Dalkereső
A dalkereső a dalok kereshető tulajdonságai alapján lehetővé teszi a dal megtalálását egy gyűjteményben. E szócikkben a magyar népdalok kereséséhez használt módszereket mutatjuk be a Wikipédián található különféle műfajú dalokon.

A dalnak három tulajdonsága használható kereséshez:
 dallam
 szöveg
 ritmus.
Kevéssé használhatóak az előadók szerint változó tulajdonságok (pl. tempó, hangerő). Nem foglalkozunk a szöveg szavak szerinti keresésével sem: ez a mai számítógépes rendszerekben (köztük a Wikipédiában) szokásos és természetes szolgáltatás.

A módosított Krohn-rend mutatói 
Kodály Zoltán és Bartók Béla 1905–6-ban egy-másfél év alatt kb. 6000 népdalt gyűjtött: ennyit már ők sem tudtak fejben tartani. A nyilvántartásra és keresésre az  finn népzenekutató által kidolgozott rendet módosították a magyar népdalokra. A nyilvántartásra használt tulajdonságok:
 a sorok száma
 a sorok záró hangja (kadencia)
 a sorok szótagszáma
 az egész dal ambitusa (hangterjedelme).
Látható, hogy a rend alappillére a mű sorokra osztása. Ez verses szövegű, rövid dalok esetén kézenfekvő (a népdalok ilyenek), de nem alkalmas hosszú dalokra (pl. operaáriákra) és legtöbbször szöveg nélküli hangszeres művekre sem.

A rend előnye, hogy a fenti tulajdonságok nagyon egyszerűen megállapíthatók (bár a sorokra osztás nem mindig egyértelmű). A számítógép használata lehetővé tenné, hogy bármelyik sor kadenciája vagy szótagszáma szerint lehessen keresni. Minden magyar népdalgyűjtemény, amely keresőt tartalmaz, használja a fenti mutatókat.

Kodály a saját gyűjteménye rendezésekor még a sorok számát is elhagyta, mivel a magyar népdalok szinte kivétel nélkül 4 sorosak. A 3 sorosak többnyire szlovák eredetűek, a több sorosak pedig egyházi énekek, műdalok, virágénekek hatására keletkeztek vagy kerültek a nép által énekelt dalok közé. Kodály rendjét szokás kadencia-rendnek is nevezni.

A kadencia és a szótagszám egy-egy sajátos kivonata a dallamnak és a szövegnek. A relációs adatbázisok elméletében jól ismert a módszer: ha a kivonatokra gyorsan tudunk keresni (van rá index), és a kivonatok elég szelektívek (a kivonatok előfordulási gyakorisága körülbelül azonos), akkor gyors keresést lehet megvalósítani.

A kisebb népdalgyűjteményekben, ahol a dalokat úgy választják ki, hogy „mindenféle” dal legyen közöttük, a kadencia és a szótagszám jól használható keresésre. A Magyar Népzene Tárában viszont a cél az összes ismert népdal közlése volt, és szándékosan tették egymás mellé a „hasonló” dalokat, így a mutatók is hasonló értékűek lettek. Ugyancsak nem szelektív a kadencia az új stílusú népdaloknál, az új stílus jellemző tulajdonságai miatt.

Egyéb keresőtulajdonságok

Dallamtulajdonságok 
 Stílus: a magyar népdalok jellegzetes csoportja az új stílusú népdal, mely az MTA Zenetudományi Intézetében található kb.  népdal kb. harmadát teszi ki. Ez két nagy részre osztja a magyar népdalokat. A nagy népdalgyűjtemények kizárólag az egyikkel foglalkoznak (az Magyar Népzene Tára és a Dobszay-rend csak a régivel, a Bereczky-rend csak az újjal), a kisebb gyűjtemények (Kodály–Vargyas, Dobszay) elsődleges csoportosítási kritériumként használják. A stílus magyar sajátosság: csak magyar nép- és esetleg népies dalokra értelmezhető.
 Ambitus: a dalokat két csoportra osztja: kis és nagy ambitus, az oktávnál vonva meg a határt. Két újabb csoport nyerhető a plagális/autentikus megkülönböztetéssel; ezt a Bereczky-rend használja az új stílusú népdaloknál.
 A sorok magassága. A Járdányi-rend alapja, csak az MNT-ben használták. Nem pontosan definiált fogalom, ami nagyon megnehezíti a keresést az MNT 12 kötetében, mivel a köteteknek nincsenek közös mutatóik.
 A dallamindítás magassága az első sor utolsó hangjához képest. A Bereczky-rend használja.
 Az első sor csúcspontjának helye (hányadik hang). A Bereczky-rend használja.

Ritmus 
 Soronkénti ritmusképlet. A nyújtott és éles ritmusokat negyedekké alakítják, és az így kapott ritmusokat hanghosszúság szerint rendezik (vagyis minél több nyolcad van a sor elején, annál előrébb kerül). A Bartók- és Járdányi-rend, valamint Kodály–Vargyas használja.
 Alkalmazkodó/nem alkalmazkodó ritmus: A Bartók- és Bereczky-rend elsődleges csoportja, Bartóknál azonban csak a régi és vegyes stílus esetén, míg a Bereczky-rend csak az új stílusról szól.
 Sorzárlat (a sorok utolsó üteme is alkalmazkodó ritmusú-e). A Bereczky-rend használja.
 A sorok hossza negyedben mérve. A Bereczky-rend használja.

Dalkereső a magyar Wikipédián 

A Wikipédia szoftvere – a mediawiki – nem teszi lehetővé keresési kulcsok beolvasását. A keresésre az a lehetőség marad, hogy felsoroljuk az összes dalt, lehetőséget adva a megfelelő kulcs szerinti rendezésre. Így a rendezés végén egymás mellett lesznek a keresett dalok.

Több kulcsot az oszlopok egymás utáni rendezésével lehet megadni.

Keresési kulcsok:
 a szócikk címe
 a dal műfaja
 soronkénti szótagszám
 soronkénti és a dal teljes ambitusa, az alsó és felső ambitus a dal záróhangjához viszonyítva, a teljes dalé „abszolút” ambitus
 soronkénti kadencia
A dalok három részre oszlanak: 4 soros, nem 4 soros dalokra, és azokra, ahol nincs megadva a sorfelosztás. Az adatok utolsó frissítése:

Példa 
Kikeressük azokat a 4 soros magyar népdalokat, melyek utolsó sora 9 szótagú.

A 4 soros dalok táblázatát rendezzük először Műfaj, aztán a 4. sor szótagszáma szerint (mindegy, hogy növekvő vagy csökkenő sorrendben: ez csak az eredménylista sorrendjét változtatja meg). Ezután legörgetünk az első olyan sorig, melyben a műfaj magyar népdal, és a 4. sor szótagszáma 9. A táblázatban egymás után találjuk a feltételeknek megfelelő népdalokat.

4 soros dalok 
 ↓: a sor alsó ambitusa a dal utolsó hangjához képest
 ↑: a sor felső ambitusa a dal utolsó hangjához képest
 ⇿: a teljes sor abszolút (a legmélyebb hanghoz képesti) ambitusa

Sorokra bontás nélküli dalok

Nem 4 soros dalok 
 #: a dal sorainak száma
 ↓: a legkisebb ambitusú sor ambitusa a dal utolsó hangjához képest
 ↑: a legnagyobb ambitusú sor ambitusa a dal utolsó hangjához képest
 ⇿: a teljes dal abszolút ambitusa

Jegyzetek

Források 
 
 sorvégzők (kadenciák): 318. o.
 szótagszám, ritmus: 323. o.
 betűrendes szövegmutató: 329. o.
 
 szótagszám-mutató
 kadencia-mutató
 szövegkezdetek mutatója
 
 Szótagszám-mutató: 953. o.
 Kadencia-mutató: 966. o.
 Szövegkezdetek mutatója: 1017. o.
 
 szótagszám
 kadencia
 sorszerkezet (architektonikus szerkezet)
 hangfaj
 szöveg.
 
 
 Fehér Anikó: Zene-tudomány

További információk 
 Dallamkereső: megkeres az interneten egy énekelt vagy dúdolt dallamot.

Kapcsolódó lapok 
 magyar népdal
 kadencia
 ambitus
 Magyar Népzene Tára

Zeneelmélet