ויקרא אל משה - רבי תנחום בר חנילאי פתח: (תהלים קג): ברכו ה' מלאכיו גבורי כח עושי דברו וגו'. במה הכתוב מדבר? אם בעליונים הכתוב מדבר והלא כבר נאמר: ברכו ה' כל צבאיו, הא אינו מדבר אלא בתחתונים עליונים, ע"י שהן יכולין לעמוד בתפקידיו של הקדוש ב"ה. נאמרו: ברכו ה' כל צבאיו, אבל תחתונים, על ידי שאינן יכולין לעמוד בתפקידיו של הקב"ה, לכך נאמר: ברכו ה' מלאכיו ולא כל מלאכיו. דבר אחר: נקראו הנביאים מלאכים, הה"ד (במדבר כ): וישלח מלאך ויוציאנו ממצרים וגו'. וכי מלאך ה' היה, והלא משה היה ולמה קורא אותו מלאך? אלא מכאן שהנביאים נקראים מלאכים. ודכוותיה (שופטים ב): ויעל מלאך ה' מן הגלגל אל הבוכים. וכי מלאך היה והלא פנחס היה, ולמה קורא אותו מלאך? אלא, אמר רבי סימון: פנחס בשעה שהיתה רוה"ק שורה עליו היו פניו בוערות כלפידים. ורבנן אמרי: אשתו של מנוח מה היתה אומרת לו (שם יג): הנה איש אלהים בא אלי ומראהו כמראה מלאך האלהים, כסבורה בו שהוא נביא ואינו אלא מלאך. אמר רבי יוחנן: מבית אב שלהן נקראו הנביאים מלאכים, הה"ד (חגי א): ויאמר חגי מלאך ה' במלאכות ה'. הא על כורחך אתה למד שמבית אב שלהן נקראו הנביאים מלאכים. (תהלים קג): גבורי כח עושי דברו. במה הכתוב מדבר? אמר רבי יצחק: בשומרי שביעית הכתוב מדבר. בנוהג שבעולם, אדם עושה מצוה ליום א', לשבת אחת, לחודש א', שמא לשאר ימות השנה?! ודין חמי חקליה ביירה, כרמיה ביירה, ויהבי ארנונא ושתיק, יש לך גבור גדול מזה?! וא"ת אינו מדבר בשומרי שביעית? נאמר כאן עושי דברו, ונאמר להלן (דברים טו): וזה דבר השמיטה, מה דבר שנאמר להלן, בשומרי שביעית הכתוב מדבר, אף דבר האמור כאן, בשומרי שביעית הכתוב מדבר. עושי דברו רבי הונא בשם ר' אחא אמר: בישראל שעמדו לפני הר סיני הכתוב מדבר, שהקדימו עשייה לשמיעה, ואמרו (שמות כד): כל אשר דבר ה' נעשה ונשמע, לשמוע בקול דברו. אמר רבי תנחום בר חנילאי: בנוהג שבעולם משוי שקשה לאחד נוח לשנים, ולשנים נוח לארבע, או שמא משוי שקשה לס' רבוא, נוח לאחד?! כל ישראל עומדים לפני הר סיני ואומרים (דברים ח'): אם יוספים אנחנו לשמוע וגו', ומשה שומע קול הדבור עצמו וחיה?!תדע לך שהוא כן, שמכולן לא קרא אלא למשה, לכך נאמר: ויקרא אל משה: