רש''י . ומשום הכי אסור מיד , דאי לאו הכי הוי משמשי אליל דלא נאסר עד שיעבד . הר''נ : 
ולשון ארמית בבית ארזים , בבית דמטללא בכיורא דארזיא . ואחרים כן : 
ואת חבית עצמו לא נתכוין לעבוד , והוציאה ישראל , הרי בית זה מותר . רש''י . ועתוי''ט : 
ומסיים רש''י , ועובדין את חבימוס עצמו כאליל , ה''ז אסורה ואפילו לא העמיד עליה . ועתוי''ט : 
וכן פירש רש''י כאן ולעיל בבית . ומסיים ואפילו שלא בטלו העובד כוכבים או שהיא של ישראל מומר כו' , הכא בטיל שאין נאסר אלא חידוש . והאי חידוש אסור בהנאה לעולם . ובגמרא מוקי לה כגון שלא נעבד חבית מעולם . דאל''ה בעי נכרי לבטלה . ואם השתחוה לה ישראל , אסורה עולמית . ועתוי''ט : 
ואי לא גדעו ופסלו , לא . דכרבנן דס''ל במשנה ה' דאילן שנטעו ולבסוף עבדו מותר . ומיהו מסקינן בגמרא דבתוספות מודו רבנן . ודתנן גדעו ופסלו , לאשמעינן דאע''ג דעשה מעשה בגוף האילן , אפ''ה אין העיקר נאסר : 
ובטלה . ואע''ג דכי לא בטלה נמי , לא תוי משמשיה , דהא אליבא דרבנן קא מוקמי לה , דנטעו ולבסוף עבדו מותר כו' , מ''מ כל זמן שלא בטלה איסורא דרבנן איכא , שבשעה שאליל נראית תחתיה נראה כאלו נטועדז מתחלה לכך . תוס' . ועתוי''ט :