<b>דנקטינן </b>רשותא מיניה כפי תקנת התלמוד ושני ראשי גליות לא מוקמינן כדאמרינן דבר אחד לדור ואין שני דברים לדור:
תשובה ודאי אין קרוי במשנה ובתלמוד ובשאר דברי רז''ל נשיא אלא ראש ישיבה הסמוך בארץ ישראל שהוא ראש לסנהדרין או מלך ולפי שראשי גליות שבבבל במקום מלכים הם עומדים כדכתיב לא יסור שבט מיהודה וגו' אלו ראשי גליות שבבבל שרודים את העם בשבט על כן יקרא ראש הגולה נשיא וכל נשיא האמור בתלמוד אינו אלא ראש ישיבה או ראש גולה הסמוך בלבד אבל אלו זרע אדוננו דוד ע"ה אין אנו קוראין אותם נשיאים מפני שכולם ראשי גליות או ראשי ישיבות אלא הואיל והם מזרע המלוכה והמלך נשיא נקראו נשיאים כמו שיאמרו היום בלשון הישמעאלית למי שהוא בן שר או ממשפחת השררה שר אף על פי שלא נתמנה מימיו על שום מנוי קוראין לו ריי"ס כלומר בשם אביו וידוע הוא אצל בעלי השכל שרוב אלו הכנויים שמכנים לאדם זהו לשון הבאי ופטומי מילי בעלמא ובקיאי הדעת ממעטין מהם ושונאים אותם אבל אוהבי הגדולה הרודפים אחר השררה מרבים בהם ואוהבים אותם שהם גדולתם ומעלתם ואף על פי שהתורה קראה לנשיאי השבטים נשיאים ואינם מלכים אלא הם ראשים וממונים לא ראינו בדברי החכמים קרוי נשיא אלא ראש הישיבה הסמוך וראש הגולה שהוא במקום מלך בלבד ומי שאינו ממונה כדי להיות ראש גולה או מלך אף על פי שהוא מזרע אדוננו דוד ע"ה אינו קרוי בכתוב נשיא וראיה לדבר מה שאמר הכתוב בשלמה ע"ה ולא אקח את הממלכה מידו כי נשיא אשיתנו כל ימי חייו נמצאת למד שנשיאותו תלויה במלכות ולא בייחוסו שייחוסו לא ישתנה בלקיחת המלכות ממנו ומי שהוא ממונה להיות ראש גולה בבבל נשיא קרית ליה ומי שהוא ראש ישיבה בארץ ישראל נשיא קרית ליה בין שהיה מזרע אדוננו דוד ע"ה כמו שהיה דוד ע"ה ראש לסנהדרין כאשר מפורש בפסוק יושב בשבת תחכמוני בין שאינו מזרע אדוננו דוד ע"ה כמו שהיה רבי אלעזר בן עזריה נשיא והוא כהן אבל מי שהוא מזרע אדוננו דוד ע"ה ואינו לא ראש גולה ולא ראש ישיבה אינו קרוי נשיא אלא כנויי בעלמא לפי שהוא מזרע המלוכה דאנו קוראים לקטנים שבהם נשיאים בייחוסם ודוקיית ההלכה במנודה לנשיא מנודה לכל ישראל אינו על נשיא בייחוסו רק על נשיא במעלתו שהוא ראש ישיבה הסמוך הקרוי בכוליה תלמודא נשיא כי השני לו אב בית דין ולפיכך מביא אותו התלמוד אצל אב בית דין כדאמרינן התם נשיא שנכנס ואב בית דין שנכנס וההיא דפירקא קמא דחגיגה דקאמרינן התם ראשונים היו נשיאים שניים אב בית דין ואפילו נשיא במעלתו הסמוך מעבירינן מפני מיעוט שכלו ועוד מפני מה העבירוהו לרבן גמליאל מפני שציער לר' יהושע כדאיתא בברכות אבל נשיא בייחוס ממה מעבירינן ליה מייחוסו הייחוס לעולם לא ישתנה והייחוס אינו עיקר דממזר תלמיד חכם קודם לכהן גדול עם הארץ והואיל וראש גולה אין אנו צריכין במנויו להיותו חכם בחכמת התורה אלא לייחוסו ובהסכמת אנשי מקומו שהם בני בבל שיסכימו עליו להיות ראש הגולה כאשר פירש הגאון הצדיק אבא מארי זצ''ל בפירוש מסכת בכורות מפירושי המשנה שלו ודאי צריכין אנו להתנות במנוייו עם יחוסו יראתו ואהבתו לצדק וכניעתו למשפטי התורה ושילך על פי הוראת החכמים ואסור להסכים עליו ולקבל אותו אם לא יהיה כך ואין מנויו להיות דן משפטי התורה בין ישראל שלא ידינו אלא החכמים במשפטי התורה שנשלמו בהן תנאי הדיינין ומקרא מלא הבו לכם אנשים חכמים ונבונים וידועים לשבטיכם ואשימם בראשיכם אבל מנויו להיות במקום מלך זכר למלכות בגלות ולהיותו נותן רשות לדיינים הדנים בין ישראל כדי שיהיו פטורין מן התשלומין אם יטעו בשקול הדעת כאשר הוא מפורש בגמ' דסנהדרין פרק ראשון ואם אינו חכם בחכמת התורה או הוא חכם והוא חסר אחד מן התנאים שצריכין להם הדיינים אין לו לדון ואינו יכול לכוף לישראל לקבל דיניו ומי שידון שלא במשפטי התורה המפורשים במשנה ובתלמוד אין דיניו כלום ולענין שני ראשי גליות בדור אחד לא עלה על דעת אדם דהרי קיימא לן דבר אחד בדור ולא שני דברים בדור ומפני זה דין נשיא של יחוס שלא נתמנה להיות ראש הגולה או ראש הישיבה בזמן הסמיכה שנפסקה כמה שנים דינו כשאר בני ישראל ואין שום הפרש ביניהם ואם הוא חכם דינו ונדויו כשאר החכמים ואם הוא תלמיד הרי הוא כשאר התלמידים ואין לנדויו מעלה כלל מפני הייחוס אלא אם כן יהיה ראש גולה בלבד ויעשה מן הדין של תורה ומה דאמרינן כל החולק על מלכות בית דוד ראוי להכישו נחש דכתיב ויזבח אדוניהו צאן ובקר ומריא עם אבן הזוחלת וכתיב התם עם חמת זוחלי עפר פירושו כגון אדוניהו שהיה חולק על שלמה וכגון נשיא שיהיה חולק במקום שיש ראש הגולה הממונה על פי בית דין ראוי להכישו נחש כי הוא פורץ גדרן של חכמים ופורץ גדר ישכנו נחש: וכתב אברהם בן הרמב"ם ז"ל