Megismerés
A megismerés a materialista filozófiában, közelebbről az ismeretelméletben a valóság gondolati visszatükrözésének a folyamata. Ez a folyamat a gyakorlat során valósul meg, célja az objektív igazság feltárása.

Leírás
A megismerési folyamat során alakul ki az emberi tudatban a külvilág reális képe, az így szerzett ismeretek alkalmazhatóvá válnak a környezet megváltoztatására a gyakorlati tevékenység során. A gyakorlati tevékenység ugyanakkor alkotóan visszahat a megismerésre, gazdagítja, pontosítja azt.

A tárgyak eleven szemlélete az érzéki gyakorlati tevékenység kezdeti mozzanata, amely az észlelés és a képzet formájában ismerteteket ad a dolgok konkrét külső tulajdonságairól. Ezeket az adatokat a tudat elvont logikai gondolkodás útján dolgozza fel, amelynek formái a fogalom, az ítélet és a következtetés. Végső soron a fogalmak is az ember társadalmi-gyakorlati munkáján alapuló gondolati tevékenység eredményei és eszközei. A megismerés eredményei a nyelv segítségével rögzülnek.

A gondolkodás folyamata sokféle formában valósul meg, mint az indukció és dedukció, analízis és szintézis, hipotézisek és elméletek felállítása. Jelentős szerepe van az alkotó fantáziának, a képzelőerőnek is. A megismerés eredményeinek végső mércéje a társadalmi-történeti gyakorlat.

Jegyzetek

Források

További információk
 Kurt Eberhard: Einführung in die Erkenntnis- und Wissenschaftstheorie. Geschichte und Praxis konkurrierender Erkenntniswege. Kohlhammer, 2. Aufl. Stuttgart 1999 
 Gottfried Gabriel: Grundprobleme der Erkenntnistheorie. Von Descartes bis Wittgenstein. Schöningh, Paderborn, 2. Aufl. 1998 
 Richard Hönigswald: Grundfragen der Erkenntnistheorie. Hrsg. v. Wolfdietrich Schmied-Kowarzik. Philosophische Bibliothek Bd. 510. Meiner, Hamburg 1997, . 
 Peter Janich: Was ist Erkenntnis. Eine philosophische Einführung. Beck, München 2000  
 Ulrike Prokop (Hrsg:): Alfred Lorenzer. Szenisches Verstehen. Zur Erkenntnis des Unbewußten. Tectum Verlag, Marburg 2006 
 Hans Günther Ruß: Wissenschaftstheorie, Erkenntnistheorie und die Suche nach der Wahrheit. Eine Einführung. Kohlhammer, Stuttgart 2004 
 Herbert Schnädelbach: Erkenntnistheorie zur Einführung. Junius, Hamburg 2002 
 Norbert Schneider: Erkenntnistheorie im 20. Jahrhundert. Klassische Positionen. Philipp Reclam jun., Stuttgart 1998  
 Anna-Maria Schirmer: ErkenntnisGestalten, Dissertation,  Kopaed, München 2015,  
 Max Weber: Die Objektivität sozialwissenschaftlicher und sozialpolitischer Erkenntnis. Wissenschaftlicher Verlag, Schutterwald/Baden 1995   

Ismeretelmélet