מה בין נביאי ישראל לנביאי אוה"ע? ר' חמא בר חנינא ורבי יששכר דכפר מנדי, רבי חמא בר חנינא אמר: אין הקדוש ברוך הוא נגלה על אוה"ע, אלא בחצי דיבור, כמה דתימר (שם כג): ויקר אלהים אל בלעם, אבל נביאי ישראל בדבור שלם, שנאמר: ויקרא אל משה. ור' יששכר דכפר מנדי אמר: כך יהא שכרן. אין לשון ויקר אלא לשון טומאה, כמה דתימר (דברים כג): אשר לא יהיה טהור מקרה לילה, אבל נביאי ישראל: בלשון קדושה, בלשון טהרה, בלשון ברור, בלשון שמלאכי השרת מקלסין בו להקב"ה. כמה דתימר (ישעיה ו): וקרא זה אל זה ואמר. אמר רבי אלעאי בר מנחם: כתיב (משלי טו): רחוק ה' מרשעים. וכתיב (שם): ותפלת צדיקים ישמע, רחוק ה' מרשעים, אלו נביאי אומות העולם. ותפלת צדיקים ישמע, אלו נביאי ישראל. אתה מוצא שאין הקדוש ברוך הוא נגלה על האומות העולם, אלא כאדם שבא מארץ רחוקה. כמה דתימר (ישעיה לט): מארץ רחוקה באו אלי, אבל נביאי ישראל מיד, וירא, ויקרא. אמר רבי יוסי: אין הקב"ה נגלה על אומות העולם, אלא בלילה בשעה שדרך בני אדם פרושים זה מזה, דכתיב (איוב ד): בשעיפים מחזיונות לילה בנפול וגו'. (שם): ואלי דבר יגונב וגו'. ר' חנינא בר פפא ורבנן ר"ח ב"פ אמר: משל למלך, שהיה הוא ואוהבו בטרקלין וביניהם וילון, כשהיה מדבר עם אוהבו מקפל את הוילון, עד שרואהו פנים אל פנים ומדבר עמו, אבל לאחרים אינו עושה כן, אלא מדבר עמהם ומחיצת הוילון פרוסה ואינן רואין אותו. ורבנן אמרי: משל למלך, שהיה לו אשה ופלגש, כשהוא הולך אצל אשתו הולך בפרהסיא, וכשהוא הולך אצל פלגשו, הולך במטמונים. כך אין הקדוש ברוך הוא נגלה על אומות העולם, אלא בלילה, שנאמר (בראשית כ): ויבא אלהים אל אבימלך בחלום הלילה. (שם לא): ויבא אלהים אל לבן הארמי בחלום הלילה. (במדבר כב): ויבא אלהים אל בלעם לילה. אבל נביאי ישראל ביום, שנאמר (בראשית יח): והוא יושב פתח האהל כחום היום. (שמות ו): ויהי ביום דבר יי אל משה. (במדבר ג): ואלה תולדות אהרן ומשה ביום דבר ה' את משה וגו':