Hiroszaki
japán város Aomori prefektúra délnyugati részén. 2015. szeptember 1-jei becslések szerint a város népessége 176 500 fő, népsűrűsége 337 fő/km². Hiroszaki teljes területe 524,20 km².

Hiroszaki kastélyvárosként épület a 100 000 kokus Hiroszaki birtokon a Cugaru család uralama alatt az Edo-korban. A város regionális kereskedelmi központtá és az ország első számú almatermesztőjévé nőtte ki magát. A helyi önkormányzat a „Hiroszaki, az almaszínű város” és a „kastély-, cseresznyevirág- és almaváros” jelmondatokkal népszerűsíti a várost. A város a Meidzsi-korban épült nagyszámú nyugati stílusú házáról is ismert.

Földrajz 
Hiroszaki Aomori prefektúra délnyugati, a Cugaru-félsziget nyugati részén található Cugaru-síkságon helyezkedik el, az Ivaki-hegytől nyugatra, Akita prefektúra szomszédságában.

Környező települések 
 Cugaru, Hirakava
 Nakacugaru körzet – Nisimeja
 Minamicugaru körzet – Óvani, Fudzsiszaki, Inakadate
 Kitacugaru körzet – Itajanagi, Curuta
 Nisicugaru körzet – Adzsigaszava
 Ódate

Népesség
A település népességének változása:

Jelkép 
Hiroszaki hivatalos jelképe egy szvasztika (japánul mandzsi), amit a Cugaru család, a Hiroszaki birtok Edo-kori uralkodóinak zászlójelképéből ered.

Történet 
A Hiroszaki körüli területet a Heian-kori Észak-Fudzsivara család birtokainak részeként alapították. Minamoto Joritomo a Nambu családnak ajándékozta azt az Észak-Fudzsivara család bukása után a Kamakura-kor elején. A Szengoku-kor alatt a Nambuk helyi tartományi tisztségviselője, Óura Tamenobu 1571-ben kikiáltotta a függetlenségét és elfolglalta a helyi kastélyokat. Tojotomi Hidejosi oldalán harcolt Odavara 1590-es ostroma során, 45 000 kokuval erősítette tovább a gazdagságát. Később Cugarura váltotta a családnevét. Miután Tokugava Iejaszu oldalára állt a szekigaharai csatában további 47 000 kokuval növelte a gazdagságát, majd elrendelte egy kastély építését Takaokában (a modern kori Hiroszakiban). A kastélyt utódja, Cugaru Nobuhira vezetése alatt fejezték be 1611-ben, azonban 1627-ben villámkárokban odaveszett a hatalmas ötemeletes dondzsonja. A birtok bevétele 1628-ban 100 000 kokura emelkedett.

1808-ban Takaokát átnevezték Hiroszakira. A Cugaru család a Meidzsi-korban a Szatcsó szövetség oldalára állt a bosin-háború alatt, majd az újonnan alapított kormány további 10 000 kokut ajándékozott nekik. A hanrendszer 1971. augusztus 29-i felszámolása miatt azonban a Hiroszaki birtokot is felszámolták, helyére Hiroszaki prefektúra állt. A prefektúrát még ezen év októberében átnevezték Aomori prefektúrára, ezzel egy időben székhelye is a területileg központibb fekvésű Aomoriba tették át.

1873. október 1-jén megalpították a Csójó Általános Iskolát. 1877-ben almakertészetet indítottak Hiroszakiban, majd 1878 márciusában megalapították az 59. Nemzeti Bankot, az Aomori Bank elődjét. 1889. április 1-jén városnak nevezték ki Hiroszakit, így az ország 30 első városa közé tartozott. 1894. december 1-jén megnyitották a Hiroszakit Aomorival összekötő Óu fővonalat.

Hiroszaki 1898 októberében a Japán Császári Hadsereg 8. hadtestének székhelye lett. A hadtest elsősorban az orosz–japán háború során volt aktív.

1901-ben megalapították a Hiroszaki Városi Kórházat, majd 1906-ban a városi könyvtárat. A város első telefonszolgáltatását 1909-ben adták át. 1918-ban megtartották az első cseresznyevirág-fesztivált. A Konan Railway Company 1927-ben átadta a Hiroszakit Onoével összekötő vonalát. 1949-ben megalapították a Hiroszaki Egyetemet.

1955. március 1-jén Hiroszakit tovább bővítették a környező Simizu, Vattoku, Tojoda, Horikosi, Csitosze, Fudzsisiro, Niina, Funazava, Takaszugi, Szuszuno és Higasimeja falvak bekebelezésével. Nisimeja enklávé lett. A város 1957. szeptember 1-jén még tovább bővült a szomszédos Isikava falujának beolvasztásával.

1964-ben megtartották az első Krizantém és juharfa-fesztivált, illetve 1979-ben az első Hiroszaki várkastély hólámpás-fesztivált. 1979-ben összekötötték a várost a Tóhoku autópályával az „almaút” nevű leágazással.

2006. november 15-én a Ivaki és Szóma faluját (Nakacugaru körzet) beolvasztották Hiroszakiba.

Éghajlat 
Hiroszakinak párás kontinentális éghajlata van, melyre a rövid, meleg és gyakran párás nyarak, illetve hideg, erős havazásokkal tarkított telek jellemzőek.

Gazdaság 
Hiroszaki Aomori prefektúra délnyugati részének regionális kereskedelmi központja. A fő mezőgazdasági termények közé tartozik az alma és a rizs; Hiroszaki adja Japán almatermesztésének 20%-át.

Oktatás

Felsőoktatás 
 Hiroszaki Egyetem
 Tóhoku Női Egyetem
 Hiroszaki Gakuin Egyetem
 Hirosaki Egészségügyi és Népjóléti Egyetem

Másodlagos oktatás 
Hiroszakiban 35 általános, 15 városi, egy nemzeti és egy magánközépiskola, egy egyesített általános/középiskola, hat prefekturális és négy magánfőiskola található.

Közlekedés

Vasút 
 East Japan Railway Company - Óu fővonal
 Isikava, Hiroszaki, Naidzsósi
 Konan Railway Company - Kónan-vonal
 Hiroszaki, Hiroszaki–Higasikómae, Undókóenmae, Niszato
 Konan Railway Company - Óvani-vonal
 Csúó-Hiroszaki, Hirokósita, Hiroszaki Gakuindai-mae, Szeiaicsúkó-mae, Csitosze, Kogurijama, Macukitai, Cugaru–Ószava, Gidzsukukókómae, Isikava, Isikavapúrumae

Autópályák 
 Tóhoku autópálya
 7-es főút
 102-es főút

Források

További információk 

 Hiroszaki weboldala 

Japán települései
Aomori prefektúra