ר' חנינא בן עקביא אומר: חביבה ראייתו של אברהם אבינו יותר מראייתו של משה, שבאברהם לא לבטוהו ובמשה לבטוהו. באברהם מה הוא אומר? "שא נא עיניך וראה מן המקום אשר אתה שם צפונה ונגבה וקדמה וימה" (בראשית יג יד), ובמשה מה הוא אומר? "עלה ראש הפסגה ושא עיניך ימה וצפונה ותימנה ומזרחה וראה בעיניך" (דברים ג כז), עלה והביט וראה. ומנין לכל הבקשות כולן שבקש משה לראות הראהו הקדוש ברוך הוא? שנאמר: "ויראהו ה' את כל הארץ מן הגלעד עד דן" (דברים לד א), זו ארץ ישראל. בקש לראות בית המקדש והראהו, שנאמר: "את הגלעד", ואין גלעד אלא בית המקדש, שנאמר: "גלעד אתה לי ראש הלבנון" (ירמיהו כב ו). מנין שהראהו אף שמשון בן מנוח? שנאמר: "עד דן", ולהלן הוא אומר: "ויהי איש מצרעה ממשפחת הדני ושמו מנוח" (שופטים יג ב). דבר אחר: "עד דן", עדיין לא באו שבטים לארץ ולא נתחלקה ארץ ישראל לישראל, ומה תלמוד לומר "עד דן"? אלא שאמר לו לאברהם: שנים עשר שבטים עתידין לצאת מחלציך, וזה חלקו של אחד מהם. כיוצא בו: "וירדוף עד דן" (בראשית יד יד), עדיין לא באו השבטים לעולם ולא נתחלקה ארץ ישראל לישראל, ומה תלמוד לומר "עד דן"? אלא שאמר לו לאברהם אבינו: במקום הזה עתידין בניך לעבוד עבודה זרה, ותשש כחו מעליו.