ויתן איש בתרו לקראת רעהו: מכל אחת מן הבהמות נתן בתר אחד לקראת הבתר האחר, ולפי הדקדוק היל"ל ויתן מאיש או לאיש בתרו לקראת רעהו, אבל כד נוהגין בלה"ק לומר מליצה שלמה במקום תואר הפועל, והנה בתרו לקראת רעהו הוא כעין תואר הפועל, נתן כל אחד באופן זה שיהיה בתרו לקראת רעהו, וכיוצא בזה (למטה ל"ב י"ב) והכני אם על בנים (אהוד לולי). ולדעת תלמידי אליעזר אליה איגל שיעור הכתוב ויתן איש לקראת רעהו, ומלת בתרו היא מאמר מוסגר והיא פירוש למלת איש, לא נתן הבהמה כולה אלא מחציתה, וזה מסכים יפה עם בעל הטעמים שחיבר איש בתרו במקף. ורמבמ"ן תירגם איש בתרו; כאילו כתוב כל א' מהבתרים, ואין זה פירוש מדוקדק.