text: Revizorska tvrtka Discordia potpisivala je financijska izvješća koja su, kako se sada ispostavilo, bila prepuna grešaka
  
  Kao bomba je odjeknula informacija da Agrokor posluje s ogromnim gubitkom, a da je samo u prošloj godini ostvareno 12-20 milijardi kuna gubitaka na razini koncerna. Međutim, stvar s tim brojkama je da više toga skrivaju nego što pokazuju. Kako je naš odlično upućeni izvor ispričao praktički u jednom dahu:
  
  "Pa to su beznačajne brojke. Raspon je prevelik, nitko ne priča je li to konsolidirano ili nekonsolidirano financijsko izvješće, nitko ne spominje što je sve uključeno u te gubitke koncerna. Znamo da su 'kuhali knjige' godinama i pitanje je jesu li iz Price Waterhouse Coopersa ispravili greške pa sad to prikazuju kao gubitak u jednoj godini ili je riječ o nečem drugom. To je jedno obično puštanje balona. Vidite da i dalje skrivaju brojke o poslovanju Konzuma. Zašto ne objave kako je Konzum poslovao prošle godine?".
  
  Međutim, čak i takve brojke pokazuju da će uskoro početi padati i prve tužbe, a prva meta bit će revizorska kuća Discordia koja je potpisivala financijska izvješća Agrokora već godinama. Podsjetimo da je izvješće o prvih devet mjeseci prošle godine pokazalo da Agrokor posluje s milijunskim dobicima, a da je samo nekoliko mjeseci kasnije Agrokorovo poslovanje propalo.
  
  Jutarnji list, koji je i prvi objavio brojke o milijardama kuna gubitaka, ustvrdio je da bi moglo doći do nagodbe s vjerovnicima čak i bez pristanka Sberbanka kao najvećeg vjerovnika, ali naš sugovornik to decidirano odbacuje.
  
  "Nagodbe bez vjerovnika koji drže većinu dugovanja nema nigdje u svijetu. Plenković i ekipa sad tim populizmom kupuju jeftine političke bodove svim onim pričama o spašavanju malih dobavljača i OPG-ova. OK, oni sad spašavaju te ljude, ali jednom će i bankama puknuti film i tužit će državu zbog izigravanja propisa po kojima čitav svijet funkcionira".
  
  Još ranije nam je jedan drugi izvor pojasnio da se dugovanje oprašta po načelu pro rata, a to znači da svi vjerovnici moraju pristati na otpis određenog postotka dugovanja, kako mali OPG-i tako i velike svjetske banke.
  
  Express je već ranije pisao da je vlada počinila kardinalnu grešku uplitanjem u tržište preko lexa Agrokor koja će se jednom obiti o glavu nekom premijeru, ne nužno Andreju Plenkoviću. Jednom kad su u čitav proces ušli strvinarski fondovi, trebalo je svima biti jasno da će država pokriti sve dugove koje je Agrokor generirao, praktički uz blagoslov države.
  
  Agrokorove obveznice kupovao je Knighthead Capital Managementu, relativno mali strvinarski fond, ali i on je dovoljno opasan. Svi ti fondovi spremni su ići do krajnjih granica kako bi naplatili svoja potraživanja. Podsjetimo samo na primjer Elliott Capital Management iz 2012. godine kada su zaplijenili argentinski školski brod dok je bio u luci u Gani zbog neplaćenih obveznica iz 2001. godine.
  
  Nakon godina suđenja su uspjeli dobiti spor kojim je Argentina trebala u potpunosti isplatiti obveznice. Fond je tada samo čekao priliku za naplatu. Prilika im se ukazala kada su argentinski mornari uplovili u luku u Gani, a lokalne vlasti su zaustavile fregatu Libertad, a fond je poslao zahtjev Argentini da plate određeni postotak obveznica. Koliko su Argentinci na kraju platili, nije potpuno jasno, ali brod je vraćen i čini se da su napokon postigli neki dogovor.