Brassó városrészei
A 253 ezer lakosú Brassó városa  hektáron terül el, és a jelenlegi adminisztratív felosztás szerint 14 városnegyedre () van felosztva.

Várostörténet

Brassó területe már a neolitikum óta lakott volt. A Cenken, a Salamon-kőnél, a Rakodó-völgyben, és a Főtér közelében több évezredes várromokat és leleteket tártak fel.

Az első településmagok a 13. század körül alakultak ki a mai Óbrassó (Altstadt) területén, a Fortyogó-hegy és a Fellegvár-domb környékén. A 14. század folyamán a lakosság fokozatosan a Cenk és a Bácsél (Raupenberg) közötti védett völgybe húzódott, ahol várfalakkal körülvett várost építettek (a későbbi Újbrassó, mely ma a Belváros részét képezi). Ugyanebben az időben a Köszörű-patak völgyében kialakult a főként románok által lakott Bolgárszeg, a Fellegvár-dombtól keletre pedig a főként székelyek által lakott Bolonya.

Kezdetben a várost úgynevezett tizedekre és századokra osztották (tíz, illetve száz háztartásból álló egységek), majd a 15. század felén négy adózási fertályt (negyedet) határoztak meg: Quartale Catharinae (a vár nyugati részén), Quartale Corporis Christi (a déli részén), Quartale Portica (a keleti részén), és Quartale Petri (az északi részén). A negyedek nemcsak a városerődre, hanem a környékre is vonatkoztak; például Bolgárszeg a Catharinae és Corporis Christi, Bolonya a Portica fertályhoz tartozott. A városban kisebb adminisztratív egységek is működtek: az úgynevezett szász szomszédságok, melyek egyenként pár tucat háztartást tömörítettek.

A 18. században említik először a Keresztényhavas északkeleti főgerincének lábánál elhelyezkedő, főleg románok által lakott Derestyét és a várostól északra levő Méhkerteket, melyeket a népszámlálások általában Bolonyához sorolnak.

Az 1800-as években Brassó iparvárossá kezdett fejlődni. Bolonya negyedben számos malom és gyár épült, és itt haladt át a város első vasútvonala. Ugyanekkor épültek az első villák a későbbi Noa-negyed területén. A 20. század elején az ipari létesítmények egészen Derestyéig és a Száraz-Tömösig terjeszkedtek.

Egészen a 19. század végéig a házakat sorra számozták a városban, utcától és városrésztől függetlenül. 1887-ben a városvezetés bevezette az utcák szerinti számozást; ugyanekkor háromnyelvű (magyar, német, román) utcanévtábákat helyeztek el. A táblák kerete Újbrassóban fekete, Óbrassóban zöld, Bolgárszegen piros, Bolonyában kék volt.

1943-ban az amerikai bombázás elpusztította a város iparának nagy részét. A kommunista hatalomátvétel után erőltetett iparosítás vette kezdetét; a legnagyobb létesítmények a Steagul Roșu teherautógyár és az Uzina Tractorul Brașov traktorgyár voltak. Brassó lakossága néhány évtized alatt négyszeresére nőtt, így az iparvállalatokkal párhuzamosan panelházakból álló lakótelepek is épültek. Az 1960–70-es években felépült az Astra és a Tractorul, majd az 1980-as években az új városközpont, a Kreiter, a Noa, a Rakodó, és a Triaj panelrengetegei.

Az 1990-es években az ipar összeomlása az emberek elvándorlását és néhány városnegyed (főleg a Tractorul, Kreiter) hanyatlását vonta maga után. A gyárkomplexumok helyét átvették a kereskedelmi létesítmények, vállalkozások, irodaépületek, bevásárlóközpontok.

A 21. század elején Brassó észak felé kezdett terjeszkedni: Óbrassótól északra lakótelepek és ipari létesítmények épültek (Bertalan-észak negyed).

A város fejlődése több régi városrész pusztulását vonta maga után. Az egykori Derestyéből mára csak a templom és pár utca maradt, területén gyárak és a közelmúltban hipermarketek épültek. Bolonya és Noa területének nagy része szintén a kommunista iparosításnak, majd később a kapitalizmusnak esett áldozatul.

Jelenlegi városnegyedek

Adminisztratív felosztás
Brassó területe 14 városnegyedre van felosztva.

Az alábbi térképen a városnegyedek hivatalos nevei szerepelnek. A színezés a népességet jelöli (az Astra-negyed a lakosság 26,2%-ának ad otthont, míg Brassópojána csak 0,1%-nak).

Városrészek
Informálisan Brassót az alábbi városrészekre osztják. A sárga árnyalatok a történelmi, a kékek az új városrészeket jelölik. Méhkertek és Brassópojána nincs feltüntetve.

Jegyzetek

Források

Városrészek