Mravnica (Šibenik)
Mravnica falu Horvátországban Šibenik-Knin megyében. Közigazgatásilag Šibenikhez tartozik.

Fekvése 
Šibeniktől légvonalban 19, közúton 22 km-re délkeletre, Dalmácia középső részén, a Mravnik-hegység déli lejtőin és a hegység alatti völgyben fekszik.

Története 
A település 1709-ben „Mravizza” néven szerepel a velencei kataszter megalkotásakor a Sebenico és Scardona környéki birtokok összeírásában. 1797-ben a Velencei Köztársaság megszűnésével a Habsburg Birodalom része lett. 1806-ban Napóleon csapatai foglalták el és 1813-ig francia uralom alatt állt. Napóleon bukása után ismét Habsburg uralom következett, mely az első világháború végéig tartott. A falunak 1857-ben 38, 1910-ben 124 lakosa volt. Az első világháború után rövid ideig az Olasz Királyság, ezután a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. Lakossága mezőgazdaságból, szőlőtermesztésből élt. A délszláv háború során a település mindvégig horvát kézen volt. 2011-ben 70 lakosa volt, akik Primorski Dolac plébániájához tartoztak.

Lakosság

Nevezetességei 
Szent Péter apostol tiszteletére szentelt római katolikus temploma egyszerű, egyhajós épület négyszögletes apszissal. Homlokzatán a bejárat mellett két kisebb ablak, felette rózsaablak látható. Az oromzaton áll a pengefalú harangtorony, benne két haranggal. A templom körül található a falu temetője, melyet kőből rakott alacsony fal övez. A templomot 1757 előtt építették, a helyiek szerint négyszáz éves. Harangtornya 1913-ban épült. Barokk főoltárán Szent Péter és Pál képe látható. Belsejét egy Szent Péter szobor, egy Szent Péter és Pál kép és egy fából faragott feszület díszíti. A templom tetőzetét 1966-ban javították.

Jegyzetek

További információk
 Šibenik község hivatalos oldala 
 A spliti ferences rendtartomány honlapja 

Šibenik-Knin megye települései