Katolikus Lexikon

További információk
(Színház) Kárpáti Aurél: Kürti József Othellója - EPA
Bánk bán-mozaikok

Magyar színészek
1881-ben született személyek
1939-ben elhunyt személyek
Szatmárnémetiek
Magyarországi szabadkőművesek
Családi nevüket magyarosított személyek
Magyar némafilmszínészek
A Nemzeti Színház örökös tagjai