Najprej bi se vam rad opraviďż˝il, ker sem za naďż˝in obveďż˝ďż˝anja javnosti uporabil nenaroďż˝eno poďż˝to (angl. spam), ki ste jo nekateri prejeli tudi veďż˝krat. Na izbiro pa nisem imel druge moďż˝nosti, saj me slovenski javni mediji niso podprli. Javnim medijem sem poslal svoje prvo pismo, ki je v celoti objavljeno tudi v tem (v drugem delu pisma).
Slovensko javnost bi ďż˝elel upozoriti na krivice, ki so zapisane v naďż˝i ustavi in zakonih. Opozoril bi na krivico, ki doleti vse moďż˝ke - sluďż˝enje vojaďż˝kega roka. Prosim, da moje pisanje vzamete skrajno resno, saj lahko skupaj to drďż˝avo naredimo res demokratiďż˝no. In kaj ďż˝e se vas to ne tiďż˝e? ďż˝e ste ďż˝e odsluďż˝ili vojaďż˝ki rok? ďż˝e niste moďż˝kega spola? Potem pomislite na svoje otroke. ďż˝e pa jih ďż˝e imate in ďż˝e so dovolj stari, pa jih vpraďż˝ajte, ďż˝e si oni ďż˝elijo sluďż˝iti vojaďż˝ki rok. Pogovarjal sem se tudi z ďż˝e precej moďż˝kimi, ki so ďż˝e odsluďż˝ili vojaďż˝ďż˝ino, pa so rekli, da jim ni bilo niďż˝ hudega. Pa ne vem, koliko so bili njihovi odgovori iskreni, saj so na vpraďż˝anje, ďż˝e bi ďż˝li sluďż˝iti vojaďż˝ďż˝ino ďż˝e enkrat, kot iz topa vsi odgovorili: "Ne.".
To pismo je bilo poslano na pribliďż˝no 50000 naslovov elektronske poďż˝te slovenskih drďż˝avljanov. Prosim vas, da ga posredujete naprej, da bo za to izvedelo ďż˝im veďż˝ ljudi. ďż˝e pa je v vaďż˝i moďż˝i, da ga objavite v javnem mediju, ali na kakďż˝en drug naďż˝in pomagate pri spreminjanju ustave, se vam tudi za to ďż˝e v naprej najlepďż˝e zahvaljujem. ďż˝e bi radi stopili v stik z mano, mi lahko piďż˝ete na elektronski naslov vojaskiobveznik@yahoo.com.
Sreďż˝no novo leto 1999 in upam, da bomo do novega tisoďż˝letja ďż˝iveli ďż˝e v praviďż˝nejďż˝i drďż˝avi.

Pozdravlja vas
		Vojaďż˝ki Obveznik

V nadaljevanju pisma je objavljena tudi ustavna pritoďż˝ba, ki je bila poslana na dva elektronska naslova ustavnega sodiďż˝ďż˝a (arne.mavcic@usd.sigov.mail.si, robert.mozina@usd.sigov.mail.si). Ustavna pritoďż˝ba mora biti vloďż˝ena pisno, nikjer pa ne piďż˝e, da je ne morem vloďż˝iti s pomoďż˝jo elektronske poďż˝te. Javno jo objavljam zato, ker bo brez vaďż˝e podpore enostavno presliďż˝ana.

---------------------------------------------------------------------

USTAVNA PRITOďż˝BA

Vlagam ustavno pritoďż˝bo, saj menim, da je v ustavo in zakone zapisana krivica, ki se izvrďż˝uje nad vsemi moďż˝kimi drďż˝avljani.

V ustavi je zapisano:
14. ďż˝len: (enakost pred zakonom) V Sloveniji so vsakomur zagotovljene enake ďż˝lovekove pravice in temeljne svoboďż˝ďż˝ine, ne glede na narodnost, raso spol, jezik, vero, politiďż˝no ali drugo prepriďż˝anje, gmotno stanje, rojstvo, izobrazbo, druďż˝beni poloďż˝aj ali katerokoli drugo osebno okoliďż˝ďż˝ino.
32. ďż˝len: (svoboda gibanja) Vsakdo ima pravico, da se prosto giblje in si izbira prebivaliďż˝ďż˝e, da zapusti drďż˝avo in se vanjo kadarkoli vrne. Ta pravica se sme omejiti z zakonom, vendar samo, ďż˝e je to potrebno, da bi se zagotovil potek kazenskega postopka, da bi se prepreďż˝ilo ďż˝irjenje nalezljivih bolezni, se zavaroval javni red, ali ďż˝e to zahtevajo interesi obrambe drďż˝ave. Tujcem se na podlagi zakona lahko omeji vstop v drďż˝avo in ďż˝as bivanja v njej.
53. ďż˝len: (zakonska zveza in druďż˝ina) Zakonska zveza temelji na enakopravnosti zakoncev. Sklene se pred pristojnim drďż˝avnim organom. Zakonsko zvezo in pravna razmerja v njej, v druďż˝ini in v zunajzakonski skupnosti ureja zakon. Drďż˝ava varuje druďż˝ino, materinstvo, oďż˝etovstvo, otroke in mladino ter ustvarja za to varstvo potrebne razmere. 

V zakonu o vojaďż˝ki dolďż˝nosti je zapisano:
1. ďż˝len: Vojaďż˝ko dolďż˝nost izvrďż˝ujejo v miru in v vojni moďż˝ki drďż˝avljani pod pogoji, ki jih doloďż˝a ta zakon.
Pri izvrďż˝evanju vojaďż˝ke dolďż˝nosti v skladu s tem zakonom lahko sodelujejo tudi ďż˝enske.
31. ďż˝len: Sluďż˝enje vojaďż˝kega roka se na nabornikovo proďż˝njo odloďż˝i:
- 1. odstavek, 7. toďż˝ka: naborniku, ki po predpisih, ki urejajo varstvo druďż˝in oseb na obvezni vojaďż˝ki sluďż˝bi, izpolnjuje pogoje za pridobitev statusa edinega hranilca druďż˝ine, ďż˝e bi z njegovim odhodom na sluďż˝enje vojaďż˝kega roka njegova duďż˝ina zaďż˝la v teďż˝ak materialni poloďż˝aj, dokler te okoliďż˝ďż˝ine trajajo, najdlje pa do konca septembra koledarskega leta, v katerem dopolnijo 27 let;
38. ďż˝len: Nabornik, ki nasprotuje uporabi oroďż˝ja v vseh okoliďż˝ďż˝inah, lahko uveljavlja ugovor vesti vojaďż˝ki dolďż˝nosti in vojaďż˝ki rok sluďż˝i brez oroďż˝ja ali opravi nadomestno civilno sluďż˝bo.
Nabornik lahko ugovor vesti vojaďż˝ki sluďż˝bi uveljavlja zaradi religioznih, filozofskih ali humanitarnih razlogov. Razloge, zaradi katerih nabornik uveljavlja ugovor vesti, mora potrjevati sploďż˝ni naďż˝in ďż˝ivljenja in ravnanja nabornika.
Ugovor vesti vojaďż˝ki dolďż˝nosti pod pogoji iz prvega in prejďż˝njega odstavka lahko uveljavlja tudi vojaďż˝ki obveznik med sluďż˝enjem ali po sluďż˝enju vojaďż˝kega roka v skladu s tem zakonom. Drďż˝avljan, ki mu je priznan ugovor vesti vojaďż˝ki dolďż˝nosti po odsluďż˝enem vojaďż˝kem roku, je dolďż˝an opraviti 30 dnevno usposabljanje za opravljanje nalog zaďż˝ďż˝ite in reďż˝evanja.
Program usposabljanja za opravljanje nalog zaďż˝ďż˝ite in reďż˝evanja iz prejďż˝njega odstavka predpiďż˝e minister, pristojen za varstvo pred naravnimi in drugimi nesreďż˝ami.

Kot pravi 14. ďż˝len ustave, so v Sloveniji vsakomur zagotovljene enake ďż˝lovekove pravice in temeljne svoboďż˝ďż˝ine. S 1. ďż˝lenom zakona o vojaďż˝ki dolďż˝nosti pa drďż˝ava dela razlike med moďż˝kim in ďż˝enskim spolom, saj vojaďż˝ko dolďż˝nost izvajajo v miru in vojni moďż˝ki drďż˝avljani, skladno z zakonom pa lahko sodelujejo tudi ďż˝enske.
38. ďż˝len zakona o vojaďż˝ki dolďż˝nosti omogoďż˝a tudi civilno sluďż˝enje vojaďż˝kega roka, kar pa ni niďż˝ drugega, kot prisilno delo, saj mora delo posameznik opravljati proti svoji volji in brez ustreznega finanďż˝nega nadomestila. Drďż˝ava s tem priznava, da je prostovoljnih vojakov premalo, ďż˝e ne kar niďż˝.
53. ďż˝len ustave pravi, da drďż˝ava varuje druďż˝ino, v 31. ďż˝lenu zakona o vojaďż˝ki dolďż˝nosti pa piďż˝e, da se sluďż˝enje vojaďż˝kega roka lahko odloďż˝i, ďż˝e je vojaďż˝ki obveznik edini hranilec druďż˝ine, zaradi tega pa bi njegova druďż˝ina zaďż˝la v teďż˝ak materialni poloďż˝aj, vendar najkasneje do konca septembra. In kako varuje drďż˝ava druďż˝ino po septembru?

Vsakemu ďż˝loveku, ki proti svoji volji sluďż˝i vojaďż˝ki rok (kar po naďż˝i zakonodaji ni mogoďż˝e za ďż˝enske), so storjene naslednje krivice:
- omejevanje svobode;
- vsiljevanje proti volji posameznika;
- izguba prihodka.
Torej problema ni mogoďż˝e reďż˝iti na naďż˝in, da bi uvedli obvezno sluďż˝enje vojaďż˝ďż˝ine tudi za ďż˝enske, saj bi s tem ďż˝tevilo ljudi, katerim je bila storjena krivica, le poveďż˝ali. Zato predlagam sledeďż˝e spremembe v ustavi in zakonodaji naďż˝e drďż˝ave:
- vsak posameznik se lahko prostovoljno odloďż˝i za sluďż˝enje vojaďż˝kega roka;
- drďż˝ava organizira profesionalno vojsko.

Predlagam pa ďż˝e naslednjo reďż˝itev, kako financirati profesionalno vojsko. Drďż˝ava lahko uvede poseben davek na NEsluďż˝enje vojaďż˝kega roka, katerega bi plaďż˝evali vsi drďż˝avljani (ne glede na spol), ki (ďż˝e) niso sluďż˝ili vojaďż˝kega roka. Ta reďż˝itev je praviďż˝na, saj je drďż˝avljan, ki se je odloďż˝il za sluďż˝enje vojaďż˝kega roka, utrpel izgubo prihodka - se pravi je svoj ďż˝as (ďż˝as pa je denar), poklonil drďż˝avi in tako ta davek plaďż˝al v enem kosu. Na ta naďż˝in bi vsi drďż˝avljani prispevali k obarmabi drďż˝ave - na tak ali drugaďż˝en naďż˝in, imeli pa bi svobodno voljo izbire. Seveda pa tisti, ki prostovoljno odsluďż˝ijo vojaďż˝ki rok, ostanejo v rezervni sestavi vojske in so zaradi tega doďż˝ivljensko oproďż˝ďż˝eni plaďż˝evanja tega davka.
Na ta naďż˝in bi sredstva za potrebe profesionalne vojske porazdelili na ramena vseh drďż˝avljanov (in to na obroke in ne v enem kosu), razen na tiste, ki se odloďż˝ijo za sluďż˝enje vojaďż˝kega roka (oziroma so ga ďż˝e odsluďż˝ili) - za te pa novi zakon ne bi predstavljal nobene razlike glede na sedanjega.
Na ta naďż˝in torej ne bi posamezniku niďż˝esar vsiljevali, njegova svoboda ne bi bila omejena (kdor bi se odloďż˝il za sluďż˝enje vojaďż˝ďż˝ine, bi se prostovoljno), financirali pa bi vojsko vsi drďż˝avljani enakomerno. Drďż˝ava bi imela profesionalno vojsko, ki bi bila toliko veďż˝ja, kolikor manj drďż˝avljanov bi se odloďż˝ilo za prostovoljno sluďż˝enje - sredstva pa bi bila zagotovljena, saj bi se s tem avtomatsko poveďż˝alo tudi ďż˝tevilo plaďż˝evalcev davka na nesluďż˝enje vojaďż˝kega roka.

1.1.1999 v Sloveniji,  Vojaďż˝ki Obveznik
---------------------------------------------------------------------


Prilagam ďż˝e svoje prvo pismo, s katerim sem ďż˝elel javnost obvestiti s pomoďż˝jo javnih medijev, ki pa mojega pisanja niso vzeli ravno resno.



To pismo piďż˝em z namenom, da opozorim na krivice v naďż˝i drďż˝avi, saj je ďż˝e skrajni ďż˝as, da se glede tega kaj ukrene.
Pokazal bi rad na diskriminacijo spolov, in na nasprotja zapisana v naďż˝i ustavi.

Ustava pravi:
1. ďż˝len: Slovenija je demokratiďż˝na republika.
14. ďż˝len: (enakost pred zakonom) V Sloveniji so vsakomur zagotovljene enake ďż˝lovekove pravice in temeljne svoboďż˝ďż˝ine, ne glede na narodnost, raso spol, jezik, vero, politiďż˝no ali drugo prepriďż˝anje, gmotno stanje, rojstvo, izobrazbo, druďż˝beni poloďż˝aj ali katerokoli drugo osebno okoliďż˝ďż˝ino.
32. ďż˝len: (svoboda gibanja) Vsakdo ima pravico, da se prosto giblje in si izbira prebivaliďż˝ďż˝e, da zapusti drďż˝avo in se vanjo kadarkoli vrne. Ta pravica se sme omejiti z zakonom, vendar samo, ďż˝e je to potrebno, da bi se zagotovil potek kazenskega postopka, da bi se prepreďż˝ilo ďż˝irjenje nalezljivih bolezni, se zavaroval javni red, ali ďż˝e to zahtevajo interesi obrambe drďż˝ave. Tujcem se na podlagi zakona lahko omeji vstop v drďż˝avo in ďż˝as bivanja v njej.
53. ďż˝len: (zakonska zveza in druďż˝ina) Zakonska zveza temelji na enakopravnosti zakoncev. Sklene se pred pristojnim drďż˝avnim organom. Zakonsko zvezo in pravna razmerja v njej, v druďż˝ini in v zunajzakonski skupnosti ureja zakon. Drďż˝ava varuje druďż˝ino, materinstvo, oďż˝etovstvo, otroke in mladino ter ustvarja za to varstvo potrebne razmere. 

Na vse ďż˝lene se bom skliceval v nadaljevanju tega pisma, v nasprotju pa sta si ďż˝e 14. in 32. ďż˝len, saj naj bi bili v drďż˝avi vsi ljudje enakopravni, nekaterim ljudem pa se omeji pravica gibanja, ďż˝e je to v interesu obrambe drďż˝ave. In komu se omejijo te pravice - najpogostejďż˝i primer so vojaki, ki sluďż˝ijo vojaďż˝ki rok. Kot pravi zakon, vojaďż˝ďż˝ino morajo sluďż˝iti moďż˝ki, ďż˝enske pa jo lahko. Torej si spola v naďż˝i drďż˝avi nista enakopravna. Moďż˝kim je tako odvzeta svoboda gibanja (in ďż˝e katera druga), pri ďż˝emer je edini zloďż˝in, ki so ga storili le ta, da so se rodili kot moďż˝ki.
Sluďż˝enje vojaďż˝ďż˝ine je:
- omejevanje svobode;
- vsiljevanje proti volji posameznika (kar sklepam po tem, da je sluďż˝enje vojaďż˝ďż˝ine omogoďż˝eno ďż˝enskam, pa jih ravno ne sreďż˝ujemo mnogo po vojaďż˝nicah);
- izguba prihodka posameznika - gmotna ďż˝koda (53. ďż˝len ustave zavezuje drďż˝avo k varstvu druďż˝ine, ki kaj hitro lahko postane socialno ogoďż˝ena pri izgubi morda edinega prihodka v druďż˝ini).

Pri sprejemanju ustave ni bila upoďż˝tevana volja manjďż˝ine - vojaďż˝kih obveznikov, ki po veďż˝ini noďż˝ejo sluďż˝iti vojaďż˝kega roka. ďż˝e drďż˝i 1. ďż˝len ustave in z njim demokracija, bi morali upoďż˝tevati tudi voljo te manjďż˝ine. Drďż˝ava skrbi za etniďż˝ne manjďż˝ine, za starostne pa ne.

Ker bi s tem, da za ďż˝enske uvedemo sluďż˝enje vojaďż˝ďż˝ine (konec koncev je tudi civilno sluďż˝enje le slab izgovor drďż˝ave za prisilno delo njenih moďż˝kih prebivalcev, saj tudi ďż˝enske zmorejo opravljati veliko veďż˝ino teh del), pridobili enakopravnost drďż˝avljanov, pa zloďż˝in nad posameznikom ne bi bil niďż˝ manjďż˝i. Reďż˝itvi za to situacijo sta torej le dve (ali kombinacija obeh):
- vsak posameznik se lahko prostovoljno odloďż˝i za sluďż˝enje vojaďż˝kega roka;
- profesionalna vojska.

Naj poudarim, da v ďż˝asu pred Napoleonom ni bilo obvezne vojaďż˝ďż˝ine, torej vedno ni bilo tako in nikjer ne piďż˝e, da mora vedno ostati tako. Prav tako je tudi sklicevanje na druge drďż˝ave, kjer imajo podobna doloďż˝ila v ustavi, le slab izgovor, saj obstajajo tudi drďż˝ave s smrtno kaznijo, pa se ne zgledujemo po njih. Raje se zgledujmo po drďż˝avah, ki ďż˝e imajo profesionalno vojsko.
Seveda imamo v Sloveniji tudi varuha ďż˝lovekovih pravic in zakon o varuhu ďż˝lovekovih pravic, ki pa je napisan s figo v ďż˝epu, kar je logiďż˝no, saj mora delovati v interesu drďż˝ave, ne pa ďż˝loveka, kateremu je namenjen.
Gotovo pa je najveďż˝ji krivec za zakon, ki diskriminira moďż˝ke, ďż˝kodoďż˝eljnost ljudi. Zakone in ustavo so pisali po veďż˝ini moďż˝ki, ki so vsi ďż˝e odsluďż˝ili vojaďż˝ki rok. In "ďż˝e sem jaz moral skozi to, potem naj gredo ďż˝e drugi".

Ker se v naďż˝i drďż˝avi vse prepoďż˝asi dogajajo spremembe, sem se odloďż˝il za boj proti krivicam v ustavi s pomoďż˝jo:
- obveďż˝ďż˝anja prek javnih medijev;
- ustavne pritoďż˝be;
- ďż˝tudentskega parlamenta;
- ďż˝tudentskih demonstracij;
- mnoďż˝iďż˝nega bojkota sluďż˝enja vojaďż˝ďż˝ine.

Moram priznati, da sem tudi sam vojaďż˝ki obveznik, saj se ljudje le redko lotimo reďż˝evanja problemov, ki se nas ne tiďż˝ejo. Morda je razlog za to prekratko bivanje posameznika na tem svetu.

Pismo sem poslal na naslednje naslove, saj je v rokah vseh vas moďż˝ spreminjanja drďż˝ave:

- Dijaďż˝ka organizacija Slovenije (dijaki@sou.uni-lj.si)
- ďż˝tudentska organizacija Slovenije, ďż˝tudentska vlada, ďż˝tudentski parlament (upravitelju webmaster@sou.uni-lj.si, ki ga prosim, da to pismo posreduje predsednikom teh organizacij)
- Ustavno sodiďż˝ďż˝e (robert.mozina@usd.sigov.mail.si)
- Ministrstvo za obrambo (soj@pub.mo-rs.si)
- Vladi RS, Parlamentu RS, g. Milanu Kuďż˝anu, g. Janezu Drnovďż˝ku, Ministrstvu za pravosodje (upraviteljema pavla.lah@gov.si, miran.zeljko@gov.si, katera prosim, da jim to pismo posredujeta)
- Varuhu ďż˝lovekovih pravic (upravitelju zoran.perse@varuh-rs.si, ki ga prosim, da to pismo posreduje g. Ivu Bizjaku)


ďż˝ASOPISI:
- Veďż˝er (slovenija@czp-vecer.si)
- Tednik Druďż˝ina (info@druzina.si)
- Slovenske Novice (novice@delo.si)
- Delo (upravitelju webmaster@delo.si, ki ga prosim, da to pismo posreduje glavnemu uredniku)
- Dnevnik (info@dnevnik.si)
- Mladina (desk@mladina.si)

RADIJSKE POSTAJE:
- Marďż˝ (radio.mars@guest.arnes.si)
- Radio Ognjiďż˝ďż˝e (public@ognjisce.si)
- Radio ďż˝tudent (upravitelju webmaster@radiostudent.si, ki ga prosim, da to pismo posreduje glavnemu uredniku)
- Gama MM (info-gama@gamamm.si)

TELEVIZIJSKE POSTAJE:
- RTV Slovenija (webmaster@rtvslo.si)
- POP TV (info@pop-tv.si)
- Gajba TV (gajbatv@pop-tv.si)

POLITIďż˝NIE STRANKE:
- Liberalna stranka (ls@ls-sl.si)
- Republikanci Slovenije (res@siol.net)
- Slovenski krďż˝ďż˝anski demokrati (skd@eunet.si)
- Socialdemokratska stranka Slovenije (sds@eunet.si)
- Liberalna demokracija Slovenije (lds@lds.si)
- Nova stranka (blaz.babic@amis.net)
- Demokrati Slovenije (tone.persak@siol.net)
- Zdruďż˝ena lista socialnih demokratov (info@zlsd.si)

Vojaďż˝ki Obveznik


Mon, 18 Jan 1999 21:26:46 +0100 (GMT+01:00)
anonimno@gov.si
Krivice zapisane v slovenski ustavi