Halász Gitta
Halász Gitta (1900-ig Holzer Margit, asszonynevén dr. Révész Sándorné) (Lipikfürdő, 1889. augusztus 15. – Budapest, 1968. május 8.) opera-énekesnő (szoprán). A két világháború között a budapesti Opera vezető koloratúrszubrettje volt.

Élete
Halász József postamester és Bier Ilona lánya. 1906-ban lett a budapesti Zeneakadémia magánének szakának növendéke, de 1908 végén itteni tanulmányait megszakítva Bécsben, majd Budapesten dr. László Gézánál tanult tovább. 

Pályáját az 1917–18-as évadban a sok sztárnak ugródeszkát jelentő reichenbergi Városi Színházban (ma Divadlo Františka Xavera Šaldy) kezdte. Innen szerződtette a pesti Operaház 1918 őszétől. Itt 1918. szeptember 22-én debütált ifj. Ábrányi Emil Don Quijote c. operájának Királyleányaként. Karrierjét azzal alapozta meg, hogy négy hét múlva beugrott Sámson Mária helyére a Hegyek alján Nurijának szerepébe. Hamar a társulat sokat foglalkoztatott tagja lett, aki szubrett és lírai szoprán szerepeket egyaránt énekelt. A Mozart-előadások elmaradhatatlan közreműködője volt. Színészi adottságai éppoly kiválóak voltak, mint az énekesi. Oratóriumesteken is rendszeresen fellépett. Többször vendégszerepelt Németországban.

1928. június 23-án Budapesten, a Józsefvárosban házasságot kötött Révész Sándor nőgyógyász–sebésszel. 1938. december 1-jén áttért a katolikus vallásra, azonban a második zsidótörvény miatt 1939-ben eltávolították az intézményből, ahová csak a felszabadulás után térhetett vissza. Egyik legkedvesebb szerepében, a Szöktetés a szerájból Blondéjaként lépett fel 1945. április 14-én. 1948-ban nyugdíjazták, s ekkor megkapta az örökös tag címet. 1949 márciusában még egyszer visszatért a színpadra, ismét Blondeként. Visszavonulása után énektanítással foglalkozott. Férje 1959. szeptember 29-én hunyt el, Halász Gitta kilenc évvel élte őt túl.

Férjével közös sírja a Farkasréti temetőben található [18–1–7].

Szerepei

 ifj. Ábrányi Kornél: Don Quijote — Királyleány
 Eugen d’Albert: Hegyek alján – Nuri
 Beethoven: Fidelio — Marcellina
 Georges Bizet: Carmen – Frasquita
 Donizetti: Don Pasquale — Norina
 Gluck: Orfeusz és Eurüdiké — Ámor
 Charles Gounod: Faust – Siebel
 Hubay Jenő: Karenina Anna — Kitty
 Engelbert Humperdinck: Jancsi és Juliska – Juliska
 Kacsóh Pongrác: János vitéz – A francia királykisasszony
 Leoncavallo: Bajazzók — Nedda
 Pietro Mascagni: Parasztbecsület – Lola
 Giacomo Meyerbeer: A hugenották – Urbain
 Giacomo Meyerbeer: Észak csillaga – Praszkovia
 Carl Millöcker: A kolduskirály – Bronislawa
 Mozart: Az álruhás kertészlány — Bianca
 Mozart: Szöktetés a szerájból — Blondchen
 Mozart: Don Juan — Zerlina
 Mozart: Figaro lakodalma — Susanna; Cherubino
 Mozart: Così fan tutte — Despina
 Wolfgang Amadeus Mozart: A varázsfuvola – Első hölgy; Papagena
 Jacques Offenbach: Hoffmann meséi – Giulietta
 Pergolesi: Az úrhatnám szolgáló — Serpina
 Poldini Ede: Farsangi lakodalom — Stanci
 Puccini: Bohémélet — Musette
 Puccini: Gianni Schicchi — Lauretta
 Johann Strauss jun.: A denevér — Adél
 Johann Strauss jun.: A cigánybáró – Arzéna
 Richard Strauss: A rózsalovag — Sophie
 Richard Strauss: Arabella – Kártyavetőnő
 Verdi: Álarcosbál — Oscar
 Giuseppe Verdi: Falstaff — Alice Ford
 Richard Wagner: A walkür – Ortlinde
 Weber: A bűvös vadász — Ännchen
 Ermanno Wolf-Ferrari: A négy házsártos — Felice

Jegyzetek

Források
 A budapesti Operaház 100 éve. Szerk. Staud Ferenc. Budapest, 1984. Zeneműkiadó. 
 Magyar asszonyok lexikona. Összeáll., előszóval és történelmi résszel ellátta Bozzay Margit. Budapest, 1931. Stephanum ny. 400–403. hasáb
 Várnai Péter: Operalexikon. Budapest, 1975. Zeneműkiadó. 
 Halász Gitta a Magyar Állami Operaház adatbázisában
 Magyar Színművészeti Lexikon Lányi Viktor cikke
 Operissimo.com

További információk
 Online megvásárolható felvételei 

Magyar operaénekesek
Szopránok
A Magyar Állami Operaház örökös tagjai
Zsidó származású magyarok
1889-ben született személyek
1968-ban elhunyt személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Katolikus vallásra tért személyek