היין כו' . כלומר , אע''פ שלא ידענו בו שנתנסך . ובגמרא מייתי ליה מקרא דיין שנתנסך אסור בהנאה . וגזרו חכמים על סהם יינם שיהיה גם כן אסור בהנאה . ועתוי''ט : 
שהיה כו' . ופשיטא דמשום דאחמיץ לא פקע מניה איסורא . והיינו דכתב הר''ב לאפוקי כו' : 
וכן לשון רש''י . וא''כ אף בשתיה היה לנו להתירו . , אלא נ''ל שרש''י לא רצה לכתוב היתר בשתיה מטעם שכתבו התוספ' כי אין אנו בקיאים בטוב חומץ אם הוא חומץ או יין : 
ובעבודה זו מקריבין אף העור , ולפיכך כל עור שיש בה סימן כזה אסור . וז''ל הר''מ , בהמה שהקריבה כולה לעבודדה זרה אסורה בהנאה , אפילו פירשה ועצמותיה וקרניה וטלפיה ועורה הכל אסור בהנאה : 
הנכנס כו' . שהנכרי רוצה להכניסו , מותר בהנאה אם נזהר ישראל ליטלו עם כניסתו קודם שיקריבו אותו . רש''י : 
מפני כו' . מיהדר ותני מפני כו' , לומר שאסור ומטמא . ור''ת פירש דהכא בחתיכה שאינו זבוח לפני עבודה זרה , אלא שמביאים דורון , ולהכי תני כזבחי . ובירושלמי גרס זבחי