2004. T-313/02. David Meca Medina. – sport és versenyjog
Két úszó (David Meca-Medina, Igor Majcen) bírósághoz fordult a panaszlevelüket elutasító bizottsági határozat miatt. Doppingoltak, s megbuktak, 4 évre eltiltották őket. Azonban bebizonyosodott, hogy bizonyos élelmiszerek fogyasztása növelheti a dopping szintet, ezért 2 év enyhítést kaptak. Újra Bizottsághoz fordultak, de ismét elutasították panaszukat, ezért az Európai Bírósághoz fordultak. A bíróságon a bizottsági határozat megsemmisítését kérték.

Résztvevők a bíróságon
Felperesek: David Meca-Medina, Igor Majcen
Alperes: Európai Unió Bizottsága, támogató: Finnország

Tárgy a bíróságon
A NOB doppingvizsgálatra vonatkozó határozatának (Meca-Medina és Majcen/NOB - COMP/38158. sz. ügy) megsemmisítése miatti kereset.

Az ügy előzménye
Nemzetközi Olimpiai Bizottság az Olimpiai mozgalom legfelsőbb hatósága, melynek része a Nemzetközi Úszószövetség (FINA) is. A FINA átültette NOB doppingellenes szabályzatát. Ezek szerint a nandrolon (tiltott doppingszer) szervezeten belül termelődik, sportolók testében természetesen csak 2 nanogrammig lehet, azon túl doppingnak számít.
Ennél magasabb érték 4 év eltiltással szankcionált. Ugyanakkor lehetséges az enyhítés, amennyiben a sportoló bizonyíthatóan nem szándékosan alkalmazta az anyagot, vagy ha a sportoló gondatlansága miatt jelen lehetett szervezetében.

FINA Dopping Bizottságának döntései ellen a Sport Választott bírósághoz (Tribunal arbitral du sport, TAS) lehet fordulni. A TAS a nemzetközileg független Nemzetközi Sport Választott bírósági Tanács (CIAS) irányítása alá tartozik.

A felperesek mindketten megnyertek egy bajnokságot Brazíliában. Doppingellenőrzésen nandrolon szintjük magas lett, és FINA négy évre eltiltotta őket.
De tudományos eredmények igazolták, hogy bizonyos élelmiszerek, így például a nem herélt kan disznó húsának elfogyasztása esetén az emberi szervezet is termelhet nandrolont, amelynek mértéke meghaladhatja az elfogadott tűréshatárt.
Az ügy ezért a TAS elé került. TAS két évvel csökkentette az eltiltást.

A felperesek ezután a Bizottsághoz fordultak panaszlevéllel a NOB és a FINA dopping szabályaik miatt, hogy megsértették a EK 81. és/vagy az EK 82. cikket. A felperesek megemelkedett tűréshatára származhatott a nem herélt kandisznó húsát tartalmazó étel fogyasztásából is. 
Nem lett eredmény, a bizottság határozattal elutasította, ezért az elsőfokú bírósághoz fordultak.

Három jogalap a bíróság előtt a felperes részéről
Felperesek három indokot alkalmaztak:

– Egyrészt a doppingszabályok megszegik EK 49. cikket (szolgáltatásnyújtás szabadsága) azért, mert sértik gazdasági szabadságaikat, rájuk nézve gazdasági hatásokkal jár, mivel megkülönböztető jellegű (diszkriminál) és így nem minősíthetők tisztán sport jellegűnek. (1. jogalap)

– Másrészt versenykorlátozók az EK 81. cikk szerint. (2. jogalap)

– Harmadrészt a NOB-nak vállalkozásnak kellene lennie. (3. jogalap)

A bíróság vizsgálata
Legfőbb kérdés az volt, hogy doppingszabályok a versenyjog hatáskörébe tartoznak-e?

Nem, a bíróság megállapította, hogy nem. Azok a sportok tartoznak a közösségi jog alá, amelyek gazdasági jellegűek, és a közösségi jog tilalmai a sporttevékenység gazdasági oldalára vonatkozhatnak (meccsszabályok: időtartam, játékosok száma). A sport gazdasági tevékenységgé vált (fizetés ellenében űzött) de ebből nem következik, hogy a doppingellenes küzdelem gazdasági lenne. Doppingellenes küzdelemnek lényege a sportszerűség szellemének (fair-play) megóvása. Szabályoknak nincs olyan hatása, ami megszüntetné sport jellegüket és amelyeket a versenyjog gazdasági szempontjai értékelnék.
A Bíróság elutasította a 3. jogalapot

2. jogalap vizsgálata:
Következésképpen versenykorlátozóak sem lehetnek, mert a doppingellenes szabályok hatása lehet a sportolók cselekvési szabadságának korlátozása, azonban ez nem versenykorlátozás, mert hozzátartozik a sportverseny szervezéséhez és megfelelő lebonyolításához. (ettől még létezni fog verseny).

1. jogalap vizsgálata:
Ebből következett az 1. jogalapra a válasz, a NOB sem lehet vállalkozás, mivel a doppingszabályok nem tartoznak a versenyjog hatálya alá, mert csak versenyjog hatálya alá tartozó jogszabályt alkalmazó létesítmény lehet vállalkozás.

Következtetés 
A bíróság elutasította a felperesek jogalapját, ezzel elvesztették az ügyet, s viselték a költségeket.

Források 
 https://web.archive.org/web/20151117020914/http://curia.europa.eu/juris/showPdf.jsf?docid=84831&doclang=HU

Közösségi jog
Bírósági döntések