Gulyás Pap Etelka
Gulyás Pap Etelka (Szentes, 1876. szeptember 22. – Szentes, 1947. szeptember 22.) író, költő, a 20. század első felében a tüdőbetegekért folytatott adakozó-mozgalom helyi vezéralakja. Irodalmi munkásságát a lokálpatrióta szellem hatotta át. Szájhagyományra épülő prózájában a város legendás múltja elevenedik meg.

Élete, karitatív tevékenysége 

Édesapja, a teológiát végzett kántortanító Gulyás Pap László, édesanyja Sélyei Szabó Mária volt. Tanulmányait a református népiskolában kezdte, a szentesi polgári leányiskolában folytatta, majd édesanyja a német és a francia nyelv elsajátítása végett elküldte a perjámosi apácazárdába.

Fiatalságának meghatározó, egyben tragikus élménye volt a családi tragédiák sorozata és a folyamatos gyász. Még csak  ötéves , amikor elveszíti édesapját, majd kamaszként szeretett húgát, végül vőlegényét. Valamennyien a magyar betegségnek (morbus hungaricus)  nevezett tüdővész áldozatai lettek, mely Szentesen is szedte áldozatait. A helyi kórház gondnoka, Csallány Gábor látva a szentesi helyzetet, a század elején felvetette egy helyi tüdőszanatórium építésének szükségességét, s igyekezett minél több embert megnyerni tervének kivitelezéséhez. Egy baráti beszélgetés során felkérte Etelkát, hogy álljon ő is a tüdőbeteg-ügy szolgálatába.  Etelka igent mondott, és teljes erejével vetette bele magát az adakozó-mozgalom szervezésébe.

A bevételek növelése érdekében Etelka Szanatóriumi album címmel 1907-ben egy szépirodalmi antológiát is sajtó alá rendezett. Az eladásból származó pénzösszeg is a tüdőszanatórium felépítését segítette.

A város – az összegyűlt közel 6000 korona  adományt is felhasználva  – 1914-re felépítette a Tüdőgondozó Intézetet a szentesi kórház parkjában (ma a belgyógyászat épülete), de azt a világháború idején sebesült katonákkal töltötték meg. Az elkövetkező évek során Etelka a sebesült katonák ellátásáért küzdött tollal és tettekkel. Dr. Pollák Sándor, a kórház főorvosa 1917 októberében a megyei főispánnak a következő levelet küldte:

Az adakozás mellett önkéntes ápolóként is rendszeresen bejárt a kórházba, és még a vörhenyes, tífuszos és diftériás, vagyis a ragályos betegek között is feltűnt.

A szegényekért, betegekért végzett odaadó tevékenységét a háború után is folytatta. A helyi lap hasábjain rendszeresen közzé tette az adakozók névsorát, a befolyt összegek nagyságát és azt, hogy mire fordította az adományokat.

Irodalmi munkássága 

Szentes irodalmi életének különleges alakja, a város első költőnője volt. 24 évesen Költemények címmel adta ki kötetét. Gördülékeny, versbe szedett gondolatai többnyire borongós hangulatúak. Jelentékenyebb volt prózaíró tevékenysége. A kisebb-nagyobb lélegzetű elbeszélések témája Szentes és környékének múltja. Novelláiban a város régi nagy alakjai, családjai, nevezetes eseményei, szomorú tragédiái, hősi emlékei tűnnek fel. Az írónő a mesélőkedvű lakosok emlékeiből és a népi szájhagyományból merítette anyagát. Kicsit legendásított, de azért értékes, lágytónusú írások ezek, sajátos, érdekes keresztmetszetét adják a város múltjának. Novellái között külön színt képviselnek memoár-szerű visszaemlékezései. Anekdotikus, mulattató, olykor szomorkás történetek, életképek egy kisváros mindennapjaiból. A helyi folyóiratokban megjelent elbeszéléseinek a száma 100 körül van.

71. születésnapján érte a halál. Sima László helytörténész, újságíró az alábbi szavakkal búcsúzott Gulyás Pap Etelkától:

Művei 

 Költemények. Szentes, 1900.
 Szanatóriumi album. Szentes, 1908. (e-Könyvtár Szentes)
 Régi történetek Szentes múltjából. Szentes, 1941. (e-Könyvtár Szentes)

Jegyzetek

Róla szóló irodalom 
 Rózsa Gábor: Egy különös hölgy Szentesen. In: Csongrád megyei Hírlap 1987. dec. 12. 8. o.
 Mátyás Sándorné: A tüdővész elleni küzdelem jeles harcosa. In: Csongrád megyei Hírlap 1987. dec. 17. 5. o.
 Labádi Lajos: Betegek, elesettek pártfogója. 130 éve született Gulyás Pap Etelka. In: Szentesi Élet 2006. szept. 22. (e-Könyvtár Szentes) 
 Szentes irodalmi emlékei. Szerk.: Vágvölgyi Zoltán. Szentes, Városi Könyvtár, 2016. (e-Könyvtár Szentes)

1876-ban született személyek
1947-ben elhunyt személyek
Magyar írók
Magyar költők
Magyar pedagógusok
Magyar ápolónők
Szentesiek