title: Komission tiedonanto - Tilaajayhteyksien eriytetty tarjonta: kilpailun mahdollistaminen kaikessa sähköisessä viestinnässä, mukaan luettuina laajakaistamultimedia ja nopea Internet

eurovoc_concepts:
competition law
new technology
single market
telecommunications
transmission network

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 26. 4. 2000 COM(2000) 237 KOMISSION TIEDONANTO Tilaajayhteyksien eriytetty tarjonta: Kilpailun mahdollistaminen kaikessa sähköisessä viestinnässä, mukaan luettuina laajakaistamultimedia ja nopea Internet SISÄLTÖ 1. Johdanto 1. 1. 1. 2. Tavoitteet Tausta 2. Tilaajayhteyksien käyttötavat 3. Kilpailutilanne markkinoilla 4. Kilpailusääntöjen soveltaminen 5. Alakohtaisten sääntöjen (ONP-sääntöjen) soveltaminen 6. Kansallisten sääntely- ja kilpailuviranomaisten tehtävät 7. Päätelmät Liite – Tilaajayhteyksien eriytetyn käytön teknisiä näkökohtia 2 1. JOHDANTO 1. 1. Tavoitteet Nykyisen sääntelyjärjestelmän taustalta löytyvät tärkeimmät poliittiset tavoitteet on määritelty vuoden 1999 viestintäalan uudelleentarkastelua koskevassa komission tiedonannossa1, ja ne ovat seuraavat: – edistetään avoimia ja kilpailuun perustuvia viestintäpalvelujen markkinoita Euroopassa – tuodaan Euroopan kansalaisille hyötyjä erityisesti luomalla uusia työllistymismahdollisuuksia – lujitetaan sisämarkkinoita eri viestintämuotojen ja tietotekniikan lähentyessä toisiaan. Komission suositus tilaajayhteyksien eriytetystä tarjonnasta2 liittyy tähän kokonaisuuteen ja joissa kehotettiin sopii hyvin yhteen Lissabonin huippukokouksen päätelmien kanssa, nopeuttamaan Euroopan siirtymistä uuteen tietoyhteiskuntaan erityisesti hyödyntämällä edullisia Internet-yhteyksiä. Suosituksessa määritellään toimia, joita jäsenvaltioilta pyydetään paikallisliityntäverkkojen vähäisen kilpailun lisäämiseksi. Näissä verkoissa vakiintuneet suurempaa operaattorit kaistanleveyttä käyttävien palvelujen kehitystyötä. puheensiirtopalvelujen hallitsevat tarjontaa vielä sekä että Tilaajayhteyksien käyttömahdollisuuden tarjoaminen kaikille uusille markkinatulokkaille lisää kilpailua ja teknisiä innovaatioita paikallisliityntäverkoissa, mikä taas puolestaan edistää kaikenlaisten telepalvelujen tarjontaa asiakkaille aina laajakaistapalveluihin asti. Tällä hetkellä saatavilla olevat laajakaistatekniikat (ks. liite I) soveltuvat hyvin kustannustehokkaiden kiinteiden yhteyksien ja nopeiden Internet-liittymien tarjontaan pk-yrityksille ja kehittyneimpien palvelujen kulutusmarkkinoille. Markkinoiden kasvaessa ja mittakaavaetujen toteutuessa alhaisemmat hinnat tuovat nämä laajakaistapalvelut tarjolle suurelle osalle väestöstä. Kokemus on osoittanut, että kysyntä voi kasvaa nopeasti hinnan asettuessa kohdalleen. tavanomaisesta puheensiirrosta Useat jäsenvaltiot ovat jo säätäneet eriytetyn tarjonnan pakolliseksi tai ainakin asettaneet virallisesti tälle ajankohdan (Itävalta, Tanska, Suomi, Saksa, Italia, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta, ks. viides täytäntöönpanoraportti3). 1. 2. Tausta Tilaajayhteydellä tarkoitetaan fyysistä johdinpiiriä asiakkaan tilojen ja teleoperaattorin paikalliskeskuksen tai vastaavan koostunut kuparijohdinparista (yksi pari tavallista puhelinlinjaa kohti), mutta yhä useammin suurten liityntäverkoissa on asiakkaiden liittämiseksi verkkoon käytetään valokaapeleita. Lisäksi tekniikoita. 4 Tilaajayhteyksien eriyttäminen on joissain alettu käyttää myös muita laitteiston välillä. Perinteisesti on se 1 2 3 4 KOM(1999) 539. Ks. http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompolicy/review99/review99fi. pdf EYVL. (julkaistaan myöhemmin). KOM(1999) 537, http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompolicy/5threport. html Langattomat tilaajayhteydet, sähköverkkoa käyttävät yhteydet sekä kaapelitelevisioverkot. 11. 11. 1999, Viides sääntelypaketin telealan raportti täytäntöönpanosta. Ks. 3 jäsenvaltioissa säädetty pakolliseksi, ja sitä käytetään lähinnä sellaisten asiakkaiden verkkoon liittämiseen, joiden kohdalla valokaapeli ei ole taloudellisesti kannattava ratkaisu. Tällaisia ovat esimerkiksi pk-yritykset ja yksityisasiakkaat. Vuoden 1999 viestintäalan uudelleentarkastelua koskevassa tiedonannossaan komissio totesi, että tilaajayhteyksien eriytetty tarjonta lisää kilpailua ja saattaisi lisäksi jouduttaa nopeiden Internet-liittymien julkisessa kuulemisprosessissa5 on päästy laajaan yksimielisyyteen siitä, että tilaajayhteyksien eriytetty syntymään kilpailuun käyttöoikeus on tarpeen, perustuvassa ympäristössä. jotta kehittyneitä palveluja pääsee Uudelleentarkastelua käyttöönottoa. koskevassa on että ovat siitä, seurausta operaattorit vakiintuneet Nykytilanne rakentaneet paikallisliityntäverkkonsa pitkän ajan kuluessa yksinoikeudella ja kyenneet rahoittamaan investointinsa monopolihinnoittelun avulla. Lisäksi vakiintuneen operaattorin hallussa olevaa kuparijohtoliityntäverkkoa ei kaikissa tapauksissa voi kahdentaa taloudellisesti kannattavasti samassa laajuudessa, ja vaihtoehtoisia paikallisverkkoja (kaapelitelevisioverkot, langattomat tilaajayhteydet, satelliittiyhteydet jne. ) ei yleensä voida rakentaa yhtä laajoiksi ja samoin kilpailuedellytyksin kohtuullisessa ajassa. Jos teknisesti ja kaupallisesti käyttökelpoisia vaihtoehtoja ei ole, ja jos tällaisen verkon määräävässä asemassa oleva operaattori kieltäytyy päästämästä muita verkkoonsa, kyseessä saattaa olla tietyissä tapauksissa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti yhteisön perustamissopimuksen 82 artiklan vastainen toiminta. 2. TILAAJAYHTEYKSIEN KÄYTTÖTAVAT Paikallisissa liityntäverkoissa toistaiseksi vallitsevan vähäisen kilpailun lisäämiseksi voidaan tarkastella tilaajayhteyksien kolmenlaista käyttöä: (1) Tilaajayhteyksien saa kuparijohdinparia kehittyneiden palvelujen kilpailuun perustuvaan tarjontaan) eriytetty osapuoli (kolmas käyttö täysin käyttää Täysin eriytetyssä tarjonnassa kuparijohdinpari vuokrataan kolmannen osapuolen yksinomaiseen käyttöön. Vuokralleottaja voi täysin hallita asiakassuhdettaan kaikenlaisten telepalvelujen tarjoamiseksi tilaajayhteydellä. Tällaisia palveluja ovat esimerkiksi nopeassa datasiirrossa käytettävät digitaaliset DSL-järjestelmät. (2) Tilaajayhteyksien rinnakkaiskäyttö (kolmas osapuoli saa käyttää tilaajayhteyden ylätaajuuksia DSL-järjestelmien ja -palvelujen kilpailuun perustuvaan tarjontaan) Tässä käyttötavassa vakiintunut operaattori tarjoaa edelleen puheensiirtopalvelua ja uusi tulokas tarjoaa nopeita datasiirtopalveluja samalla tilaajayhteydellä käyttäen omia nopeita ADSL-modeemejaan. Puhelin- ja dataliikenne erotetaan toisistaan jakosuotimella ennen vakiintuneen operaattorin keskusta. Tilaajayhteys pysyy liitettynä yleiseen kytkentäiseen televerkkoon ja on osa sitä. (3) Nopea datasiirtoliityntä (vakiintunut operaattori tarjoaa DSL-palveluja) Nopealla datasiirtoliitynnällä tarkoitetaan tilannetta, jossa vakiintunut operaattori on asentamalla asiakkaan asentanut yhteyden nopean tiloihin (esim. 5 Komission tiedonanto vuoden 1999 viestintäalan uudelleentarkasteluun liittyneen julkisen kuulemisen tuloksista, KOM(2000) xxx). 4 paikallisliityntäverkkoonsa haluamansa tyyppiset ADSL-laitteet) ja tarjoaa tätä yhteyttä kolmannen osapuolen käyttöön nopeiden yhteyksien tarjoamiseksi asiakkaille. Vakiintunut operaattori voi tarjota kilpailijoilleen myös siirtopalveluja liikenteen (esim. tasolle kauttakulkukeskukseen), jolla uusilla tulokkailla saattaa jo olla liityntäpiste. verkkohierarkian korkeammalle välittämiseksi Tässä käyttötavassa ei varsinaisesta käyttöoikeudesta, kuten kohdassa 2. eriytetystä itse asiassa ole kyse tilaajayhteyden kuparijohtojen ylätaajuuksien kupariyhteyden käytöstä, vaan Tarkempia teknisiä tietoja on liitteessä. Komission mielestä nämä kolme tilaajayhteyksien käyttötapaa ovat toisiaan täydentäviä. Ei riitä, että vain jokin näistä käyttötavoista on tarjolla. Yhdessä ne vahvistavat kilpailua ja lisäävät kaikkien käyttäjien valinnanvaraa jättämällä markkinoiden ratkaistavaksi, minkä käyttötavan tarjonta parhaiten vastaa käyttäjien tarpeita, kun otetaan huomioon käyttäjien ja tekniset muuttuvat vaatimukset vaatimukset. ja markkinoilla toimivien yritysten investointitarpeet 3. KILPAILUTILANNE MARKKINOILLA luvussa tarkastellaan tilaajayhteyksiin liittyvien markkinoiden Tässä nykyistä kilpailutilannetta ja tilaajayhteyksien eriyttämisen taloudellisia perusteluja. Huolimatta puhelintoiminnan vapauttamisesta vakiintuneen operaattorin markkina-asema on edelleen täysin omaa luokkaansa huomattavassa osassa telemarkkinoita. Tärkeimpiä syitä tähän on tilaajayhteyksiin liittyvien markkinoiden muodostama pullonkaula, koska vakiintuneen operaattorin tilaajayhteydet ovat keskeinen väline, jonka avulla vakiintuneilla operaattoreilla on etuoikeus tarjota loppukäyttäjille telealan vähittäispalveluja. jäsenvaltioissa useimmissa 1. 1. 1998, 3. 1. Tilaajayhteyksien eriyttämisen kilpailua ja taloudellista tehokkuutta lisäävät vaikutukset ovatkin kaupalliset neuvottelut suositeltavin Vaikka sopimukseen tilaajayhteyksien käyttöoikeuksien hinnoittelusta, kokemus on osoittanut, että useimmissa tapauksissa tarvitaan sääntelyä. Tämän alan kilpailun vähyyden vuoksi kansallisten sääntelyviranomaisten on syytä asettaa velvoitteita, joiden mukaan hinnoittelun on oltava kustannuslähtöistä. Velvoitteet perustuvat jotta päästään pitkän aikavälin kestävään ja tehokkaaseen kilpailuun ja jotta toimintaympäristöstä tulee markkinoilla kilpailevien yritysten kannalta riittävän ennakoitava. tarkkoihin periaatteisiin ja menetelmiin, päästä tapa Jotta kuluttajien valintamahdollisuuksia voidaan lisätä, poliittisella toimintakehyksellä luotujen taloudellisten kannustimien ja varsinkin hinnoittelumenetelmien on rohkaistava kaikkia operaattoreita tarvittaviin investointeihin. Jos siis tilaajayhteyksien eriytetty tarjonta hinnoitellaan tasolle, joka ei vääristä uuden tulokkaan päätöstä siitä, rakentaako se oman verkkonsa vai ostaako se kapasiteettia muilta, tilaajayhteyksien eriyttämisellä voidaan edistää pitkän aikavälin verkkokilpailua, koska uudet tulokkaat voivat tehdä markkinakokeiluja jo ennen kuin ne rakentavat oman verkkonsa. Lisäksi tällä voidaan edistää tehokkaammin kilpailtujen ja ja vakiintunut paikallisverkon tavallisten laajakaistapalvelujen käyttöönottoa. Vaikka puheensiirtopalvelujen innovatiivisten kehittymistä (nopeiden) 5 operaattori mahdollisesti ottaisikin tällaisia tekniikoita käyttöön itselleen sopivana ajankohtana, käyttöönotto todennäköisesti nopeutuu, jos myös uudet tulokkaat saavat kehittää vakiintuneen operaattorin tilaajayhteyksiä ja tarjota laajakaistapalveluja suoraan käyttäjille. Tällainen uusien tulokkaiden vapaus ottaa palveluja käyttöön riippumatta vakiintuneen niiden operaattorin jälleenmyynnin sijaan, koska jälleenmyynnissä uudet tulokkaat joutuvat tarjoamaan saman tyyppisiä palveluja kuin vakiintunut operaattori. tilaajayhteyksien eriyttämiselle päätöksistä peruste vahva on jossa vakiintuneet operaattorit On tärkeää luoda hintavalvonnalla vahvistettu järjestelmä, määrätään tarjoamaan tilaajayhteyksiensä käyttöoikeutta. Tässä järjestelmässä taas on tärkeää pyrkiä ja huomioimaan kuluttajien ja käyttäjien edut niin hyvin kuin mahdollista. tehokkuutta, mahdollistamaan edistämään taloudellista laajempi kilpailu 3. 2. Markkina-analyysi – Vakiintuneiden operaattorien markkina-asema – Tilaajayhteyksien keskeinen merkitys direktiivissä6 komissio kilpailun Täyden puheensiirron vähittäispalvelut seuraavasti: perusliittymä, kuukausivuokraus, paikallispuhelut, alueelliset puhelut tekniikan ja kaukopuhelut. Vaikka palvelujen luokittelua onkin erityisesti muutosnopeuden vuoksi seurattava tiiviisti tapauskohtaisesti uudelleen, edellä mainitut palvelut eivät tällä hetkellä tavallisesti ole toisiaan korvaavia, joten niiden on kunkin katsottava muodostavan omat markkinansa. ja arvioitava säännöllisesti kiinteän erotteli verkon Tilaajayhteydet vähittäispalvelut voidaan jakaa kahteen tyyppiin: ensisijaisesti ovat vähittäistelepalvelujen tarjonnan väline. Nämä • Perinteiset kiinteän verkon puheensiirtopalvelut, joita tarjotaan yksityisasiakkaille, ammatinharjoittajille sekä pienille ja suurille yrityksille. Nämä markkinat ovat jo hyvin kehittyneet ja kypsässä vaiheessa. • Uudet kehittymässä olevat markkinat, jotka muodostuvat nopeiden tietoliikennepalvelujen tarjonnasta tilaajayhteyksien välityksellä DSL-tekniikoita käyttäen. Tilaajayhteydet ovat myös hyödyke, joka voidaan hinnoitella vuokrattavaksi kilpailijoille. Toisin sanoen heti kun vakiintuneen operaattorin verkon tämä osa annetaan kilpailijoiden käyttöön, syntyy uudet markkinat, jotka myös on otettava huomioon. jälkeen 1. 1. 1998 palveluista tapahtuneen vapauttamisen Puheensiirtopalvelujen useimmissa jäsenvaltioissa uusien tulokkaiden palveluntarjonta on kehittynyt nopeasti varsinkin ulkomaanpuhelujen ja vähäisemmässä määrin kaukopuhelujen markkinoilla. Toisaalta paikallisverkon korkeat investointikustannukset ja/tai riippuvuus vakiintuneen operaattorin puheensiirron kaikilla tarjoamista kilpailu markkinalohkoilla (mukaan luettuina liittymät, kuukausivuokrat ja paikallispuhelut) on keskittynyt yritysasiakkaisiin kaupunkialueilla. Tämän vuoksi näiden eri markkinalohkojen kilpailutilanteet poikkeavat hyvin paljon toisistaan, ja vaikka vakiintuneiden operaattorien markkinaosuudet ovatkin pienentyneet ulkomaan- ja kaukopuheluiden markkinoilla, ne toimittavat kuitenkin vielä ylivoimaisesti suurimman osan loppukäyttäjille tarjottavista liityntäpalveluista (liittymä ja yhteyden vuokra) ja niillä on Yhdistynyttä kuningaskuntaa aiheuttaneet ovat sen, että 6 Direktiivi 96/19/EY, johdanto-osan kappale 20. EYVL L 74, 22. 3. 1996, s. 13. 6 lukuun ottamatta reilusti yli 90 prosentin ja useimmissa tapauksissa lähes 100 prosentin osuus paikallispuheluista. tällä vain hetkellä yläosissa tilaajayhteydet kilpailukykyisiä verkkohierarkian (eli kuparijohdinparit, jotka yhdistävät Vakiintuneen operaattorin paikallisliityntäverkot lähimpään ristikytkentätelineeseen) eivät ole ainoa tekninen keino tarjota loppukäyttäjät loppukäyttäjille vähittäispalveluja. Muita vaihtoehtoja ovat esimerkiksi valokaapeliverkot, langattomat tai kehittyneemmät kaapelitelevisioverkot. Yksikään näistä vaihtoehtoista ei kuitenkaan yllä samalle tasolle kuparijohtojen kanssa. Valokaapeliverkot ja ovat vähittäisjakelutoiminnan osalta pienillä erityismarkkinoilla, kuten toimistotilojen tai tarkoin määriteltyjen maantieteellisten alueiden yhteyksissä. Langattomat tilaajayhteydet näyttäisivät lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä olevan sopivin keino vastata ammatinharjoittajien, pienten yritysten ja erityistarpeita omaavien yksittäisten käyttäjien tarpeisiin, mutta ne eivät ole taloudellisesti kannattava vaihtoehto suurimmalle osalle kotikäyttäjiä. Yksisuuntaisissa kaapelitelevisioverkoissa soveltuisivat kaksisuuntaisten telepalvelujen tarjontaan. Lisäksi kaapeliverkon välityksellä tarjottavissa nopeissa tiedonsiirtopalveluissa asiakkaat joutuvat keskenään jakamaan saman siirtokanavan kapasiteetin, joten kaapelimodeemeja käyttävät nopeat datapalvelut eivät yllä samaan kapasiteettiin kuin DSL-tekniikoin parannellut kuparijohtoyhteydet, joissa koko yhteys on varattu yksittäiselle loppukäyttäjälle. Kaapelitelevisioverkoilla ei myöskään yleensä – lukuun ottamatta ehkä muutamaa maata, jossa tilanne olisi arvioitava erikseen – ole valtakunnallista peittoa, jonka avulla uudet tulokkaat voisivat palvella samoja maantieteellisiä markkinoita kuin vakiintuneet operaattorit, oli kyse sitten perinteisistä puheensiirron vähittäispalveluista tekniikat, kuten sähkönjakeluverkkojen tai uusista DSL-palveluista. Muut käyttö tähän tarkoitukseen, eivät taloudellisesti varteenotettava vaihtoehto. Vaikka tilanne saattaakin ajan myötä muuttua, yhtäkään näistä vaihtoehtoisista verkoista tai niiden yhdistettyä käyttöä ei voida pitää pienen tai suuren kaistanleveyden telepalvelujen tarjonnassa valtakunnallisena vaihtoehtona vakiintuneen operaattorin kuparijohtoverkkojen käytölle. innovatiiviset toistaiseksi näytä olevan teknisesti kalliita muutostöitä, tehtävä jotta tai on ne Vakiintuneiden operaattorien tilaajaverkot on luotu valtakunnallisiksi kussakin jäsenvaltiossa. Uusilla tulokkailla on kansallisten viranomaisten myöntämiä valtakunnallisia toimilupia, ja niiden odotetaan myös kilpailevan kansallisilla markkinoilla. Niinpä niinä maantieteellisinä markkinoina, joilla kilpailua ilman pullonkaulatekijöitä normaalitilanteessa pitäisi syntyä, voidaan pitää kunkin jäsenvaltion valtakunnallisia markkinoita. Näin on jo tapahtunut kauko- ja ulkomaanpuhelujen markkinoilla, joilla verkkojen yhteenliittämismahdollisuuden vuoksi ei ole ollut uusien tulokkaiden valtakunnallista palveluntarjontaa estäviä pullonkaulatekijöitä. Toistaiseksi esiintynyt pullonkaulatilanne tilaajayhteyksien käytössä ja paikallispuhelujen tarjonnassa sekä nyttemmin nopeiden datapalvelujen tarjonnassa ei estä uusia tulokkaita rakentamasta asutuilla kaupunkialueilla, mutta näiden verkkojen avulla ne eivät yleensä pysty tarjoamaan täyttä palveluvalikoimaa (ks. jäljempänä) eivätkä kilpailemaan koko maan laajuisesti tasavertaisesti vakiintuneiden operaattorien kanssa. Jäsenvaltioiden alueet ovat nykyisen oikeuskäytännön mukaan olennainen osa yhteismarkkinoita. paikallisverkkojaan rajoitetummin, tiheään kuten omia tulokkaat eivät ilman eriytettyä pääsyä vakiintuneiden operaattorien Tästä syystä uudet tilaajayhteyksille ja huolimatta operaattorin ennaltavalinnan kaltaisista puheensiirtopalvelujen viimeaikaisista edistysaskeleista pysty kilpailemaan monilla markkinoilla, joita ovat esimerkiksi nopeiden datapalvelujen tarjonta useimmille loppukäyttäjille. Tilanne saattaa muuttua pitkällä aikavälillä, ja kehitystä on seurattava tiiviisti. 7 operaattorit käy selvästi ovat määräävässä asemassa ilmi perinteisillä tarkasteltaessa kapeakaistaisen Vakiintuneet vakiintuneiden puheensiirron markkinoilla. Tämä operaattorien markkinaosuuksia, mikä on tavallisin tapa arvioida markkina-aseman määräävyyttä. Vakiintuneen operaattorin markkinaosuus on kaikissa tapauksissa paljon yli 50 prosenttia – myös kaikkein kilpailluimmilla ulkomaanpuhelujen markkinoilla avoimimmin toimivilla maantieteellisillä markkinoilla jossa markkinoiden vapauttaminen aloitettiin jo 1980-luvulla. Kuten edellä todettiin, muilla markkinoilla, operaattorien markkinaosuus on useimmissa tapauksissa reilusti yli 90 prosenttia ja usein lähes 100 prosenttia. eli Yhdistyneessä kuningaskunnassa, paikallispuheluissa, vakiintuneiden esimerkiksi kuten Vaikka yhteenliittämisellä ja operaattorin ennaltavalinnalla voidaankin avata kilpailulle kauko- ja ulkomaanpuhelut, tilaajayhteydet ovat keskeinen väline tarjottaessa loppukäyttäjille liityntäpalveluja (eli liittymää ja vuokrattavaa yhteyttä), ja ne ovat edelleen vakiintuneiden operaattorien hallinnassa. Vaikka joissakin maissa operaattorin ennaltavalinta antaakin vaihtoehtoisille operaattoreille mahdollisuuden tarjota paikallispuheluja (eli puheensiirtoa puhelun lähtöverkossa), tilaajayhteydet ovat määräävä tekijä myös paikallispuhelupalvelujen tarjonnassa siellä missä tämä ei ole mahdollista. Näin ollen tilaajayhteydet muodostavat pullonkaulan valtakunnallisessa vähittäisliittymien tarjonnassa ja useimmissa tapauksissa myös paikallispuheluissa. Nämä kaksi toisiaan korvaamatonta palvelua muodostavat kahdet erilliset markkinat. Tilanne nopeiden datapalvelujen uusilla markkinoilla ei ole yhtä ilmeinen. Alueilla, joilla uusia nopeita datapalveluja tarjotaan, vakiintuneiden operaattorien asema on joka tapauksessa jo lähtökohtaisesti vahva. Ne voisivat nykyisissä olosuhteissa vahvistaa määräävää asemaansa myös näillä uusilla markkinoilla, koska niillä on valtakunnallisen olemassa olevan kuparijohtoverkkonsa kautta etuoikeutettu yhteys loppukäyttäjiin. Näyttää siltä, että valtakunnallisen tilaajaverkon hallinta antaa vakiintuneille operaattoreille markkinoiden vapauttamisesta huolimatta melkoiset mahdollisuudet ylläpitää määräävää asemaansa nykyisillä puheensiirron vähittäismarkkinoilla tai luoda vastaava asema suuren kaistanleveyden palvelujen uusilla markkinoilla. Vakiintuneen operaattorin kuparijohdinparit ovat keskeinen väline tarjottaessa i) puheensiirron vähittäispalveluja, joihin kuuluu puheensiirtopalveluja puhelinliikenteen (puheensiirto suuren suunnattuja kaistanleveyden palveluja. Nämä palvelut muodostavat kolmet erilliset markkinat. kohdeverkossa, iii) ii) paikallisia loppukäyttäjille lähtöverkossa)7 päättäminen puhelun ja Koska tarvittavat investoinnit ovat suuria, vakiintuneen operaattorin verkon valtakunnallisen kahdentamisen kustannukset vastaavalla väestöpeitolla ovat todennäköisesti markkinoille tulon este mille tahansa kilpailijoille. Näitä rakenteita näyttäisi nykytekniikoin olevan taloudellisesti kannattamatonta8 tai kohtuuttoman vaikeaa kahdentaa valtakunnallisesti9 kohtuullisessa ajassa. Tämä pätee jopa nykyisten vakiintuneiden operaattorien tärkeimpiin kilpailijoihin, erityisesti muiden jäsenvaltioiden vakiintuneisiin operaattoreihin, jotka laajentavat toimintaansa naapurimaihin Euroopassa yksin tai yhteistyössä muiden kanssa. 7 8 9 Alueilla, joilla operaattorin valinta ja ennaltavalinta ei vielä koske paikallispuhelupalveluja (puheensiirtoa puhelun lähtöverkossa). Ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 26. marraskuuta 1998 antama tuomio. Oscar Bronner GmbH & Co. KG v. Mediaprint Zeitungs- und Zeitschriftenverlag GmbH & Co. KG, Mediaprint Zeitungsvertriebsgesellschaft mbH & Co. KG ja Mediaprint Anzeigengesellschaft mbH & Co. KG. Asia C-7/97, 44 kohta. Paitsi ehkä pienimmässä EU-valtiossa Luxemburgissa. 8 estää uusilta lainkaan todennäköisesti tulokkailta mahdollisuuden Jos vakiintunut operaattori kieltää kilpailijoiltaan tilaajayhteyksiensä käyttömahdollisuuden, kilpailla se valtakunnallisilla markkinoilla10 edellä mainittujen kolmen palvelun tarjonnassa, jolloin tulokkaiden on tyydyttävä sellaisiin alueellisiin ja paikallisiin markkinoihin, joilla ne pystyvät että kaikki nuo rakentamaan vaihtoehtoisia verkkoja. On hyvin epätodennäköistä, vaihtoehtoiset vastaavia tarjota ajassa mahdollisuuksia kuin vakiintuneen operaattorin valtakunnallinen kuparijohtoverkko ja tavoittaa saman asiakaskunnan kokonaisuudessaan. Tästä syystä tilaajayhteyksiä on tällä välttämätön hetkellä on kilpailijoille, tasavertaisesti vakiintuneiden operaattorien kanssa kolmella edellä mainitulla vähittäispalvelujen markkinalohkolla ja tavoittaa saman asiakaskunnan. jotta nämä voivat kilpailla valtakunnallisesti käyttömahdollisuus kohtuullisessa yhdistettyinä olennaisena pidettävä tekijänä, voisivat verkot jonka Koska tekninen kehitys on nopeaa ja markkinat muuttuvat joka vaikuttaa kuparijohtoverkon vaihtoehtojen tekniseen ja taloudelliseen arviointiin, käsillä olevaa tapauksissa voidaan päätyä tarkistamaan ja yksittäisissä analyysiä voidaan joutua toisenlaiseen arvioon. tavalla, 4. KILPAILUSÄÄNTÖJEN SOVELTAMINEN 4. 1 Määräävässä asemassa olevan operaattorin kilpailusääntöjen mukainen velvollisuus myöntää tilaajayhteyksiensä käyttöoikeus operaattori Jos tilaajayhteyksiensä käyttömahdollisuutta, se saattaa monessa mielessä käyttää määräävää asemaansa väärin siten kuin yhteisön perustamissopimuksen 82 artiklassa on määritelty. kilpailijoilleen myöntämästä kieltäytyy • Käyttöoikeuden epääminen. Jos vakiintunut operaattori on merkityksellisiksi katsotuilla kolmella markkinalohkolla ainoa tilaajayhteyksien tarjoaja, ja se kieltäytyy myöntämästä kilpailijoille tilaajayhteyksiensä käyttöoikeutta, tämä saattaa joissain olosuhteissa olla 82 artiklan vastaista toimintaa, jos se estää kaiken kilpailun asianomaisilla valtakunnallisilla markkinoilla ja jos tilaajayhteydet olisivat ehdoton edellytys valtakunnallisten palvelujen tarjoamiseksi loppukäyttäjille, kuten nykyään näyttäisi olevan. Määräävässä asemassa tarjottava tilaajayhteyksiensä käyttömahdollisuutta kaikille olevan operaattorin olisi kilpailijoille samoin ehdoin kuin omille yksiköilleen tarjontaketjun loppupäässä. Tilaajayhteyksien käyttöoikeutta voidaan pyytää seuraavin edellytyksin: - vakiintuneen operaattorin verkossa on oltava mahdollistamiseksi, - kieltäytyminen rajoittaisi uusien palvelujen syntyä tai estäisi kaiken kilpailun edellä määritellyillä merkityksellisiksi katsotuilla markkinoilla, - käyttöoikeuden pyytäjä on valmis maksamaan pääsystä syrjimättömän hinnan ja - kieltäytymiselle ei ole olemassa puolueettomia perusteita. kapasiteettia pääsyn riittävästi • Syrjintä. Jos operaattori jo tarjoaa tilaajayhteyksiensä käyttöoikeutta vähintään yhdelle operaattorille, joka voi olla esimerkiksi sen oma tytäryhtiö, käyttöoikeuden epääminen saattaa merkityksellisiksi katsotuilla kolmella markkinalohkolla tietyissä oloissa johtaa syrjintään ja merkitä määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä. 10 Ks. tuomio Oscar Bronnerin asiassa, 38 kohta. 9 tilaajayhteyksien • Tuotannon, markkinoiden tai teknisen kehityksen rajoittaminen kuluttajien vahingoksi. eriytetyn Kieltäytyminen uusin käyttöoikeuden myöntämisestä markkinoiden, kuten nopeiden datapalvelujen tai Internet-palvelujen markkinoiden kehittymistä, tai haitata kilpailun lisääntymistä jo olemassa olevilla markkinoilla, kuten perinteisessä puheensiirrossa. rinnakkaiskäyttöoikeuden joissakin tai olosuhteissa täysin rajoittaa saattaa tarjota oikeuden joka myöntää datapalveluja Vakiintunut operaattori, luku 2) sillä ehdolla, että se jatkaa samalla tilaajayhteyden rinnakkaiskäytössä (ks. yhteydellä omien kapeakaistaisten telepalvelujensa tarjontaa, eli kieltäytyy myöntämästä tilaajayhteyden täysin eriytettyä käyttöoikeutta, saattaa tietyissä tapauksissa käyttää asemaansa väärin. Tällainen rajoitus vääristäisi kilpailua pienentämällä kilpailijoiden tällainen mahdollisuuksia tulla markkinoille tai kehittää omaa toimintaansa. Lisäksi toiminta tulisi pystyä puolueettomasti perustelemaan, koska täydellinen eriyttäminen on jo toteutettu onnistuneesti useissa maissa. nopeita 4. 2 Käyttöehtoihin ja hinnoitteluun liittyvät määräävän operaattorin velvoitteet Jos määräävässä asemassa oleva operaattori ei muodollisesti kieltäydy tarjoamasta osittain tai täydellisesti eriytettyjä tilaajayhteyksiä, mutta asettaa yhteyksien käytölle kilpailua rajoittavia ehtoja, saattaa olla kyse muunlaisesta väärinkäytöksestä, joka myös saattaisi merkitä perustamissopimuksen 82 artiklan rikkomista. • Viiveet. Käyttöoikeus tulisi yleensä myöntää nopeasti. Jos käyttöoikeuksien myöntämistä viivytetään, vakiintuneet operaattorit voisivat käytännössä varata itselleen syntymässä ja laajentaa olevat, DSL-tekniikoihin perustuvien nopeiden datapalvelujen markkinat määräävää asemaansa verkossa tälle uudelle toiminta-alueelle tai lykätä uusien tulokkaiden mahdollisuutta kilpailla tasavertaisesti useilla merkitseviksi katsottavilla puheensiirron markkinoilla. Tällaisilla perusteettomilla viiveillä saattaisi siten olla ainakin lyhyellä aikavälillä samoja vaikutuksia kuin käyttöoikeuksien täydellisellä epäämisellä, joten niihin voitaisiin 82 artiklan nojalla puuttua samoin perustein kuin epäämiseenkin. • liittyä Syrjintä. Haitallista syrjintää voi esiintyä monessa muodossa. Syrjintä voi esimerkiksi hinnoitteluun, viiveisiin käyttöoikeuden myöntämisessä tai käyttöoikeuteen liittyvien teknisten ongelmien ratkaisemisessa, käyttöoikeuden teknisiin yksityiskohtiin ja tilaajayhteyksien erityistapauksessa (jos käyttöoikeus ei kata järjestelmä- ja tukipalveluja tai muita vakiintuneen operaattorin tilaajayhteydellä palvelujen tarjontaan käyttämiä toimintoja) yhteissijoittamisen ehtoihin tai siitä kieltäytymiseen. Tällaiset käytännöt saattaisivat olla 82 artiklan toisen kohdan c tarkoitettua syrjivää käyttäytymistä. alakohdassa vaikka kilpailua, ne muodollisesti myöntäisivätkin • Hintoihin liittyvät väärinkäytökset. Hinnoittelu voi olla vakiintuneille operaattoreille tapa rajoittaa tilaajayhteyksien käyttömahdollisuuden. Hintoihin liittyviä väärinkäytöksiä voi olla kolmenlaisia. Kohtuuttoman korkeat tarjottujen palvelujen kohtuuttoman alhaiset hinnat ja liian pieni marginaali näiden kahden hinnan välillä saattavat kaikki olla perustamissopimuksen 82 artiklan vastaisia. Liian pienten marginaalien vaara on suurimmillaan silloin, kun vakiintuneen operaattorin hintoja ei vielä ole täysin tasapainotettu kustannuslähtöisiksi. tilaajayhteyksien käyttövuokrat, loppukäyttäjille 10 5. ALAKOHTAISTEN SÄÄNTÖJEN (ONP-SÄÄNTÖJEN) SOVELTAMINEN 5. 1. Yleistä Avoimen verkontarjonnan (ONP) sääntelyjärjestelmä koskee yleisten televerkkojen ja soveltuvin osin yleisten telepalvelujen avoimen ja tehokkaan saatavuuden ja käytön yhdenmukaistettuja ehtoja. ONP-direktiiveissä asetetaan ehdot tietyn tyyppisten verkkojen ja/tai palvelujen saatavuudelle ja käytölle. Tämän mukaisesti kiinteiden yhteyksien direktiivissä11 käyttöehtoja, puhelintoimintadirektiivissä12 käsitellään yleisten puhelinverkkojen ja puheensiirtopalvelujen saatavuutta ja yhteenliittämisdirektiivissä13 käsitellään yleisten televerkkojen ja -palvelujen yhteenliittämistä ja yleistä saatavuutta. siirtokapasiteetin innovatiivinen erityiskäyttö, saatavuutta käsitellään käyttöä, luettuna kiinteän mukaan ja ja säädetään velvoitteista, 'Verkkoon pääsyllä' tarkoitetaan ONP-direktiiveissä olemassa olevan verkon osan tai osien antamista toisen osapuolen käyttöön ilman että verkkoelementtien omistajuus muuttuu. sovelletaan merkittävässä Alakohtaisissa direktiiveissä markkina-asemassa oleviksi ilmoitettuihin operaattoreihin ja joiden mukaan verkkoon pääsyä koskeviin pyyntöihin on vastattava tai ne on täytettävä. Näissä direktiiveissä ei velvoiteta vakiintuneita operaattoreita tarjoamaan täysin eriytettyä tilaajayhteyksien käyttöoikeutta, vaikka määräävässä markkina-asemassa oleville operaattoreille voidaankin kilpailusääntöjen perusteella asettaa verkkoonpäästämistä koskevia velvoitteita. Ainoastaan kiinteiden yhteyksien direktiivissä määrätään ilmoitetut operaattorit vuokraamaan siirtokapasiteettia yhdenmukaistetuin ehdoin kolmansien osapuolien yksinomaiseen käyttöön. joita 5. 2. Erikoispääsy verkkoon Tilaajayhteyksien ylätaajuuksien rinnakkaiskäyttöön sovelletaan puhelintoimintadirektiivin 16 artiklaa ja yhteenliittämisdirektiivin 4 artiklaa. Nopeisiin datapalveluihin sovelletaan ja nopeiden datapalvelujen siirtokapasiteettiin puhelintoimintadirektiivin 16 artiklaa artiklaa. (runkoverkon Tilaajayhteyksien täysin eriytetty tarjonta ei kuulu ONP-direktiivien soveltamisalaan. siirtokapasiteettiin) yhteyksien direktiivin kiinteiden 10 jonka on puhelintoimintadirektiivin mukaisesti ilmoitettu olevan Silloin kun operaattori, tarjoaa tilaajayhteyksien rinnakkaiskäyttöä sisäisesti merkittävässä markkina-asemassa, omille yksiköilleen, se myöntää itselleen erikoispääsyn verkkoonsa siinä mielessä, että se käyttää yleistä kiinteää puhelinverkkoa yleisesti saatavilla olevien telepalvelujen tarjontaan. Tällaisessa tilanteessa ilmoitetun operaattorin on sovellettava samanlaisia ehtoja muihin vastaavia palveluja tarjoaviin organisaatioihin ja tarjottava erikoispääsyyn liittyviä toimintoja 11 12 13 Avoimen verkon tarjoamisen soveltamisesta kiinteisiin johtoihin 5 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/44/ETY (EYVL L 165, 19. 6. 1992, s. 27), sellaisena kuin se on muutettuna 6 päivänä lokakuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/51/EY (EYVL L 295, 29. 10. 1997, s. 23) ja 7 päivänä tammikuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 98/80/EY (EYVL L 14, 20. 1. 1998, s. 27). Avoimen verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta puhelintoimintaan ja teleyleispalvelusta kilpailuympäristössä 26 päivänä helmikuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/10/EY (EYVL L 101, 1. 4. 1998, s. 24). Televiestinnän yhteenliittämisestä soveltaen avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi 30 päivänä kesäkuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/33/EY (EYVL L 199, 26. 7. 1997, s. 32), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivin 97/33/EY muuttamisesta numeron siirrettävyyden ja operaattorin ennaltavalinnan osalta 24 päivänä syyskuuta 1998 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/61/EY (EYVL L 268, 3. 10. 1998, s. 37). 11 ja tietoja muille samoin ehdoin ja saman laatuisina kuin omille yksiköilleen, tytäryhtiöilleen tai yhteistyökumppaneilleen (direktiivin 98/10/EY 16 artiklan 7 kohta). Jos ilmoitettu operaattori ei vielä tarjoa itselleen tällaista verkkoonpääsyä, sen on ainakin vastattava14 kohtuullisiin verkkoon pääsyä koskeviin pyyntöihin. Koska suurin osa EU:ssa toimivista operaattoreista on myöntänyt itselleen tilaajayhteyden rinnakkaiskäyttöoikeuden, tällaista käyttöoikeutta koskevaa uuden tulokkaan esittämää pyyntöä ei voida pitää kohtuuttomana. Verkkoonpääsyä koskevaan pyyntöön vastaamisesta voidaan kieltäytyä vain, jos molemmat seuraavista ehdosta täyttyvät (16 artiklan 1 kohta): – pyydetylle erityiselle pääsylle on olemassa teknisesti ja kaupallisesti toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja ja – pyydetty pääsy ei ole asianmukainen suhteessa pyynnön täyttämiseen käytettävissä oleviin voimavaroihin. Koska rinnakkaiskäyttö kohdistuu jo olemassa oleviin tilaajayhteyksiin, vain hyvin harvoissa tapauksissa käytettävissä ei ole riittävästi voimavaroja pyynnön täyttämiseen, jolloin useimmissa tapauksissa molemmat kieltäytymisen edellytykset eivät täyty. Tällainen kieltäytyminen olisi lisäksi perusteltava johtokohtaisesti. 5. 3. Nopeat datapalvelut Nopeiden datapalvelujen tarjontaa ei yhteisön oikeudessa ole säädetty pakolliseksi, mutta jos vakiintunut operaattori tytäryhtiöilleen tai kolmannelle osapuolelle, sen on yhteisön oikeuden mukaan tarjottava tällaisia palveluja kaikille muillekin selkein ja syrjimättömin ehdoin (direktiivin 98/10/EY 16 artiklan 7 kohta). tarjoaa DSL-palveluja omille yksiköilleen, Yhteyksien tarjontaa nopeiden datapalvelujen käyttöön ei voida pitää taloudellisesti tai teknisesti vastaavana kuin tilaajayhteyksien kuparijohtojen käyttöoikeuden tarjoamista, koska nopeissa datapalveluissa uuden tulokkaan on käytettävä vakiintuneen operaattorin nopeita modeemeja ja muita laitteita, mikä taas vaikuttaa palvelun kustannusrakenteeseen ja asettaa rajoituksia modeemityypeille, joita uuden tulokkaan asiakkaat voivat ostaa tai vuokrata. 15 5. 4. Kiinteiden yhteyksien siirtokapasiteetti Ne operaattorit, joiden on ilmoitettu olevan merkittävässä markkina-asemassa yleisen kiinteän puhelinverkon markkinoilla, on ilmoitettu merkittävässä markkina-asemassa oleviksi myös kiinteiden yhteyksien direktiivin 92/44/EY nojalla. 16 Tässä ominaisuudessa niillä on velvoitteita tarjota siirtokapasiteettia muille samoin ehdoin ja saman laatuisina kuin omille yksiköilleen, tytäryhtiöilleen tai yhteistyökumppaneilleen (kiinteiden yhteyksien direktiivin 92/44/EY 8 artiklan 2 kohta). Ilmoitetun operaattorin tarjotessa nopeaa datapalvelua se yleensä välittää asiakasliikennettä yhteen tai useampaan palveluntarjoajien liityntäpisteeseen, jotta palveluntarjoajien ei tarvitse rakentaa omaa verkkoaan kaikkiin paikalliskeskuksia vastaaviin verkon kohtiin. Jos kiinteää 14 15 16 Direktiivissä 98/10/EY asetetaan velvoite 'vastata pyyntöihin'. Direktiivissä 97/33/EY asetetaan tiukempi velvoite 'täyttää vaatimukset'. Kansainvälisessä standardoinnissa ei vielä ole päästy niin pitkälle, että eri valmistajien DSL-järjestelmien yhteentoimivuus voitaisiin taata ilman merkittävää suorituskyvyn heikkenemistä. Ks. ISPOn sivut http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en. htm#misc Jäsenvaltioiden antamat tiedot merkittävässä markkina-asemassa olevista organisaatioista, 1. 1. 2000. 12 siirtokapasiteettia vuokrataan tätä tarkoitusta varten sisäisesti, 92/44/EY 8 artiklan 2 kohdan syrjimättömyyssäännöksiä. sovelletaan direktiivin 5. 5. Laitteistojen yhteissijoittaminen 11 Jotta tilaajayhteyksien eriytetty tarjonta onnistuisi käytännössä, on tarjottava myös mahdollisuutta laitteistojen yhteissijoittamiseen. Kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että tilaajayhteyksien eriytetyn käyttöoikeuden saavalla operaattorilla on myös mahdollisuus sijoittaa laitteita tilaajayhteyksien omistajan tiloihin. Yhteenliittämisdirektiivin 97/33/EY määrätä jäsenvaltioiden tilan puutteen vuoksi ole yhteissijoitusjärjestelyistä. Jos fyysinen yhteissijoittaminen ei mahdollista, virtuaalista voivat yhteissijoitusmahdollisuutta, jossa toinen operaattori voi liittää läheisiin tiloihin asennettuja laitteitaan eriytettyjen yhteyksien tarjoajan verkkoon. Komission teettämän selvityksen avulla on laadittu sääntelyviranomaisille ja operaattoreille joukko yhteissijoittamista koskevia suosituksia ja ohjeita. 17 sääntelyviranomaiset oikeudesta kansalliset säädetään edellyttää artiklassa on tarkasteltava Sääntelyviranomaisten että yhteissijoittamisen jatkuvia kustannuksia, koska nämä ovat osa tilaajayhteyksien eriyttämistä tällaiset hyödyntävän kertaluonteiset kustannukset on käyttää heti maksettavia kiinteitä maksuja. Jos vakiintuneelle operaattorille aiheutuvat kulut tulevat katetuiksi pitemmän ajan kuluessa, määriteltyihin maksuihin laskettaisiin yleensä mukaan jonkinlainen riskikerroin. kokonaiskustannuksia. toimitusmaksuja kertaluonteisia tulokkaan uuden kattaa Paras sekä tapa 6. KANSALLISTEN SÄÄNTELY- JA KILPAILUVIRANOMAISTEN TEHTÄVÄT Kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on yhteisön direktiivien kansallisten täytäntöönpanosäädösten perusteella nimetty kansallinen sääntelyviranomainen, joka vastaa televiestinnän alakohtaisen sääntelyn käytännön toteuttamisesta. Yhteisön periaatteena on edistää kilpailua verkoissa ja palveluissa, ja kansallisten sääntelyviranomaisten on otettava tämä huomioon toiminnassaan. nopeutettuja Lisäksi riidanratkaisumenettelyjä yhteyksien eriytettyä tarjontaa koskevien kiistojen selvittämiseksi mahdollisimman nopeasti. sääntelyviranomaiset kansalliset käyttöön voivat ottaa Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on erityisen tärkeä asema määriteltäessä ehtoja ja vaatimuksia, jotka koskevat vakiintuneen operaattorin eriytettyjen tilaajayhteyksien tarjontaa. Kansallisten operaattorien tilaajayhteyksien eriytetyn tarjonnan hinnoitteluun ja kustannuksiin avoimuuden ja kustannuslähtöisyyden lisäksi seuraavia periaatteita: sääntelyviranomaisten vakiintuneiden sovellettava on - - 17 kustannuslaskenta- ja hinnoittelusääntöjen tulisi olla selkeitä ja puolueettomia, hinnoittelusäännöillä tulisi varmistaa, että vakiintunut operaattori pystyy kattamaan asianmukaiset kustannuksensa sekä saamaan kohtuullista tuottoa, Ks. http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompolicy/en/Study-en. htm Recommended Practices for Collocation and other Facilities Sharing for Telecommunications Infrastructure - Eutelis Consult/Horrocks Technology/Tera Consultants, Tammikuu 1999. 13 - - tilaajayhteyksien hinnoittelun olisi sovittava yhteen terveen ja kestävän kilpailun vaihtoehtoisiin päämäärän paikallisliityntäverkkoihin,18 investointeja tehokkaasti edistettävä kanssa sekä hinnoittelusäännöillä tulisi varmistaa, että kilpailu ei vääristy erityisesti siten, että vakiintuneen operaattorin tukku- ja vähittäishintojen välille syntyisi kohtuuttoman pieni marginaali. Joissain tapauksissa nämä periaatteet saattavat olla keskenään ristiriidassa, varsinkin jos vakiintuneiden operaattorien vähittäishinnat ovat edelleen vääristyneitä tariffirakenteen sisäisen epätasapainon vuoksi ja tariffien tasapainottamiseen kohdistuvien rajoitusten vuoksi. Tällaisissa tilanteissa kansallisten sääntelyviranomaisten on harkittava siirtymäkauden toimia, joilla kilpailun vääristyminen lyhyellä aikavälillä estetään ja samalla varmistetaan kilpailu pidemmällä aikavälillä. lailla noudatettava on muiden viranomaisten EU:n kilpailusääntöjä sovelletaan jatkossakin alakohtaisen sääntelyn rinnalla, ja kansallisten yhteisön sääntelyviranomaisten perustamissopimuksen määräyksiä19. Verkkoonpääsyä koskevassa ilmoituksessaan (ns. Access Notice) komissio toteaakin,20 että kansallisten sääntelyviranomaisten on yksittäisiä verkkoonpääsysopimuksia koskevissa päätöksissään otettava huomioon sekä alakohtaiset ONP-säännöt että yleiset kilpailusäännöt. Alakohtaista lainsäädäntöä soveltavia kansallisten sääntelyviranomaisten päätöksiä voidaan tarkastella uudelleen EU:n kilpailusääntöjen perusteella. kilpailuviranomaisia. koskevat myös Perustamissopimuksen 86 artiklan mukaan jäsenvaltiot eivät saa toteuttaa eivätkä pitää voimassa mitään toimenpidettä, joka koskee julkisia yrityksiä tai yrityksiä, joille jäsenvaltiot myöntävät erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia, ja joka on ristiriidassa perustamissopimuksen osalta ja perustamissopimuksen 10 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on pidätyttävä kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamisen. kanssa. Yleisemmin kilpailusääntöjen kansallisia periaatteet yritysten kaikkien etenkin Samat sen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen mukaan21 yhteisön perustamissopimuksen 10 artiklaa (entinen 5 artikla) ja 86 artiklaa (entinen 90 artikla) on tulkittava siten, että niissä i) kielletään kansallisia viranomaisia edistämästä mahdollisesti perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan tai 82 artiklan vastaisten hintasopimusten tekemistä ja ii) estetään näitä viranomaisia hyväksymästä tällaisten sopimusten tuloksena sovellettavia hintoja. Tätä sovellettaisiin myös kaikkeen 82 artiklan vastaiseen toimintaan. Komissio selvittää, ylläpitävätkö tai toteuttavatko jäsenvaltiot ja erityisesti kansalliset sääntelyviranomaiset tai kilpailuviranomaiset toimenpiteitä, jotka ovat yhteisön kilpailusääntöjen vastaisia ja siten perustamissopimuksen tai (82 perustamissopimuksen 10 artiklan (82 artiklan yhteydessä tulkittuna) vastaisia. Jos näin on, yhteydessä tulkittuna) artiklan artiklan 86 18 19 20 21 Tähän voidaan periaatteessa päästä soveltamalla nykykustannuksiin perustuvaa hinnoittelua. Nykykustannuksilla t arkoitetaan kustannuksia, jotka aiheutuvat tehokkaan uudenaikaisen infrastruktuurin rakentamisesta ja vastaavan kaltaisen palvelun tarjoamisesta tällä hetkellä. Ks. Asia 66/86 (Ahmed Saeed). Ks. kyseisen ilmoituksen kohta 19. Ks. edellä mainittu asia 66/86 (Ahmed Saeed), 58 kohta. 14 komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin. 7. PÄÄTELMÄT Tilaajayhteyksien käyttömahdollisuuden tarjoaminen kaikille uusille markkinatulokkaille lisää kilpailua ja teknisiä innovaatioita paikallisliityntäverkoissa, mikä taas puolestaan edistää aina kaikenlaisten telepalvelujen tarjontaa asiakkaille laajakaistaisiin multimediapalveluihin ja nopeisiin Internet-palveluihin asti. tavanomaisesta puheensiirrosta Kohdassa 2 esitetyt kolme erilaista tilaajayhteyksien käyttötapaa täydentävät toisiaan, ja niiden tulisi kaikkien olla markkinoilla saatavilla. Yhdessä ne vahvistavat kilpailua ja lisäävät käyttäjien valinnanvaraa antamalla markkinoille mahdollisuuden ratkaista, mikä käyttötapa soveltuu parhaiten asiakkaiden tarpeisiin, kun otetaan huomioon käyttäjien muuttuvat vaatimukset sekä yritysten tekniset ja investointivaatimukset. Tämä nopeuttaa pienyrityksille ja kuluttajille suunnattujen nopeiden Internet-yhteyksien käyttöönottoa ja edistää sähköisen kaupankäynnin ja muun sähköisen liiketoiminnan yleistymistä. Kaikissa tapauksissa sovelletaan kilpailusääntöjä. Jos vakiintunut operaattori kieltäytyy myöntämästä kilpailijoilleen tilaajayhteyksiensä käyttömahdollisuutta, se saattaa monessa mielessä käyttää väärin määräävää asemaansa siten kuin perustamissopimuksen 82 artiklassa on määritelty. Määräävän aseman väärinkäyttöä voi olla esimerkiksi kieltäytyminen vastaamasta verkkoonpääsypyyntöön tai tuotannon, markkinoiden tai teknisen kehityksen rajoittaminen kuluttajien vahingoksi. Silloin kun tilaajayhteyksin käyttöoikeus myönnetään, on noudatettava kohtuullisia ja syrjimättömiä ehtoja, jotta tilaajayhteyksillä voidaan kehittää kilpailuun perustuvia telepalveluja ja erityisesti nopean tiedonsiirron palveluja. Tämä edellyttää vakiintuneiden operaattorien ja uusien tulokkaiden välisten sopimusten, hinnoittelun ja asian käsittelyyn liittyvien viiveiden tarkkaa seurantaa. Komissio uskoo, että suositeltu tilaajayhteyksien eriyttäminen on tärkeä uusi askel siirryttäessä kohti tiukemmin kilpailtuja ja tehokkaampia telemarkkinoita ja että se nopeuttaa Internet-palvelujen kehittymistä. 15 Liite – Tekninen analyysi tilaajayhteyksien eriyttämisestä 1 –TILAAJAYHTEYKSIEN KÄYTTÖTAVAT ERIYTETYSSÄ KÄYTÖSSÄ (1) Tilaajayhteyksien täydellinen eriyttäminen eriytetyssä Täysin osapuolen yksinomaiseen käyttöön. Vuokralleantaja menettää viestintäpalvelujen tarjontaan liittyvän asiakassuhteen hallinnan, eivätkä sen yleispalveluvelvoitteet enää koske kyseistä asiakasta. kuparijohdinpari tarjonnassa vuokrataan kolmannen Käytännön esimerkkejä: Esimerkki i) Asiakas haluaa vaihtaa puheensiirtopalvelun / kiinteän yhteyden tarjoajaa, ja uusi markkinatulokas tarjotakseen vakiintuneen operaattorin entiselle asiakkaalle kilpailevia palveluja. (Kuten tarjoavat nykyään enää pelkkiä tulokkaat edellä on todettu, harvat uudet laajakaistaisia datapalveluja tai puheensiirtopalveluja, vaan ne tarjoavat yhdistettyjä puheensiirto- (Kuvassa lyhenne MDF = ristikytkentäteline). ja datapalveluja. ) tilaajayhteyttä eriytettyä käyttää (cid:1) Tilaajayhteys Vanha linkki uusin asetuksin M D F Vakiintuneen operaattorin paikalliskeskus Tulokkaan keskukseen Puhelin- verkko Puhelin- verkko Esimerkki ii) Uusi markkinatulokas käyttää eriytettyä tilaajayhteyttä tarjotakseen asiakkaalle nopeita datapalveluja toisen puhelinlinjan kautta DSL-modeemin avulla. Asiakkaan puheensiirtopalvelujen tarjonnasta vastaa edelleen vakiintunut (Kuvassa lyhenne MDF = operaattori ensimmäisen puhelinlinjan kautta. ristikytkentäteline). (cid:1) xDSL- modeemi Tietokone Tilaajayhteys Vakiintuneen operaattorin paikalliskeskus Puhelin- verkko Tulokkaan verkkoon M D F Tulokkaan DSL -liitynnän kanavointilaite (DSLAM) 16 tarjota asiakkailleen Tilaajayhteyksien täydellisen eriyttämisen myötä kilpailijat voivat monenlaisia laajakaistapalveluja kustannustehokkaasti innovatiivisten DSL-tekniikoiden avulla (esim. HDSL-tekniikka 2 Mbit/s kiinteitä yhteyksiä varten, VDSL-tekniikka jopa 50 Mbit/s suurkapasiteettiyhteyksiä varten, ks. kuvio 1). Tämä tulee varmasti parantamaan kiinteiden yhteyksien ja laajakaistapalvelujen kilpailutilannetta Euroopan unionissa. Kuvio 1 – Laajakaistapalvelujen tarjontaan saatavilla olevat tekniikat (1 kuparijohdinpari) DSL (Digital Subscriber Line) on yleisnimitys tilaajayhteys voidaan muuntaa laajakaistayhteydeksi, koteihin usealla kanavalla. tekniikoille, joiden avulla kuparinen joka pystyy välittämään videokuvaa DSL-tekniikoita on useita ja niihin viitataan yleensä lyhenteellä xDSL. Kullakin DSL- tekniikalla on omat ominaispiirteensä, jotka liittyvät suorituskykyyn (enimmäiskapasiteetti), keskuksesta), suorituskyvyn siirtotaajuuteen ja kustannuksiin. siirtoetäisyyteen optimaaliseen (mitattuna kannalta Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät yhdellä kuparijohdinparilla käytettävät DSL-tekniikat ja niiden käyttösovellukset: ADSL (Asymmetric DSL) – nopeat Internet-liittymät SDSL (Symmetric DSL) ja HDSL (High speed symmetric DSL) – 2 Mbit/s kiinteät yhteydet VDSL (Very high-speed DSL) – suurkapasiteettiset laajakaistapalvelut kiinteät yhteydet ja Lisätietoja DSL-tekniikoista löytyy osoitteesta: < http://www. adsl. com/adsl_forum. html > (2) Tilaajayhteyksien rinnakkaiskäyttö tarjoaa edelleen puheensiirtopalvelua ja uusi Tässä käyttötavassa ilmoitettu operaattori tulokas tarjoaa nopeita datasiirtopalveluja samalla tilaajayhteydellä käyttäen omia nopeita ADSL-modeemejaan. Puhelin- ja dataliikenne erotetaan toisistaan jakosuotimella ennen vakiintuneen operaattorin keskusta. Tilaajayhteys pysyy liitettynä ilmoitetun operaattorin kytkentäiseen verkkoon ja on osa sitä. ADSL-järjestelmien standardoinnissa on jo päästy kansainväliseen yhteisymmärrykseen operaattorien tällaisten tilaajayhteyksillä. 22 ADSL-järjestelmien turvallisuudesta ovat yritykset vakiintuneiden löytäneet käytön alan järjestelmien Lisäksi 22 Kansainvälinen teleliitto ITU on laatinut tekniset määritelmät ADSL-yhteyttä - siirtonopeus enintään 8 Mbit/s käyttäjän suuntaan ja 1 Mbit/s verkon suuntaan - varten suosituksessaan G. 992. 1. Suositus sisältää maakohtaisia eroja verkkojen erilaisuuden huomioon ottamiseksi. ADSL on nopeimmillaan alle 4 km:n etäisyyksillä. Yhteys mahdollistaa myös puheensiirtopalvelun saman yhteyden perustaajuuskaistalla. ITU on laatinut suosituksessaan G. 992. 2 myös muunnellun ADSL-ratkaisun (tunnetaan myös nimellä G. Lite), joka on erittäin helppo ottaa käyttöön asiakkaan tiloissa, koska se on "jakosuotimeton" (se tarvitsee hyvin yksinkertaisen sarjasuotimen, joka erottaa puheen ja datan toisistaan, eikä asiakkaan tilojen johdotusta tarvitse muuttaa). Nopeudet ovat enintään 1,5 Mbit/s käyttäjän suuntaan ja 385 kbit/s verkon suuntaan. Eräät tietokonevalmistajat markkinoivat 17 yhteentoimivuuteen kaupallisia laitevalmistajia. 23 Esimerkki ratkaisuja tilanteessa, jossa markkinoilla on useita Uusi markkinatulokas toimittaa asiakkaalle tämän tiloihin asennettavaksi ADSL-modeemin ja asentaa yhteissijoitussopimuksen mukaisesti vakiintuneen operaattorin tiloihin DSLAM- kanavointilaitteen (joka kokoaa ADSL-modeemeilta tulevan liikenteen runkoyhteyksille välitettäväksi edelleen). Vakiintuneen operaattorin järjestelmän ja uuden tulokkaan välinen rajapinta on kuvassa kohdassa C (tässä tapauksessa liikennettä jakavan laitteen asentaa vakiintunut operaattori). (Kuvassa lyhenne MDF = ristikytkentäteline). (cid:1) ADSL- modeemi Tietokone Tilaajayhteys jakosuodin puhe data M D F C DSL -liitynnän kanavointilaite (DSLAM) Vakiintuneen operaattorin paikalliskeskus Puhelin- verkko Tulokkaan verkkoon Tällainen ratkaisu voisi olla kustannustehokkain vaihtoehto käyttäjälle, joka haluaa puheensiirtopalvelunsa vakiintuneelta operaattorilta, mutta nopean Internet-liittymän joltain muulta valitsemaltaan palveluntarjoajalta. Kyseinen palveluntarjoaja voi täysin määrätä asiakkaalle tarjoamansa ADSL-palvelun kaupalliset ja tekniset ehdot. (3) Nopea datasiirtoliityntä tarkoitetaan tilannetta, jossa vakiintunut operaattori on 'Nopealla datasiirtoliitynnällä' asentanut nopean yhteyden asiakkaan tiloihin (esim. asentamalla paikallisliityntäverkkoonsa haluamansa tyyppiset ADSL-laitteet) ja tarjoaa tätä yhteyttä kolmannen osapuolen käyttöön tarjota nopeiden kilpailijoilleen myös ATM- tai IP-verkkoaan käyttäviä siirtopalveluja kilpailijan liikenteen yhteyksien tarjoamiseksi asiakkaille. Vakiintunut operaattori voi jo koneita, mittakaavassa joissa on kiinteä G. Lite-ADSL-modeemi, yksityisasiakkaiden markkinoilla. joten vakioratkaisuja voidaan ottaa käyttöön suuressa 23 Ks. esim. ADSL-työryhmän (Universal ADSL Working Group) toiminta (http://www. uawg. com). 18 välittämiseksi DSLAM-kanavointilaitteelta verkkohierarkian korkeammalle tasolle (esim. kauttakulkukeskukseen), jolla uusilla tulokkailla saattaa jo olla liityntäpiste. tyyppisessä liitynnässä Tämän käyttöoikeutta kuparijohdinparin tilaajayhteyden ylätaajuuksia edellä kuvatulla tavalla). ei (tosin anneta vakiintunut kilpailijalle tilaajayhteyden operaattori voi varsinaisen vain käyttää joihin kupariset Uudelle tulokkaalle kuparijohtopohjaisten tilaajayhteyksien eriytetyssä hyödyntämisessä ongelmana on se, että se joutuu laajentamaan runkoverkkoaan vakiintuneen operaattorin paikalliskeskuksiin, tilaajayhteydet päättyvät. Tavanomaisessa Euroopan maassa tällaisia keskuksia saattaa olla useita tuhansia. Nopeat datasiirtopalvelut yhdistettyinä siirtopalveluun, jolla liikenne saadaan välitettyä uuden tulokkaan liityntäpisteeseen saattaa olla houkutteleva vaihtoehto varsinkin uuden tulokkaan verkon käyttöönoton alkuvaiheessa, koska näin uusi tulokas voi tarjota asiakkailleen laajakaistapalveluita jo ennen kuin se on saanut oman verkkonsa kokonaan rakennetuksi. Vakiintuneen operaattorin kannalta nopean dataliitynnän tarjonta on houkutteleva vaihtoehto, koska siinä tilaajayhteyksiä ei anneta käyttöön fyysisesti asteittaista toisten nykyaikaistamista valokaapelein). Monet (esimerkiksi vakiintuneet operaattorit tarjoavat jo tällaisia palveluja. 24 paikallisliityntäverkon kuparijohtojen korvaamista vaikeuteta näin eikä tällainen palvelu Yksistään tarjottuna jättää kuitenkin vakiintuneelle operaattorille mahdollisuuden päättää nopeiden liityntäpalvelujen käyttöönottotahdista ja määritellä maantieteelliset alueet, joilla tällaisia palveluja tarjotaan. Vakiintuneiden operaattorien edut eivät ehkä käy yksiin uusien tulokkaiden etujen kanssa. Tällaiset palvelut olisi siksi nähtävä edellä kuvattuja muita tilaajayhteyksien käyttötapoja täydentävinä, mutta ei korvaavina palveluina. 2 – TILAAJAYHTEYKSIEN KÄYTÖN MUITA TEKNISIÄ NÄKÖKOHTIA 2. 1 Avoimuus Kaikissa ONP-direktiiveissä asetetaan ilmoitetuille operaattoreille yleisiä velvoitteita verkkotarjontaansa koskevien hintojen, ehtojen ja edellytysten julkaisemisesta, jotta markkinat toimisivat avoimesti ja syrjimättömästi. Suosituksessa ehdotetaan julkaistavaksi tilaajayhteyksien eriytetyn käytön viitetarjous, joka kattaa tiedot verkon kohdista, joissa liityntää tarjotaan, laitteiden yhteissijoituspalveluista, käyttötukijärjestelmistä, toimitusehdoista ja hinnoista. Tällaiset viitetarjoukset on laadittava ja julkaistava viipymättä ja riittävän yksityiskohtaisesti kansallisen sääntelyviranomaisen valvonnassa. Komissio aikoo säännöllisesti julkaista tiedot jäsenvaltioissa sovelletuista tilaajayhteyksien eriytetyn tiedot käyttöoikeuden yhteenliittämishinnoista. 25 vastaavasti hinnoista julkaisee kuin nyt se 2. 2 Alan yhteistyö ja koordinointi 24 25 jäsenvaltioiden Ks. http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en. htm#misc Ks. http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en. htm#misc operaattorien ilmoitettujen viitteelliset ADSL-tarjoukset osoitteessa 19 Tilaajayhteyksien eriytetty käyttö herättää joukon teknisiä ja käytännön kysymyksiä, joista on paras sopia kyseisten osapuolten kesken, mutta tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi kansallisten sääntelyviranomaisten valvonnassa. Suosituksessa ehdotetaan, että kansalliset kansallisten sääntelyviranomaiset kansallisten yhteistyöjärjestelmien sääntelyviranomaisten valvonnassa ja niissä käsiteltäisiin esimerkiksi seuraavia kysymyksiä: tarkoitettujen toimisivat asianomaisille järjestelmät luomista. kaikille tukevat Nämä – taajuusrajoitukset ja sähkömagneettinen tilaajayhteyksillä käytettävien eri radiojärjestelmien välisiltä häiriöiltä, järjestelmien välisiltä yhteensopivuus, sekä jotta vältyttäisiin tilaajayhteyksien ja – tilaajayhteyksien ja toimitusmenettelyt ja -ajat, yhteyksien tekninen hyväksyminen, palveluntasosopimukset, ylläpitomenettelyt, vikailmoitusten edelleenvälittäminen jne. ), eriytettyyn käytännön tarjontaan liittyvät (tilaus- seikat – mahdollisuus käyttää tilaajayhteyden vuokralleantajan käyttötukijärjestelmiä, – yhteissijoittamisessa noudatettavat käytänteet, – tarjousten sisältö (eli tekniset tuotekuvaukset, johtokoodausten hyväksynnät, yhteyksien ja ristikytkentätelineistä, hinnat, ylläpitomenettelyt) - kuten suosituksen liitteessä I on kuvattu. yhteissijoitushinnat, keskitetyt luettelo tilaus- 2. 3 Kansainvälinen koordinointi Monet yksittäisten jäsenvaltioiden kohtaamat ongelmat ovat samanlaisia muuallakin yhteisössä ja tiedonvaihtoa tarvitaan, jotta kokemuksista ja parhaista käytännöistä voidaan ottaa oppia. Näitä kysymyksiä tarkastellaan muun muassa ETP-yhteistyöelimessä (European Telecommunications Platform, ks. http://www. etp-online. org/). Suosituksessa kannatetaan tällaista vuorovaikutusta, ja siinä esimerkiksi suositellaan, että pyrkivät kansalliset koordinointiin ja tiedonvaihtoon muiden jäsenvaltioiden asianomaisten tahojen kanssa. sääntelyviranomaiset toiminnastaan tiedottavat alalla tällä ja 20


title: Komission asetus (EY) N:o 834/2000, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2000, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 102/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 834/2000, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2000, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 (1), ja erityisesti sen 18 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Asetuksen (EY) N:o 2038/1999 18 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. Asetuksen (EY) N:o 2038/1999 mukaan denaturoimat- toman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raaka- sokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 19 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset; saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat. Raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle; vakio- laatu määritellään raakasokerin vakiolaadusta ja yhteisön rajanylityspaikasta sokerialan cif-hintojen laskemiseksi 9 päivänä huhtikuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 431/68 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3290/94 (3), 1 artiklassa; kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi asetuksen (EY) N:o 2038/1999 17a artiklan 4 kohdan mukaisesti; kandisokeri määritel- lään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syys- kuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (4); tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisät- (4) (5) (6) (7) tyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellet- tava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden. Maailmanmarkkinatilanne tiettyjen markkinoiden tai erityisvaatimukset voivat edellyttää tuen eriyttämistä sokerin määräpaikan mukaan. Erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luon- teeltaan tästä poikkeavilla säännöksillä. Tuki on vahvistettava joka toinen viikko; tukea voidaan muuttaa muuna aikana. sääntöjen yksityiskohtaisten Näiden soveltamisesta nykyiseen sokerialan markkinatilanteeseen ja erityisesti sokerin noteerauksiin tai hintoihin yhteisössä ja maail- manmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitettyjen määrien mukai- seksi. (8) Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat sokerin ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 2038/1999 1 artiklan 1 kohdan a alakoh- dassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoimatto- mien tuotteiden vientituet vahvistetaan liitteessä esitettyjen määrien mukaisiksi. Tämä asetus tulee voimaan 27 päivänä huhtikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 26 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EYVL L 89, 10. 4. 1968, s. 3. (3) EYVL L 349, 31. 12. 1994, s. 105. (4) EYVL L 214, 8. 9. 1995, s. 16. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/7 sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2000 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Tuen määrä — EUR/100 kg — 40,03 40,03 40,03 40,03 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4352 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 43,52 45,71 43,52 1701 99 90 9100 0,4352 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — (1) Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuotto on 92 %. Jos viedyn raakasokerin tuotto poikkeaa 92 %:sta, sovellettavan tuen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 2038/1999 19 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti. (2) Vahvistaminen keskeytetty komission asetuksella (ETY) N:o 2689/85 (EYVL L 255, (ETY) kuin se on muutettuna asetuksella sellaisena s. 12), 26. 9. 1985, 3251/85 (EYVL L 309, 21. 11. 1985, s. 14)