title: 2000/322/EG: Kommissionens beslut av den 13 april 2000 om standardkrav för rapporter inom de program för utrotning och övervakning av djursjukdomar som godkänts för medfinansiering av gemenskapen [delgivet med nr K(2000) 1015] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
EU financing
animal disease
report
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: 9. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/19 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 13 april 2000 om standardkrav för rapporter inom de program för utrotning och övervakning av djursjukdomar som godkänts för medfinansiering av gemenskapen [delgivet med nr K(2000) 1015] (Text av betydelse för EES) (2000/322/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), senast ändrat genom förordning (EG) nr 1258/1999 (2), särskilt artikel 24. 11 i detta, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) Enligt artikel 24 i beslut 90/424/EEG kan gemenskapen bevilja ekonomiska bidrag för utrotning och övervak- ning av djursjukdomar. Varje program som lämnas in i samband med en ansökan om medfinansiering skall godkännas indivi- duellt, och alla eventuella villkor som är kopplade till det ekonomiska bidraget skall fastställas i enlighet med artikel 24. 6. I artikel 24. 11 i ovannämnda beslut föreskrivs att det skall antas tillämpningsföreskrifter för den artikeln. Ett utvärderingssystem bör inrättas för att göra det möjligt att bedöma hur programmen för utrotning och bekämpning fungerar och vilken nytta som bidragen från gemenskapen gör. Detta system bör innefatta ett rapporteringssystem för epidemiologisk information från programmen för utrot- ning och bekämpning. (1) EGT L 224, 18. 9. 1990, s. 19. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 103. (6) (7) (8) (9) Rapporteringssystemet bör vara harmoniserat. Det är varje deltagande medlemsstat som bär huvudan- svaret för att genomföra programmen och se till att de fungerar, liksom för att säkra en god finansiell förvalt- ning av de medfinansierade åtgärderna. En god finansiell förvaltning förutsätter att den ansvariga myndigheten, då åtgärden genomförs och då ansökan om utbetalning lämnas in till kommissionen, känner till inom vilka programmet och vem den slutliga mottagaren av bidraget är. Denna uppgiftslämning bör underlättas genom ett datorbaserat system. som ansvarar personer djuren för I begreppet god förvaltning ingår också att se till att en och samma åtgärd inte finansieras dubbelt eller med- finansieras dubbelt. (10) Jordbrukaren bör så snart det är möjligt kompenseras för slaktade djur. (11) Det är lämpligt att fastställa närmare bestämmelser för den finansiella information som ingår i ansökan om utbetalning enligt artikel 24. 8 i beslut 90/424/EEG. (12) De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga veterinärkommittén. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Syftet med detta beslut är att fastställa standardkrav för de rapporter som överlämnas till kommissionen inom de program för utrotning och övervakning av djursjukdomar som godkänts för medfinansiering av gemenskapen. L 111/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 5. 2000 Artikel 2 I detta beslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges: 1) regelbundna rapporter: rapporter som med jämna mellanrum skall lämnas in till kommissionen. 2) preliminär teknisk och finansiell utvärdering av ett program: preli- minär utvärdering av ett pågående program som skall lämnas till kommissionen före den 1 juni, i enlighet med artikel 24. 7 i beslut 90/424/EEG. 3) slutrapporter: rapporter som skall överlämnas till kommis- sionen och som omfattar tillämpningen av programmet under ett helt år. 4) ansökningar om utbetalning: ansökningar enligt artikel 24. 8 i beslut 90/424/EEG. i bilaga I delarna 1, 2b och 4 (tabellerna skall fyllas i och de begärda uppgifterna anges). 3) En preliminär teknisk och finansiell utvärdering av de program som gäller brucellos hos får, getter och nötkreatur, bovin tuberkulos, enzootisk bovin leukos och elakartad lungsjuka hos nötkreatur; denna utvärdering skall omfatta åtminstone de punkter som anges i bilaga II. 4) Slutrapporter med ansökningar om utbetalning för brucellos hos får, getter och nötkreatur, bovin tuberkulos, enzootisk bovin leukos och elakartad lungsjuka hos nötkreatur; dessa rapporter skall innehålla åtminstone de uppgifter som anges i bilaga III. Artikel 4 Artikel 3 Detta beslut skall tillämpas på utrotnings- och övervaknings- program som genomförs från och med den 1 januari 2001. När det gäller sådana program för utrotning och bekämpning som antagits i enlighet med artikel 24 i beslut 90/424/EEG skall medlemsstaterna lämna in följande rapporter och utvär- deringar: 1) Regelbundna rapporter för brucellos hos får, getter och innehålla åtminstone de nötkreatur; dessa rapporter skall uppgifter som anges i bilaga I delarna 1, 2a, 3 och 4 (tabellerna skall fyllas i och de begärda uppgifterna anges). för bovin tuberkulos, enzootisk bovin leukos och elakartad lungsjuka hos nötkreatur; dessa rapporter skall innehålla åtminstone de uppgifter som anges 2) Regelbundna rapporter Artikel 5 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den 13 april 2000. På kommissionens vägnar David BYRNE Ledamot av kommissionen 9. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/21 I A G A L I B : 1 L E D I R A G N N G G Ä L N A V A I G N N T S E T ) t r a h c o m o d k u j s r e p l l e b a t n e (. : d o i r e p s g n i r e t r o p p a R. 3. : m u t a D. 2. : t a t s s m e l d e M. 1 r u t a e r k t ö n s o h a k u j s g n u l d a t r a k a l E. 9 (cid:1) s o k u e l n i v o b k s i t o o z n E l s o u k r e b u t n i v o B. 7. 8 r u t a e r k t ö N. 2 1 (cid:1) (cid:1) (cid:1) r e t t e g h c o r å f s o h s o l l e c u r B r u t a e r k t ö n s o h s o l l e c u r B. 5. 6 r e t t e g / r å F. 1 1 (cid:1) (cid:1) (cid:1) : m o d k u j S. 4 : t r A. 0 1. 4 2 a v i t i s o p % ) 7 ( t l a t o t. 3 2 e d a t s e t % ) 6 ( t l a t o t. 2 2 ) 5 ( a v i t i s o p % 1 1 0 1 9. 1 2 a v i t i s o p l a t n A r u d j 8. 0 2 1 > ) 4 ( i g n n t s e t. 9 1 ) 3 ( a v i t i s o p % 7 6. 8 1 a v i t i s o p l a t n A r u d j 5. 6 1 ) 1 ( i r a g n n g g ä l n a e d a t s e t l a t n A. 7 1 a t s r ö F ) 2 ( n e g n n t s e t i. 5 1 l a t n a t l a t o T m o s i r a g n n g g ä l n a v a s a t t a f m o t e m m a r g o r p. 4 1 l a t n a t l a t o T i r a g n n g g ä l n a. 3 1 ) x ( n o i g e R 4 3 2 1. m o d k u j s e v i t k e p s e r r ö f t u l s s n e d o i r e p s g n i r e t r o p p a r l l i t m a r f i ) a n r a g n n g g ä l n a å p k ö s e b t e l a t n a e t n i ( a g å r f i t e r å r e d n u g n å g n e n ä r e m s t r o j g t s e t r ä d i r a g n n g g ä l n a l a t n A. m o d k u j s e v i t k e p s e r r ö f t u l s s n e d o i r e p s g n i r e t r o p p a r l l i t m a r f a g å r f i t e r å r e d n u n e g n å g a t s r ö f r ö f s a t s e t m o s i r a g n n g g ä l n A. ) 4 n m u o k ( l i r a g n n g g ä l n a e d a t s e t t e l a t n a r e s v A. m a r g o r p s g n n t o r t u i a d n ä k d o g s n e t a t s s m e l d e m i s a r e i n i f e d n e n o i g e R. n e d o i r e p s g n i r e t r o p p a r m o n I. r å e d n e å g e r ö f d o i r e p s g n i r e t r o p p a r e d n a r a v s t o m r e d n u l a t n a t l a t o T. ) 7 n m u o k ( l g n å g n e n ä r e m s t a t s e t m o s i r a g n n g g ä l n a l a t n A. 3. 3 n m u o k l n m u o k l : : ) 0 0 1 ) 0 0 1 × × ] 7 ] 8 n m u o k l n m u o k l + + 4 5 n m u o k [ ( l n m u o k [ ( l ) x ( ) 1 ( ) 2 ( ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( ) 6 ( ) 7 ( ) 8 ( ) 8 ( 1 – t l a t o T. 6 2 t l a t o T. 5 2 L 111/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 5. 2000 : a 2 L E D R U D J V A I G N N T S E T ) t r a h c o m o d k u j s r e p l l e b a t n e (. 1 2 r u d j e d a t k a l s l a t n A ) 1 ( ) t l a t o t (. 7 1 t s e t a d r ö f t u l a t n A. 3 1 t a t l u s e r / ) 1 ( r u d j e d a t s e T. 0 2 t s e t a r d n A ) a k l i v e g n a (. 9 1 - t n e m e l p m o K t s e t s g n i r e x i f. 8 1. 6 1. 5 1. 4 1 t s e t - l a g n e B - e s o R ) 2 ( a v i t i s o p % r u d j a v i t i s o p l a t n A r u d j e d a t s e t l a t n A. 2 1 r u d j l a t n a t l a t o T v a s a t t a f m o m o s t e m m a r g o r p. 1 1 r u d j l a t n a t l a t o T. 0 1 ) x ( n o i g e R 0 1 9 8 7 6 5 4 3 2 1. : d o i r e p s g n i r e t r o p p a R. 3. : m u t a D. 2. : t a t s s m e l d e M. 1 r u t a e r k t ö n s o h s o l l e c u r B r u t a e r k t ö N. 6. 9 (cid:1) (cid:1) r e t t e g h c o r å f s o h s o l l e c u r B r e t t e g / r å F. 5. 8 (cid:1) (cid:1) : m o d k u j S : t r A. 4. 7. r å e d n e å g e r ö f d o i r e p s g n i r e t r o p p a r e d n a r a v s t o m r e d n u l a t n a t l a t o T. t e m m a r g o r p a d n ä k d o g t e d i s a r e i n i f e d n e n o i g e R. ) 4 n m u o k ( l r u d j e d a t s e t t e l a t n a r e s v A. n e d o i r e p s g n i r e t r o p p a r m o n I ) x ( ) 1 ( ) 2 ( ) 3 ( ) 3 ( 1 – t l a t o T. 6 2 t l a t o T. 5 2 9. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/23 : b 2 L E D R U D J V A I G N N T S E T ) t r a h c o m o d k u j s r e p l l e b a t n e (. : d o i r e p s g n i r e t r o p p a R. 3. : m u t a D. 2. : t a t s s m e l d e M. 1 s o k u e l n i v o b k s i t o o z n E. 7 (cid:1) l s o u k r e b u t n i v o B r u t a e r k t ö n s o h a k u j s g n u l d a t r a k a l E. 5. 6 (cid:1) (cid:1) : m o d k u j S. 4 0 1 9 8 7. 4 1 a v i t i s o p % ) 2 ( 6. 9 1 r u d j e d a t k a l s l a t n A ) 1 ( ) t l a t o t (. 5 1 t s e t a d r ö f t u l a t n A. 1 1 t a t l u s e r / ) 1 ( r u d j e d a t s e T. 8 1 C t s e T. 7 1 B t s e T. 6 1 A t s e T ) t e k l i v e g n a ( ) t e k l i v e g n a ( ) t e k l i v e g n a (. 3 1. 2 1 r u d j a v i t i s o p l a t n A r u d j e d a t s e t l a t n A. 0 1 r u d j l a t n a t l a t o T v a s a t t a f m o m o s t e m m a r g o r p. 9 r u d j l a t n a t l a t o T. 8 ) x ( n o i g e R 5 4 3 2 1. r å e d n e å g e r ö f d o i r e p s g n i r e t r o p p a r e d n a r a v s t o m r e d n u l a t n a t l a t o T. t e m m a r g o r p a d n ä k d o g t e d i s a r e i n i f e d n e n o i g e R. ) 4 n m u o k ( l r u d j e d a t s e t t e l a t n a r e s v A. n e d o i r e p s g n i r e t r o p p a r m o n I ) x ( ) 1 ( ) 2 ( ) 3 ( ) 3 ( 1 – t l a t o T. 4 2 t l a t o T. 3 2 L 111/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 5. 2000 : 3 L E D N O I T A N I C C A V ) t r a h c o m o d k u j s r e p l l e b a t n e (. : d o i r e p s g n i r e t r o p p a R. 3. : m u t a D. 2. : t a t s s m e l d e M. 1 r u t a e r k t ö n s o h s o l l e c u r B r u t a e r k t ö N. 6. 9 (cid:1) (cid:1) r e t t e g h c o r å f s o h s o l l e c u r B r e t t e g / r å F. 5. 8 (cid:1) (cid:1) : m o d k u j S : t r A. 4. 7. 5 1 r u d j l a t n A. 1 1 t e m m a r g o r p v a s a t t a f m o m o s i r a g n n g g ä l n a l a t n A. 7 1. 6 1. 4 1. 3 1. 2 1 s t a r e n i c c a v m o s r u d j a n x u V s t a r e n i c c a v m o s r u d j a g n U r a r e n i c c a v m o s i r a g n n g g ä l n a l a t n A a r a b m o s i r a g n n g g ä l n a l a t n A a g n i r ä d i r a g n n g g ä l n a l a t n A r u d j a n x u v h c o a g n u r u d j a g n u r a r e n i c c a v s t r o j g r e n o i t a n i c c a v. 0 1 ) x ( n o i g e R. m a r g o r p s g n n t o r t u i a d n ä k d o g s n e t a t s s m e l d e m i s a r e i n i f e d n e n o i g e R. r å e d n e å g e r ö f d o i r e p s g n i r e t r o p p a r e d n a r a v s t o m r e d n u l a t n a t l a t o T ) x ( ) 1 ( ) 1 ( 1 – t l a t o T. 9 1 t l a t o T. 8 1 9. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/25 : 4 L E D S U T A T S I S A N R A G N N G G Ä L N A ) t r a h c o m o d k u j s r e p l l e b a t n e (. : d o i r e p s g n i r e t r o p p a R. 3. : m u t a D. 2. : t a t s s m e l d e M. 1 r u t a e r k t ö n s o h a k u j s g n u l d a t r a k a l E. 9 (cid:1) s o k u e l n i v o b k s i t o o z n E l s o u k r e b u t n i v o B. 7. 8 r u t a e r k t ö N. 2 1 (cid:1) (cid:1) (cid:1) r e t t e g h c o r å f s o h s o l l e c u r B r u t a e r k t ö n s o h s o l l e c u r B. 5. 6 r e t t e g / r å F. 1 1 (cid:1) (cid:1) (cid:1) : m o d k u j S. 4 : t r A. 0 1. 9 1 ) 2 ( a i r f t l l e i c i f f O. 8 1 ) 2 ( a i r F. 4 1 ) 1 ( s u t a t s i s a n r a g n n g g ä l n A. 7 1 ) 2 ( e d a r e t k e f n I. 6 1 ) 2 ( a v i t i s o P. 5 1 ) 2 ( t n ä k O. 3 1 ) x ( n o i g e R. ” i r f t l l e i c i f f o ” r e l l e ” i r f ” r ä e t n i m o s n e m t e t s e t e t s a n e s t e d d i v t a t l u s e r t v i t a g e n t t å f r u d j a g i l t m a s r ä d i g n n g g ä l n A. t e t s e t e t s a n e s t e d i ) r u d j t a r e t k e f n i. s v d ( t a t l u s e r t v i t i s o p t t e e n o t s n m t å i d e m i r a g n n g g ä l n a e d a t s e T. r å e d n e å g e r ö f r e l l e e d n a r a v e n n i n å r f a g i l g n ä g l l i t t a t l u s e r t s e t a g n I. m o d k u j s e v i t k e p s e r r ö f i n e g n n t f i t s g a l s p a k s n e m e g t g i l n e i g n n g g ä l n a i r f t l l e i c i f f O. m o d k u j s e v i t k e p s e r r ö f i n e g n n t f i t s g a l s p a k s n e m e g t g i l n e i g n n g g ä l n a i r F = = = = = e d a r e t k e f n I a v i t i s o P t n ä k O a i r F i r f t l l e i c i f f O. m a r g o r p s g n n t o r t u i a d n ä k d o g s n e t a t s s m e l d e m i s a r e i n i f e d n e n o i g e R. n e d o i r e p s g n i r e t r o p p a r v a t e t u l s I ) x ( ) 1 ( ) 2 (. r å e d n e å g e r ö f d o i r e p s g n i r e t r o p p a r e d n a r a v s t o m r e d n u l a t n a t l a t o T ) 3 ( ) 3 ( 1 – t l a t o T t l a t o T L 111/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 5. 2000 BILAGA II KRAV BETRÄFFANDE DEN PRELIMINÄRA TEKNISKA OCH FINANSIELLA UTVÄRDERINGEN 1. Medlemsstat:. 2. Datum:. 3. Sjukdom: (cid:1) 4. Brucellos hos nötkreatur (cid:1) 5. Bovin tuberkulos (cid:1) 6. Enzootisk bovin leukos (cid:1) 7. Elakartad lungsjuka hos nötkreatur (cid:1) 8. Brucellos hos får och getter Obligatoriska uppgifter: 1. Teknisk utvärdering: 1. 1 Bekräftelse av att alla bestämmelser som rör genomförandet av programmet var i kraft den 1 januari under det innevarande året eller, i annat fall, en utvärdering av läget. 1. 2 En utvärdering av hur de budgetmässiga åtgärder som krävs för att driva programmet har genomförts. 1. 3 Utvärdering av hur de åtgärder som ingår i programmet har genomförts: Påbörjades alla åtgärder den 1 januari, och är de i kraft sedan dess? Fanns det några problem? Om ja, vilka? Hur löstes de? 1. 4 Visar de preliminära resultaten att de eftersträvade målen kommer att uppnås? Om inte, varför? 1. 5 Framtidsanalys: Vilka åtgärder planeras för att åtgärderna skall kunna genomföras på ett bättre sätt och programmets resultat förbättras? 2. Finansiella aspekter: 2. 1 Uppskattning av kostnaden för att medfinansiera åtgärderna inom programmet. 2. 2 Uppskattning av kostnaden för de medfinansierade åtgärderna under hela rapporteringsåret. 9. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/27 BILAGA III A KRAV FÖR SLUTRAPPORTER 1. Medlemsstat:. 2. Datum:. 3. Sjukdom: (cid:1) 4. Brucellos hos nötkreatur (cid:1) 5. Bovin tuberkulos (cid:1) 6. Enzootisk bovin leukos (cid:1) 7. Elakartad lungsjuka hos nötkreatur (cid:1) 8. Brucellos hos får och getter Obligatoriska uppgifter: 1. Inlämning av uppgifter som visar hur programmet genomförts och vilka effekter det haft. 1. 1. Tabeller för de regelbundna rapporterna, men för hela året. 1. 2. Ifyllda tabeller från bilaga III B och bilaga III C. 2. Teknisk bedömning av situationen: 2. 1 Epidemiologisk situation för sjukdomen, särskilt beträffande dess utveckling under rapporteringsperioden. 2. 2 Måluppfyllelse. 2. 3 Tekniska problem. — Beskrivning av problemen. — Föreslagna lösningar. 2. 4 Juridiska problem. — Beskrivning av problemen. — Föreslagna lösningar. 2. 5 Mål för framtiden. 3. Finansiella aspekter 3. 1 Översikt över hur stora belopp som förbrukats inom programmet. 3. 2 Detaljerad förteckning över kostnaderna. L 111/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 5. 2000 G N I L K C E V T U S N E M O D K U J S – T R O P P A R T U L S ) t r a h c o m o d k u j s r e p l l e b a t n e ( B I I I A G A L I B. : d o i r e p s g n i r e t r o p p a R. 3. : m u t a D. 2. : t a t s s m e l d e M. 1 r u t a e r k t ö n s o h a k u j s g n u l d a t r a k a l E. 9 (cid:1) s o k u e l n i v o b k s i t o o z n E l s o u k r e b u t n i v o B. 7. 8 r u t a e r k t ö N. 2 1 (cid:1) (cid:1) (cid:1) r e t t e g h c o r å f s o h s o l l e c u r B r u t a e r k t ö n s o h s o l l e c u r B. 5. 6 r e t t e g / r å F. 1 1 (cid:1) (cid:1) (cid:1) : m o d k u j S. 4 : t r A. 0 1. 6 2 ) x x ( r e b m e c e d d e m h c o l l i t r e b m e t p e S. 0 2 ) x x ( i t s u g u a d e m h c o l l i t j a M. 4 1 ) x x ( l i r p a d e m h c o l l i t i r a u n a J. 1 3 %. 0 3 e d a t s e t % a v i t i s o p i r a g n n g g ä l n a. 9 2 l a t n A a v i t i s o p. 8 2 l a t n A e d a t s e t i r a g n n g g ä l n a i r a g n n g g ä l n a. 7 2 l a t n a t l a t o T i r a g n n g g ä l n a. 5 2 %. 4 2 % a v i t i s o p e d a t s e t. 3 2 i r a g n n g g ä l n A t v i t i s o p d e m. 2 2 l a t n A e d a t s e t t a t l u s e r i r a g n n g g ä l n a. 1 2 l a t n a t l a t o T i r a g n n g g ä l n a. 9 1 %. 8 1 % ) 3 ( a v i t i s o p ) 2 ( e d a t s e t. 7 1 i r a g n n g g ä l n A t v i t i s o p d e m. 6 1 l a t n A e d a t s e t ) 1 ( t a t l u s e r i r a g n n g g ä l n a. 5 1 l a t n a t l a t o T i r a g n n g g ä l n a. 3 1 ) x ( n o i g e R 6 1 5 1 4 1 3 1 2 1 1 1 0 1 9 8 7 6 5 4 3 2 1. m a r g o r p s g n n t o r t u i a d n ä k d o g s n e t a t s s m e l d e m i s a r e i n i f e d n e n o i g e R. r å e d n e å g e r ö f d o i r e p s g n i r e t r o p p a r a m m a s n å r f t l a t o T. t a t l u s e r t s e t t v i t i s o p d e m i r a g n n g g ä l n a l a t n A. ) t v i t a l u m u k j e ( n e d o i r e p s d i t r ö f r e t f i g p p U. 2. 3 n m u o K l / ) 0 0 1 n m u o K l / ) 0 0 1 × × 3 4 n m u o K l ( n m u o K l ( ) x ( ) x x ( ) 1 ( ) 2 ( ) 3 ( ) 4 ( ) 4 ( 1 – t l a t o T. 3 3 t l a t o T. 2 3 9. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 111/29 I G N N L A T E B T U M O N A K Ö S N A H C O T R O P P A R L L E I S N A N I F – T R O P P A R T U L S ) t r a h c o m o d k u j s r e p l l e b a t n e ( C I I I A G A L I B. : d o i r e p s g n i r e t r o p p a R. 3. : m u t a D. 2. : t a t s s m e l d e M. 1 r u t a e r k t ö n s o h a k u j s g n u l d a t r a k a l E. 9 (cid:1) s o k u e l n i v o b k s i t o o z n E l s o u k r e b u t n i v o B. 7. 8 r u t a e r k t ö N. 2 1 (cid:1) (cid:1) (cid:1) r e t t e g h c o r å f s o h s o l l e c u r B r u t a e r k t ö n s o h s o l l e c u r B. 5. 6 r e t t e g / r å F. 1 1 (cid:1) (cid:1) (cid:1) : m o d k u j S. 4 : t r A. 0 1 ) 2 ( g n i r e i s n a n i f d e m l l i t d a g i t t ä r e b r ä m o s d r ä g t Å. 4 1 ) d a v e g n a ( t a n n A. 9 1 ) d a v e g n a ( t a n n A. 8 1 ) d a v e g n a ( t a n n A. 7 1 s y l a n a e i r o t a r o b a L. 6 1 ) 3 ( n o i t a s n e p m o K. 5 1 6 5 4 3 2. 3 1 ) 1 ( n o i g e R 1 ) 4 ( t l a t o T. 2 3. ) t f i r k s r e d n U ( ) m u t a d , t r O (. s a n m ä l r e v ö n e t r o p p a r å d m u t a d t e d t s a n e s m e t s y s t a r e s a b r o t a d t t e v a p l ä j h d e m n e r a g a t t o m a g i l t u l s n e d l l i t a k a b l l i t s a r å p s n a k t e p p o l e b a d r ä g e b t e d t t a r a r e t n a r a g n e t a t s s m e l d e M. r e s v a n a k ö s n a m o s r u d j t e d v a t k a l s r e t f e r a g a d 0 9 m o n i t u s t a l a t e b m o s p p o l e B. m a r g o r p s g n n t o r t u i a d n ä k d o g s n e t a t s s m e l d e m i s a r e i n i f e d n e n o i g e R. s m o m e v i s u l k x e , a t u l a v l l e n o i t a n i s e g n a l l a k s n e p p o l e B ) 1 ( ) 2 ( ) 3 ( ) 4 (. a g å r f i a n r e d r ä g t å r ö f s t r ä g e b r a h d ö t s s p a k s n e m e g v a p y t n a n n a n e g n i t t a h c o a g i t k i r r ä n a v o s t a n m ä l m o s r e t f i g p p u e d t t a d e m r ä h r a g y t n i g a J


title: 2000/298/CSFP: Council Joint Action of 13 April 2000 on a European Union assistance programme to support the Palestinian Authority in its efforts to counter terrorist activities emanating from the territories under its control

eurovoc_concepts:
European Union
Palestine question
action programme
terrorism

text: L 97/4 EN Official Journal of the European Communities 19. 4. 2000 COUNCIL JOINT ACTION of 13 April 2000 on a European Union assistance programme to support the Palestinian Authority in its efforts to counter terrorist activities emanating from the territories under its control (2000/298/CFSP) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty on European Union, and in partic- ular Article 14 thereof, Recalling Article 18(2) thereof, Whereas: In pursuit of the European Union's active and continued role in promoting the Middle East Peace Process, the Council adopted on 29 April 1997 Joint Action 97/289/ CFSP on the establishment of a European Union assis- tance programme to support the Palestinian Authority in its efforts to counter terrorist activities emanating from the territories under its control (1). Decision 1999/440/CFSP (2) extended Joint Action 97/ 289/CFSP and provided for it to be reviewed no later than 30 June 2000 with a view to the possible adoption of a multiannual programme. The results of the mid-term review of Joint Action 97/ 289/CFSP and of the evaluation carried out following a Troika visit to the region confirmed that the European Union's assistance programme makes an important contribution to the objectives pursued by the European Union in supporting the Palestinian Authority in its efforts to counter terrorist activities. Continuity in the implementation of these several activi- ties is deemed important in order to achieve the objec- tives pursued by the European Union. On 26 October 1998 the Council extended the mandate of the EU Special Representative for the Middle East Peace Process (MEPP), to include security questions; in such circumstances it is important to ensure coordina- tion and coherence of the European Union approach. (8) (9) Joint Action 97/289/CFSP and Decision 1999/440/CFSP should be repealed and replaced by a new Joint Action. A financial reference amount, within the meaning of point 34 of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and improve- ment of the budgetary procedure (3) should be inserted the in this Joint Action for the whole duration of programme, without prejudice to the competences of the budgetary authority defined in the Treaty estab- lishing the European Community, HAS ADOPTED THIS JOINT ACTION: Article 1 The European Union assistance programme to support 1. the Palestinian Authority (PA) in its efforts to counter terrorist activities emanating from the territories under its control, established by Joint Action 97/289/CFSP (hereinafter referred to as ‘the programme’) shall be extended for a period of three years. 2. The objective of the programme is to support the PA's capacity to counter terrorism, assist in the establishment of related Palestinian administrative structures, help sustain the Middle East Peace Process and provide the relevant security and police services with assistance and training that are fully compatible with the principles of human rights and respect for the rule of law. Article 2 The programme shall consist of 1. carried out in the following main areas: individual projects On 24 January 2000 the Council reiterated the Euro- pean Union's continued commitment to the Palestinian track of the Middle East Peace Process and its support of the Palestinian Authority. (a) improved organisational capacity; (b) improved operational capacity; and (c) post-incident management. is, therefore, appropriate to adopt a multiannual reference It programme and to establish a financial amount for the period covered by this programme. The Council notes that the Commission intends to direct 2. its actions towards achieving the objectives and priorities of this Joint Action, notably in the field of human rights, by pertinent Community measures. (1) OJ L 120, 12. 5. 1997, p. 2. (2) OJ L 171, 7. 7. 1999, p. 1. (3) OJ C 172, 18. 6. 1999, p. 1. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) 19. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 97/5 Article 3 Article 6 Specific implementing decisions regarding individual projects shall be taken by the Presidency, in the light of the opinion of a Committee chaired by the Presidency and composed of anti- terrorism experts from the Member States. Such opinion may be collected by simplified written procedure. The Commission shall be associated fully to the work of this Committee. Article 4 1. Joint The European Union adviser appointed under Action 97/289/CFSP (hereinafter referred to as the ‘EU adviser’) is confirmed in his tasks under this Joint Action. He shall continue to oversee the implementation of the programme and monitor the proper use of European Union-provided capabili- ties for the purposes of implementing Article 2(1), without prejudice to the review mentioned in Article 7(3). 2. The EU adviser shall be guided by the Presidency and shall report, under the Presidency's authority, to the Council or its designated instances on a regular basis and as the need arises. 3. In order to ensure coherence of European Union action in support of the MEPP, in particular in the field of security cooperation, the Presidency, assisted by the Secretary-General/ High Representative, shall ensure coordination between the activities of the European Union adviser and the European Union Special Representative for the MEPP. 4. The Presidency, assisted by the Secretary-General/High Representative, and the Commission, within the scope of their respective competences, shall ensure appropriate coordination between the programme, Community assistance and the bilat- eral assistance provided by the Member States. Member States shall cooperate with the Presidency and the Commission to that end. Article 5 1. The financial reference amount for the implementation of this Joint Action shall be EUR 10 million. The budgetary authority shall establish the amount of the credits authorised the financial for each financial year, within the limits of perspectives. 2. The expenditure financed by the amount stipulated in paragraph 1 shall be managed in accordance with the European Community procedures and rules applicable to the budget. 3. The European Union shall finance the infrastructure and current expenditure of the EU adviser, including his salary and the cost of his staff. The privileges, immunities and further guarantees neces- 1. sary for the the completion and smooth functioning of programme and of the EU adviser and his international staff shall be defined with the parties. The Member States and the Commission shall grant all necessary support to that effect. 2. The Council notes that the Presidency, Commission and Member States, as appropriate, shall provide support in the region. Article 7 1. 2. Periodic evaluations shall be conducted at agreed stages. The programme shall be suspended if the PA fails: (a) to cooperate programme; fully in the implementation of the (b) to take appropriate measures to ensure respect for human rights in the implementation of the programme; (c) to allow European Union monitoring and/or periodic external evaluations to that effect. The operational, administrative and financial aspects of 3. the programme shall be reviewed on a yearly basis and when- ever the need arises. Article 8 Joint Action 97/289/CFSP and Decision 1999/440/CFSP 1. are hereby repealed and replaced by this Joint Action. 2. Notwithstanding paragraph 1, projects undertaken under Joint Action 97/289/CFSP, as extended by Decision 1999/440/ CFSP, shall continue to be implemented within the framework of this Joint Action. Article 9 This Joint Action shall enter into force on the day of adoption. its This Joint Action shall be published in the Official Journal. Article 10 Done at Luxembourg, 13 April 2000. For the Council The President A. VARA


title: 2000/297/YUTP: Neuvoston yhteinen kanta 13 päivältä huhtikuuta 2000, ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 2000 tarkistuskonferenssista

eurovoc_concepts:
arms limitation
export monitoring
joint action
nuclear non-proliferation
nuclear weapon

text: 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 97/1 (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset) NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 13 päivältä huhtikuuta 2000, ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 2000 tarkistuskonferenssista (2000/297/YUTP) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 15 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Euroopan unioni pitää ydinsulkusopimusta ydinsulkujär- jestelmän kulmakivenä ja ydinaseiden riisunnan olennai- sena perustana. Neuvosto teki 25 päivänä heinäkuuta 1994 päätöksen 94/509/YUTP (1) yhteisestä toiminnasta ydinsulkusopi- muksen osapuolina olevien valtioiden vuoden 1995 konferenssin valmistelemiseksi. Neuvosto määritteli 23 päivänä huhtikuuta 1998 yhteisen kannan 98/289/YUTP (2) ydinsulkusopimuksen osapuolten vuoden 2000 tarkistuskonferenssin valmiste- lukomitean toisen kokouksen valmistelusta. vuoden osapuolten 1995 Ydinsulkusopimuksen tarkistus- ja jatkamiskonferenssissa tehtiin päätökset ydinsulkusopimuksen jatkamisesta määrittämättömäksi aseista ajaksi, ydinaseiden leviämisen estämisen ja riisunnan periaatteista ja tavoitteista, kyseisen sopi- muksen tarkistusmenettelyn vahvistamisesta sekä Lähi- itää koskevasta päätöslauselmasta. Ydinsulkusopimuksen vuoden 2000 tarkistuskonfe- renssin valmistelukomitea piti kolme kokousta: New Yorkissa 7 — 18 päivänä huhtikuuta 1997, Genevessä 27 päivänä huhtikuuta — 8 päivänä toukokuuta 1998 ja New Yorkissa 10—21 päivänä toukokuuta 1999. Neuvosto hyväksyi 29 päivänä huhtikuuta 1997 yhteisen toiminnan 97/288/YUTP (3) Euroopan unionin osallistumisesta ydinalan viennin valvonnan avoimuuden lisäämiseen. Neuvoston 1 päivänä joulukuuta 1997 hyväksymien neuvotteluohjeiden perusteella on allekirjoitettu Euroo- pan atomienergiayhteisön (Euratom) ydinaseettomien (1) EYVL L 205, 8. 8. 1994, s. 1. (2) EYVL L 129, 30. 4. 1998, s. 1. (3) EYVL L 120, 12. 5. 1997, s. 1. valtioiden, Euratomin ja Kansainvälisen atomienergia- yhteisön (IAEA) välisen verifiointisopimuksen lisäpöytä- kirja, Ranskan, Euratomin ja IAEA:n välisen turvavalvon- tasopimuksen lisäpöytäkirja sekä Yhdistyneen kuningas- kunnan, Euratomin ja IAEA:n välisen turvavalvontasopi- muksen lisäpöytäkirja. Edellä mainitut allekirjoittaneiden lisäpöytäkirjat Euroopan unioniin kuuluvien osapuolten tavoitteena on saattaa ratifiointiprosessi päätökseen mahdollisimman pian. Vuoden 1995 tarkistus- ja jatkamiskonferenssin tulosten sekä ydinsulkusopimuksen vuoden 2000 tarkistuskonfe- renssin valmistelukomitean tulosten ja suositusten perus- teella on asianmukaista saattaa ajan tasalle ja kehittää edelleen yhteisessä kannassa 98/289/YUTP asetettuja toteutettavia aloitteita. tavoitteita sekä sen mukaisesti (8) (9) (10) Yhteinen kanta 98/289/YUTP olisi tämän vuoksi kumot- tava ja korvattava tällä yhteisellä kannalla, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN: 1 artikla Euroopan unionin tavoitteena on kansainvälisen ydinsulkujär- jestelmän vahvistaminen edistämällä ydinsulkusopimuksen vuoden 2000 tarkistuskonferenssin onnistumista. 2 artikla Edellä 1 artiklassa määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi 1. Euroopan unioni: a) pyrkii jatkamaan toimia, joiden tarkoituksena on vakuuttaa ne valtiot, jotka eivät vielä ole ydinsulkusopimuksen osapuolia, ja erityisesti ne valtiot, jotka käyttävät turvaval- vonnan piiriin kuulumattomia laitoksia, liittymään sopi- mukseen mahdollisimman pian; L 97/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 4. 2000 b) kannustaa osallistumaan ydinsulkusopimuksen vuoden 2000 tarkistuskonferenssiin; h) Edistetään avoimuutta vapaaehtoisena luottamusta lisää- vänä toimena aseidenriisunnan jatkamisen edistämiseksi. c) osallistuu ydinsulkusopimuksen toiminnan hallittuun ja tasapainoiseen tarkistamiseen vuoden 2000 tarkistuskonfe- renssissa, myös sopimuksen osapuolina olevien valtioiden sopimuksen mukaisten hankkeiden täytäntöönpanoon, sekä sen määrittämiseen, millä aloilla on tulevaisuudessa edistyt- tävä edelleen ja millä keinoin; d) edistää yhteisymmärryksen saavuttamista keskeisissä asioissa vuoden 2000 tarkistuskonferenssissa ja sen kolmessa pääko- miteassa ottaen huomioon asiakysymysten valmistelutyö pitäen valmistelukomitean mielessä vuoden 1995 tarkistus- ja jatkamiskonferenssin hyväksymien, erityisesti ydinaseiden leviämisen estämisen ja niiden riisunnan periaatteita tavoitteita koskevien, päätösten ja päätöslauselman keskeisen merkityksen. kokouksessa kolmessa ja ja 2. Sopimuksen sekä vuoden 1995 tarkistus- ja jatkamiskon- ferenssissa määritettyjen periaatteiden ja tavoitteiden luomien puitteiden pohjalta Euroopan unioni uskoo, että keskeisten asioiden jatkotarkasteluun voi sisältyä muun muassa seuraavaa: a) Saatetaan täydellinen ydinkoekieltosopimus viipymättä ja ehdoitta voimaan siten, että varsinkin ne 44 valtiota, joiden ratifiointia sopimuksen voimaantulo edellyttää, ratifioivat sopimuksen. b) Aloitetaan välittömästi ja saatetaan pikaisesti päätökseen neuvottelut Geneven aseidenriisuntakonferenssissa syrjimät- tömästä, monenvälisestä ja kansainvälisesti ja tehokkaasti valvottavissa olevasta sopimuksesta, jossa kielletään ydina- seisiin tai muihin ydinräjähteisiin käytettävien halkeamis- kelpoisten aineiden tuotanto. Kunnes tällainen sopimus on saatu neuvoteltua, Euroopan unioni kehottaa kaikkia val- tioita, jotka eivät ole vielä niin tehneet, lopettamaan ydin- aseisiin tai muihin ydinräjähteisiin käytettävien halkeamis- kelpoisten aineiden tuotannon. c) Perustetaan esityslistan 1 kohdan (”Ydinasekilpailun lopet- taminen ja ydinaseriisunta”) perusteella aseidenriisuntakon- ferenssin puitteisiin ad hoc -työryhmä edellyttäen, että mainitunlaisen työryhmän toimeksiannosta päästään yksi- mielisyyteen. d) Luodaan ydinaseista vapaita vyöhykkeitä sekä joukkotuho- aseista vapaita vyöhykkeitä asianomaisella alueella sijaitse- vien valtioiden kesken vapaasti sovittavien järjestelyjen pohjalta. e) Tarkastellaan edelleen kysymystä turvatakuista ydinsulkuso- pimuksen osapuolina oleville ydinaseettomille valtioille. f) Ydinasevaltiot allekirjoittavat ydinaseista vapaita vyöhykkeitä koskevat asianmukaiset pöytäkirjat, joissa todetaan, että mainitunlaisille vyöhykkeelle voidaan saada sopimuspohjaiset turvatakuut. ratifioivat ja g) Korostetaan, miten tärkeää on, että asianomaiset valtiot ryhtyvät toimenpiteisiin mainitunlaisissa sopimuksissa ja niiden pöytäkirjoissa määrättyjen takuiden toteuttamiseksi. i) Kehotetaan ydinasevaltioita Moskovassa 19—20 päivänä huhtikuuta 1996 pidetyssä G 7/P 8 -ryhmän ydinturvalli- tehdyn sopimuksen mukaisesti suushuippukokouksessa saattamaan asianmukaisten kansainvälisten turvavalvonta- toimenpiteiden ja ydinaseiden turvajärjestelyjen piiriin sellaiset halkeamiskelpoiset materiaalit, joita ei enää tarvita puolustuskäytössä. j) Sovelletaan peruuttamattomuuden periaatetta kaikkien ydinaseriisunnan ja asevalvonnan alan toimenpiteiden ohje- nuorana, jolla vaikutetaan kansainvälisen rauhan, turvalli- suuden ja vakauden vahvistamiseen ottaen huomioon nämä edellytykset. k) Vaaditaan START II -sopimuksen ja sen pöytäkirjan pikaista voimaantuloa ja ajallaan tapahtuvaa täytäntöön- panoa, START III -neuvottelujen pikaista aloittamista strate- gisten ydinaseiden määrän vähentämiseksi edelleen sekä tämän sopimuksen mukaisesti vähennettäväksi määrättyjen ydinkärkien todennettavaksi hävittämiseksi. l) Vahvistetaan uudelleen ballististen ohjusten torjuntaoh- juksia koskevan sopimuksen merkitys strategisen vakauden perustana. m) Korostetaan muiden kuin strategisten ydinaseiden merki- tystä ydinaseiden vähentämispyrkimyksissä. n) Kehotetaan kaikkia ydinaseettomia valtioita tekemään sopi- mukset IAEA:n kanssa mahdollisimman pian ydinsulkuso- pimuksen III artiklan vaatimusten täyttämiseksi. o) Vahvistetaan uudelleen ydinsulkusopimuksen vuoden 1995 tarkistus- ja jatkamiskonferenssin päätösasiakirjan (osa 1) periaatteita ja tavoitteita koskevassa päätöksessä olevat määräykset turvavalvonnasta. p) Kehotetaan edelleen valtioita, joilla on jo toimivat turvaval- vontasopimukset, tekemään ja saattamaan voimaan lisä- pöytäkirjat IAEA:n kanssa mahdollisimman pian tehostetun turvavalvontajärjestelmän panemiseksi pikaisesti täytäntöön ja liittämiseksi sen jälkeen olemassa oleviin turvavalvonta- toimenpiteisiin. q) Kehotetaan ydinalan toimittajia jatkamaan ydinalan viejä- maiden ryhmän ja Zangger-komitean ponnisteluja avoi- muuden lisäämiseksi ja vuoropuhelun ja yhteistyön edistä- miseksi kaikkien asianomaisten osapuolten keskuudessa. r) Kehotetaan kaikkia ydinmateriaalia alueellaan säilyttäviä valtioita ylläpitämään ja tarvittaessa parantamaan ydinma- teriaalia koskevia kirjanpito-, turvallisuus-, ja turvajärjeste- lyjään noudattaen asiaan kuuluvia kansainvälisesti hyväk- syttyjä standardeja. s) Kehotetaan kaikkia valtioita ryhtymään toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että herkkien aineiden, laitteiden ja tekno- logioiden vienti on asianmukaisen seuranta- ja valvontajär- jestelmän alainen; helpotetaan yhteistyössä tapahtuvaa teknologian kehittämistä lisäämällä toimittajien luottamusta siihen, että tavaroita, teknologiaa ja aineita käytetään ai- noastaan rauhanomaisiin tarkoituksiin. 19. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 97/3 t) Kehotetaan valtioita, jotka eivät ole tähän mennessä liitty- neet ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista tehtyyn yleissopimukseen, hyväksymään asiaa koskevat turvajärjestely- ja perusturvallisuusstandardit sekä ottamaan käyttöön ja saattamaan voimaan asianmukaisia toimenpi- teitä sekä asianmukainen lainsäädäntö, joiden tarkoituksena on ydinmateriaalien ja muiden radioaktiivisten aineiden laittoman kaupan torjunta. u) Korostetaan jatkuvan kansainvälisen yhteistyön merkitystä ydinturvallisuuden ja turvallisen ydinjätehuollon sekä sätei- lysuojan tehostamiseksi ja kehotetaan valtioita, jotka eivät ole tähän mennessä liittyneet kaikkiin asiaa koskeviin yleis- sopimuksiin, tekemään näin mahdollisimman pian ja täyt- tämään täysin tästä johtuvat sitoumuksensa. 3 artikla Euroopan unioni toteuttaa seuraavia toimia 2 artiklan tavoit- teiden saavuttamiseksi: a) tarvittaessa puheenjohtajavaltion Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 18 artiklassa mainituin edellytyksin suorittamia toimia, joiden tarkoituksena on edistää ydinsulkusopi- muksen maailmanlaajuista kattavuutta; b) puheenjohtajavaltion Euroopan unionista tehdyn sopi- muksen 18 artiklassa mainituin edellytyksin suorittamia toimia, joiden tarkoituksena on kannustaa osallistumaan ydinsulkusopimuksen vuoden 2000 tarkistuskonferenssiin; c) puheenjohtajavaltion Euroopan unionista tehdyn sopi- muksen 18 artiklassa mainituin edellytyksin suorittamia toimia ydinsulkusopimuksen osapuolina olevien valtioiden kannustamiseksi tukemaan 2 artiklassa mainittuja tavoit- teita; osapuolina sopimukseen jäsenvaltioiden ydinsulkusopi- d) pyrkimys muksen harkittavaksi Euroopan unionin puolesta esitettävistä, keskeisiä kysy- myksiä koskevista ehdotusluonnoksista, jotka saattavat olla pohjana ydinsulkusopimuksen vuoden 2000 tarkistuskonfe- renssin päätöksille; valtioiden olevien e) Euroopan unionin lausumia, jotka puheenjohtajavaltio esittää yleisen keskustelun ja kolmessa tärkeimmässä komi- teassa käytävien keskustelujen aikana. Kumotaan yhteinen kanta 98/289/YUTP. 4 artikla 5 artikla Tämä yhteinen kanta tulee voimaan päivänä, jona se hyväksy- tään. Tämä yhteinen kanta julkaistaan virallisessa lehdessä. 6 artikla Tehty Luxemburgissa 13 päivänä huhtikuuta 2000. Neuvoston puolesta A. VARA Puheenjohtaja


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission kertomus Eurooppa-neuvostolle – Säädöskäytännön parantaminen 1999"

eurovoc_concepts:
access to information
citizens' Europe
drafting of EU law
principle of subsidiarity

formats: pdf print

text: C 226/60 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 8. 8. 2000 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Eurooppa-neuvostolle – Säädöskäytännön parantaminen 1999” (2000/C 226/16) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (EY-sopimus) ja etenkin sen 5 artiklan, ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksen ja etenkin sen pöytäkirjan N:o 7 toissijaisuus- ja suhteellisuus- periaatteiden soveltamisesta sekä julistuksen N:o 39 yhteisön lainsäädännön valmistelun laadusta, ottaa huomioon Helsingin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 11. joulukuuta 1999 julkaistut päätelmät, kertomukseen joissa tyytyväinen ’Säädöskäytännön parantaminen’, jossa vahvistetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen ja asiaa koskevan perussopimuksen pöytäkirjan täysimääräisen soveltamisen ensisijaisuus”, ”Eurooppa-neuvosto komission sanotaan: on ottaa huomioon komission Eurooppa-neuvostolle antaman kertomuksen ”Säädöskäytännön parantami- nen 1999” (KOM(1999) 562 lopull. ), ottaa huomioon Euroopan parlamentin 18. joulukuuta 1998 antaman päätöslauselman komission neuvostolle antamasta kertomuksesta ”Säädöskäytännön parantaminen 1997”, ottaa huomioon 11. maaliskuuta 1999 antamansa lausunnon aiheesta ”Kohti uutta subsidiariteetin kulttuuria – Alueiden komitean vetoomus” (CdR 302/98 fin (1)), ottaa huomioon 15. syyskuuta 1999 antamansa lausunnon aiheesta ”Komission kertomus Eurooppa- neuvostolle – Säädöskäytännön parantaminen 1998 – Yhteinen vastuu” (CdR 50/99 fin (2)), ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 17. marraskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen 265 artiklan 5 kohdan nojalla tekemän päätöksen laatia kyseisestä aiheesta lausunto ja antaa lausunnon valmistelu institutionaalisten asiain valiokunnan tehtäväksi, ottaa huomioon institutionaalisten asiain valiokunnan 8. maaliskuuta 2000 antaman lausunnon (CdR 18/2000 rev. 1) (esittelijä: Edmund Stoiber, D, PPE), ja katsoo, että toissijaisuusperiaate, joka sisällytettiin vuonna 1992 Maastrichtin sopimuksella EY-sopimuksen nykyiseen 5 artiklaan, on oikeusperiaate, jota tulee kehittää edelleen ja jolla on määrä varmistaa, että unionin päätökset tehdään mahdollisimman lähellä kansalaisia, toissijaisuusperiaate, sellaisena kuin se on määritelty perussopimuksissa ja Amsterdamin sopimuksen pöytäkirjassa N:o 7, koskee EY-sopimuksen 5 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan aloja, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaisen toimivallan piiriin, ja antaa osviittaa siitä, miten tätä toimivaltaa tulee käyttää yhteisön tasolla yhteisön säännöstöä noudattaen ja toimielinten välinen tasapaino säilyttäen, Euroopassa, jossa on yhä enemmän aloja, joilla EU pyrkii ratkaisuun yhteisön tasolla, toissijaisuusperiaat- teen tiukka noudattaminen on nykyään erityisen tärkeää, jotta alueiden ja kuntien intressit otetaan riittävästi huomioon, (1) EYVL C 198, 14. 7. 1999, s. 73. (2) EYVL C 374, 23. 12. 1999, s. 11. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 226/61 hyväksyi 12. ja 13. huhtikuuta 2000 pitämässään 33. täysistunnossa (huhtikuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Alueiden komitean kanta komission kertomukseen 1. 1. Komissio pitää kertomuksessaan ”Säädöskäytännön parantaminen 1999” toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita muuttuvina puite-ehtoina, joita on kehitettävä edelleen. tehtäväkohtaisia ja päämääräsuuntautuneita. Tässä yhteydessä alueiden komitea on useaan otteeseen esittänyt kantanaan, että tulisi mahdollisimman nopeasti käynnistää keskustelu vastuualueiden jaosta, jotta jäsenvaltioiden alueet ja alueyh- teisöt saisivat mahdollisuuden laajentaa toimintaulottuvuut- taan. Komissio huomauttaa kuitenkin myös, että on yhä 1. 2. joilla tarvitaan enemmän yhteisön enemmän tärkeitä aloja, säännöksiä. Se viittaa tässä yhteydessä Amsterdamin sopimuk- sen uusiin määräyksiin, kansanterveyteen sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamiseen, josta päätettiin Eurooppa-neuvoston Tampereella pidetyssä kokouksessa, samoin kuin elintarvikealaan. Hallitusten välisessä konferenssissa on käsiteltävä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta ja tehtävä siihen liittyviä ehdotuksia kaikilla politiikan aloilla. EU:n toimien tarvetta ja soveltamis- alaa on pienennettävä mahdollisuuksien mukaan sekä hajautta- malla että lainsäädännön vaihtoehtojen avulla. Itsesääntelyllä ja vapaaehtoisilla sopimuksilla päästään paljon parempiin tuloksiin kuin lainsäädännöllä. Tietyillä aloilla EU:n toiminnan lisääminen saattaa puolestaan olla tarpeen. Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että 1. 3. uusien yhteisön toimien täytyy olla mahdollisia perustamisso- pimuksen määräysten pohjalta. Kussakin tapauksessa on kui- tenkin kysyttävä, voitaisiinko asetetut tavoitteet saavuttaa ja/tai aluetason toimilla. Vastaus tähän myös jäsenvaltio- riippuu myös komission mainitsemilla aloilla tapauskohtaisista seikoista ja vaatimuksista. 1. 6. EY-sopimuksen määräyksen mukaan toissijaisuusperi- aatetta ei sovelleta EU:n yksinomaiseen toimivaltaan kuulu- vassa lainsäädännössä. Koska komissio on tulkinnut EY- sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan käsitettä ”yhteisön yksin- omainen toimivalta” hyvin väljästi, on syytä huoleen, että tämä käytäntö vähentää toissijaisuusperiaatteen merkitystä. Tämän vuoksi olisi tarkoituksenmukaista määrittää yhteisön yksin- omaiseen toimivaltaan kuuluvat alat sitovasti perustamissopi- muksessa tai siihen liitettävässä pöytäkirjassa. Komitea yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan 1. 4. toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen merkitys lisääntyy laajentumisen myötä entisestään. Herää perustavanlaatuinen kysymys laajentumisen vaikutuksista yhteisön politiikkaan. Laajentumisen edetessä käy yhä tärkeämmäksi määrittää, mitkä tehtävät on tosiaan hoidettava yhteisön tasolla ja miten eri hallintotasojen väliset uudentyyppiset kumppanuudet toteute- taan. 1. 5. Edistysaskelista ja komission jatkuvista ponnisteluista huolimatta käy yhä ilmeisemmäksi – varsinkin kun otetaan huomioon hallitusten päämiesten komissiolle osoittamat uudet vastuualueet sekä Euroopan unionin suunniteltu itälaajentumi- nen – että pelkästään toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteella ei tulevaisuudessa pystytä takaamaan yhteisön lainsäädäntötoi- minnan keskittymistä vain oleellisiin kysymyksiin. 1. 7. Alueiden komitea huomauttaa myös, että 308 artiklan yleislauseke oli ehkä yhdentymiskehityksen alussa perusteltu tahattomien toimivalta-aukkojen paikkaamiseksi ja yhdenty- mistavoitteiden ripeän saavuttamisen takaamiseksi. Nyt kysei- nen artikla on menettänyt merkityksensä ja se tulisi poistaa sopimuksesta. Sen tilalle alueet ja alueyhteisöt vaativat yksin- kertaistettua sopimuksenmuutosmenettelyä, jolla voitaisiin suorittaa tarpeellisia vastuualueiden muutoksia oikeusvaltiolle ominaisella ja demokraattisesti legitiimillä tavalla. 1. 8. Unionin toimivallan parempi rajaaminen selkiyttäisi nykyistä poliittisen vastuun jakoa ennen kaikkea kansalaisille mutta myös alueille, jäsenvaltioille ja itse EU:n toimielimille. Selvästi rajatut vastuualueet lisäisivät myös mahdollisuuksia siirtyä käyttämään yhä enemmän enemmistöpäätöksiä ja pa- rantaisivat siten EU:n toimintakykyä kokonaisuudessaan. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta on tämän vuoksi täy- dennettävä jakamalla vastuualueet siten, että otetaan huo- mioon alueellisten tasojen toimintamahdollisuudet ja niiden välinen yhteistyö. Vastuualuejakoa voitaisiin tarvittaessa tarkis- taa saatujen tulosten pohjalta. Rajatun yksinomaisen toimival- lan periaate on kirjattu perustamissopimukseen (vrt. 5 artiklan toimivaltasäännökset ovat ensimmäinen kohta); nykyiset 1. 9. Komitea katsoo, että myös komitean ja omaa lainsää- däntövaltaa omaavien alueiden kanneoikeus Euroopan yhteisö- jen tuomioistuimeen vahvistaisi toissijaisuus- ja suhteellisuus- periaatetta. Kanneoikeus kohottaisi AK:n arvostusta, varmistai- si AK:n oikeuksien täysimittaisen kunnioittamisen ja mahdol- joissa toissijaisuusperiaatetta on listaisi kanteet tapauksissa, C 226/62 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 8. 8. 2000 rikottu. Alueet voisivat kanneoikeuden avulla puolustaa pa- remmin lainsäädäntövaltuuksiaan lainvastaisia kavennusyri- tyksiä vastaan. Jos alueiden komitealle myönnettäisiin toimi- elinasema EY:n perustamissopimuksen 7 artiklan määräysten mukaisesti, kysymys ratkeaisi tarvitsematta muuttaa kyseistä artiklaa. ole omiaan edistämään näiden luonteeltaan hyvin erilaisten mutta Euroopan unionin kansalaisläheisyyden lisäämisen kan- nalta ratkaisevien kysymyskokonaisuuksien perusteellista tut- kimista ja pohtimista. EU:n demokratia ei voi 1. 10. toimia kunnolla, elleivät perustamissopimukset ja päätöksentekomenettelyt ole kansa- laisille selkeitä ja ymmärrettäviä. Ne tulee järkiperäistää ja yksinkertaistaa. Siksi AK kannattaa ehdotuksia, joiden mukaan sopimukset tulee yhdistää yhdeksi tekstikokonaisuudeksi, joka sisältää kaksi osaa: a) joka sisältää johdanto- ”perustuslaillisen” tai perusosan, osan, unionin tavoitteet, perusoikeudet sekä toimielimiä ja yksinomaista toimivaltaa koskevat määräykset; tätä osaa voidaan muuttaa vain hallitustenvälisen konferenssin päätöksellä b) osan, jossa käsitellään erityisesti teknisiä, menettelyoikeu- dellisia tai institutionaalisia kysymyksiä, sikäli kun näitä voidaan säännellä sekundäärilainsäädännön keinoin. Tätä osaa voidaan muuttaa yksinkertaistetulla yhteisön menette- lyllä ilman hallitustenvälistä konferenssia. Jäsenvaltioiden toimivallan siirto Euroopan unionille edellyttää joka ta- pauksessa jäsenvaltioiden parlamenttien hyväksyntää. Komitea totesi 1. 11. jo vuoden 1998 toissijaisuuskerto- muksesta antamassaan lausunnossa, että toissijaisuusperiaate säätelee Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja alueyhteisöjen suhteita ja näin ollen EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan määritelmää tulisi soveltaa yhteisön, jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallisviranomaisten välisiin suhteisiin, kun taas alueyh- teisöjen ja valtioiden välisistä suhteista säädetään kunkin valtion perustuslaissa. Perustamissopimuksessa määrätään, kuten komitea 1. 12. jälleen painottaa, että päätökset on tehtävä mahdollisimman lähellä kansalaisia olevalla tasolla, eikä tämä ole aina jäsenval- tiotaso. Toissijaisuusperiaate tulee siten käsittää kansalaislähei- syyteen ja tehokkuuteen pyrkiväksi periaatteeksi. 2. Alueiden komitean suositukset komission kertomuk- sesta ja lainsäädäntö- Komitea arvostaa myös nyt käsillä olevasta toissijai- 2. 2. suus- ja suhteellisuuskertomuksesta ilmenevää komission pyr- kimystä noudattaa sääntelytoimivallan käytössä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta. Komission lukuisilla kodifiointiehdotuksillaan osaltaan edistänyt monien säädösten kumoamista. Näin se on onnistunut myös kumoa- maan sääntelytoimia, joilla puututtiin alueiden tai kuntien toimivaltaan tai jotka selvästi pystyttiin hoitamaan paremmin kansalaisia lähinnä olevalla hallintotasolla. Lisäksi on syytä arvioida, mitä taloudellisia seurauksia kustakin komission ehdotuksesta aiheutuu jäsenvaltioille ja etenkin alueyhteisöille niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla. 2. 3. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio pyrkii Amsterdamin pöytäkirjan mukaisesti yhä useammin valitse- maan toimilleen mahdollisimman yksinkertaisen muodon ja on samalla pitänyt mielessään tavoitteen toimien toteuttamis- esta ja soveltamisesta vastaavalla tavalla. 2. 4. Koska Eurooppa haluaa olla avoin ja lähellä kansalaisia, on tärkeää muotoilla yhteisön säädökset niin, että niiden kohderyhmät kykenevät myös ymmärtämään ne. Tästä syystä komitea kannattaa komission pyrkimyksiä laatia tekstit entistä selvemmin, johdonmukaisemmin ja yksiselitteisemmin, jotta niitä sovellettaisiin yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä vaatimus korostuu vielä, koska lopulta hyväksytyt tekstit ovat usein kompromissin tulosta, eikä niiden voimaansaattaminen jäsenvaltioissa ole aina helppoa. Komitea pitää joulukuussa 1998 solmittua toimielinten 2. 5. välistä sopimusta yhteisön lainsäädännön valmistelun laadusta edistysaskeleena tässä suhteessa. 2. 6. Komitea katsoo, että komission tulee jatkaa ponnistuk- siaan oikeussäännösten yksinkertaistamiseksi niin pitkälle kuin mahdollista. Sen tulee myös pyrkiä siihen, etteivät muut toimielimet komission ehdotuksia käsitellessään tee niitä tyh- jiksi. Komitea pahoittelee, että sen komission kertomuksesta 2. 1. ”Säädöskäytännön parantaminen 1998 – Yhteinen vastuu” antamassa lausunnossa tekemää ehdotusta, jonka mukaan yhtäältä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltami- nen ja toisaalta tekstien laatua koskevat kysymykset tulisi erottaa toisistaan, ei ole toistaiseksi otettu huomioon erilaisissa asiakirjoissa. Komitea toistaa, että aiheiden käsittely yhdessä ei Komitea panee kiinnostuneena merkille komission 2. 7. lausumat, joista käy ilmi, että neuvosto ja Euroopan parlament- ti toteuttavat sen lainsäädännön yksinkertaistamista koskevat ehdotukset komission ehdottamaa suppeammin ja hitaammin. Tämän vuoksi komitea kehottaa neuvostoa ja parlamenttia osallistumaan komission ponnisteluihin lainsäädännön yksin- kertaistamiseksi. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 226/63 2. 8. Komitea pitää SLIM-aloitetta sisämarkkinoiden lainsää- dännön yksinkertaistamisesta sopivana toimenpiteenä yksin- kertaistamisen edistämiseksi. Komitea suhtautuu myönteisesti myös komission yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ke- hittämään arviointimenettelyyn. jestelyssä lisättiin saatavilla olevien tekstityyppien määrää, siinä on huomattavia puutteita käyttäjien kannalta, erityisesti valittujen asiakirjojen tulostamisessa. Tässä yhteydessä voidaan mainita taulukkoliitteet, jotka ovat usein oleellisia säädösteks- tin tulkinnan ja soveltamisen kannalta. 2. 9. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio jatkaa ajantasaistamista (tiedottavat koonnelmat), jolla vastataan yh- teisön oikeuden kaikkien käyttäjien tarpeisiin. Eur-Lex- ja Celex-sivustot, joilla yleisön käyttöön asetettiin viime vuonna lähes 500 säädöksen koonnelma kaikilla virallisilla kielillä, helpottavat käyttäjien työtä huomattavasti. On kuitenkin pai- notettava, että vaikka Celex-sivuston hiljattaisessa uudelleenjär- Bryssel 13. huhtikuuta 2000. ja ymmärrettävämmäksi Tavoite Euroopan unionin tekemisestä avoimemmak- 2. 10. si ja siten kansalaisläheisemmäksi edellyttää ennen muuta, että kansalaisten mahdollisuuksia saada yhteisön lainsäädäntöä koskevia tietoja parannetaan. Tähänastisten tiedotuslehtisten ja suuntaviivojen ohella uusi tekniikka tarjoaa tätä varten suorituskykyisiä välineitä. Komitea kehottaa komissiota hyödyntämään näitä mahdollisuuksia vielä tehokkaammin. Yksi esimerkki kansalaisten unionia kohtaan tunteman kiinnostuksen kasvusta on komission Euro- pa-palvelin. Erilaiset sivustot on kuitenkin tehtävä vielä käyttä- jäystävällisemmiksi ja niiden samanaikaisen käytön mahdollisuuksia on parannettava. ja helpommin saavutettaviksi, Alueiden komitean puheenjohtaja Jos CHABERT


title: 2000/465/EG: Besluit van het Europees Parlement van 13 april 2000 tot verlening van kwijting voor de uitvoering van de algemene begroting voor het begrotingsjaar 1998 van de Europese Unie: afdeling IV - Hof van Justitie, afdeling V - Rekenkamer en afdeling VI - deel B - Comité van de Regio's

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
European Committee of the Regions
European Court of Auditors
budgetary discharge
general budget (EU)

text: 27. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 191/1 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) EUROPEES PARLEMENT BESLUIT VAN HET EUROPEES PARLEMENT van 13 april 2000 tot verlening van kwijting voor de uitvoering van de algemene begroting voor het begrotingsjaar 1998 van de Europese Unie: afdeling IV (cid:151) Hof van Justitie, afdeling V (cid:151) Rekenkamer en afdeling VI (cid:151) deel B (cid:151) ComitØ van de Regio’s HET EUROPEES PARLEMENT, (2000/465/EG) Gelet op de ontvangsten- en uitgavenrekening en de balans voor het begrotingsjaar 1998 (SEC(1999) 414 (cid:151) C5-0008/1999), Gelet op het jaarverslag van de Rekenkamer voor het begrotingsjaar 1998 (C5-0266/1999) (1), Gelet op de aanbeveling van de Raad van 13 maart 2000 (C5-0154/2000), Gelet op artikel 272, lid 10, van het EG-Verdrag, Gelet op artikel 22, leden 2 en 3, van het Financieel Reglement, Gelet op het verslag van de Commissie begrotingscontrole (A5-0089/2000), Hof van Justitie 1. 2. 3. Merkt op dat het groene licht voor de evacuering van het hoofdgebouw van het Hof van Justitie (Palais) door de verantwoordelijke instanties, het Hof van Justitie en de Luxemburgse autoriteiten, pas werd gegeven vier jaar nadat de eerste maatregelen in verband met de aanwezigheid van asbest waren genomen; Verklaart dat het bij zijn beoordeling van het gebouwenbeleid van het Hof van Justitie in sterke mate zal letten op het buitengewone verslag dat de Rekenkamer thans over de bijgebouwen van het Palais-gebouw opstelt; Verzoekt het Hof van Justitie om, op tijd voor de eerste lezing van de ontwerp-begroting van 2001, een verslag in te dienen over de wijze waarop het verbetering denkt te brengen in de kwaliteit van de financiºle ramingen die voor krediet van artikel 2 7 0 (Publicatieblad) worden toegepast, aange- zien er een permanente behoefte blijkt te bestaan om de in de begrotingsjaren 1995-1997 daarvoor uitgetrokken kredieten achteraf aan te vullen; Rekenkamer 4. Spreekt nogmaals zijn afkeuring uit over de dalende tendens bij het gebruik van de kredieten bestemd voor hoofdstuk 15 (Personeelsuitwisselingen tussen de instellingen van de Gemeenschap en de openbare en particuliere sector); onderstreept dat deze uitwisselingen zeer positieve resultaten kunnen hebben, met name voor de nationale ambtenaren en besturen; verzoekt de Rekenkamer om op tijd voor de eerste lezing van de begroting van 2001 een rapport voor te leggen waarin het een uiteenzetting geeft van zijn beleid met betrekking tot de desbetreffende personeelsuitwisselingen en de problemen die een volledige gebruikmaking van de beschikbare middelen vanaf 1997 in de weg hebben gestaan; (1) PB. C 349 van 3. 12. 1999. L 191/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 27. 7. 2000 5. Merkt op dat de kredieten bestemd voor artikel 1 0 4 (Dienstreiskosten, plaatselijke reiskosten en incidentele uitgaven) tweemaal moesten worden aangevuld om de leden in staat te stellen het audit- programma voor 1998 te voltooien; verzoekt de Rekenkamer zijn planning en ramingen op dit punt te verbeteren; ComitØ van de Regio’s 6. 7. 8. 9. Dringt er bij het ComitØ van de Regio’s op aan alle nodige stappen te doen om een ombuiging te bewerkstelligen van de ernstig teruggaande tendens bij de besteding van de kredieten (56,27 %) die automatisch uit het vorige begrotingsjaar zijn overgedragen; verlangt in dit verband dat er uiterlijk op 15 juni 2000 aan het Parlement een verslag wordt uitgebracht over alle automatisch van 1997 naar 1998 en van 1998 naar 1999 overgedragen kredieten van afdeling VI waarbij het percentage annuleringen hoger is dan 10 %; Dringt er nogmaals bij het ComitØ van de Regio’s op aan verbetering te brengen in het financieel beheer van de kredieten waarvan de uitvoering door de Begrotingsautoriteit aan hem is toever- trouwd; Herinnert eraan dat de Rekenkamer in het kader van de ondersteuning van het Parlement bij de controle op de uitvoering van de begroting bij het ComitØ van de regio’s een controle-onderzoek heeft verricht naar de juistheid en doeltreffendheid van de maatregelen die het ComitØ heeft geno- men om te voorkomen dat de in het jaarverslag 1996 geconstateerde onregelmatigheden zich zou- den herhalen; stelt vast dat de Rekenkamer in aansluiting op dit in september 1999 uitgevoerde onderzoek tot de conclusie is gekomen dat zij momenteel niet in staat is de doeltreffendheid van de door het ComitØ van de Regio’s genomen maatregelen officieel te bevestigen; dringt erop aan dat de meest recente regels, die op 1 april 2000 in werking zijn getreden en die een verscherping van de controles op uitbetaling van reiskostenvergoedingen en dagelijkse reis- en verblijfskostenvergoedin- gen tot doel hebben, volledig in overeenstemming moeten zijn met de opmerkingen van de Reken- kamer; verlangt dat deze laatste ook een evaluatie moeten omvatten van de doelmatigheid van de nieuwe regels die op grond van zijn jaarverslag van 1996 zijn ingevoerd; Betreurt het dat het ComitØ van de Regio’s, evenals het Economisch en Sociaal ComitØ, bijna twee jaar nadat het Parlement het Belliard-complex heeft verlaten blijkbaar niet de vereiste voortvarend- heid aan de dag heeft gelegd bij zijn verhuizing naar dit complex; is van mening dat door de lang- durige onderhandelingen met de eigenaars van de gebouwen uiteindelijk de naleving dreigt te wor- den ondermijnd van de toezegging van de beide comitØs om zo spoedig mogelijk naar het Belliard- complex te verhuizen; benadrukt dat de hierdoor opgetreden situatie nadelig is voor de communau- taire begroting, aangezien huur en bijkomende kosten nu zowel voor de huidige behuizing van de beide comitØs (Ardenne en Ravenstein) als de toekomstige behuizing (Belliard-complex) verschuldigd zijn; 10. Dringt er bij het ComitØ van de Regio’s, evenals bij het Economisch en Sociaal ComitØ, op aan om de bovengenoemde onderhandelingen spoedig tot een goed einde te brengen op grond van het beginsel van gezond financieel beheer en zorg te dragen voor een optimaal gebruik van de midde- len die de Begrotingsautoriteit hun op verzoek beschikbaar heeft gesteld (overschrijving nr. 44/99 ten belope van 26 miljoen EUR); Kwijtingsbesluit 11. 12. Verleent aan de griffier van het Hof van Justitie en de secretarissen-generaal van de Rekenkamer en het ComitØ van de Regio’s kwijting voor de uitvoering van hun begrotingen voor het jaar 1998; Verzoekt zijn voorzitster dit besluit te doen toekomen aan de betrokken instellingen en het des- betreffende adviesorgaan en het te laten publiceren in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschap- pen (reeks L). De secretaris-generaal Julian PRIESTLEY De voorzitster Nicole FONTAINE


title: 2000/297/PESC: Posición común del Consejo, de 13 de abril de 2000, sobre la Conferencia de revisión, del año 2000, de las Partes en el Tratado de no proliferación de armas nucleares

text: 19. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 97/1 (Actos adoptados en aplicación del título V del Tratado de la Unión Europea) POSICIÓN COMÚN DEL CONSEJO de 13 de abril de 2000 sobre la Conferencia de revisión, del año 2000, de las Partes en el Tratado de no proliferación de armas nucleares (2000/297/PESC) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado de la Unión Europea y, en particular, su artículo 15, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) La gran importancia que la Unión Europea concede al Tratado de no proliferación de armas nucleares como piedra angular del sistema de no proliferación nuclear y base fundamental para la consecución del desarme nuclear. El 25 de julio de 1994 el Consejo adoptó la Decisión 94/509/PESC relativa a la Acción común relativa a la preparación de la Conferencia de 1995 de los Estados Partes en el Tratado de no proliferación de armas nucleares (1). El Consejo definió el 23 de abril de 1998 la Posición común 98/289/PESC sobre la preparación del segundo Comité preparatorio de la Conferencia de revisión, del año 2000, de las Partes en el Tratado de no proliferación de armas nucleares (2). La Conferencia de revisión y prórroga de 1995 de las Partes en el Tratado de no proliferación de armas nucleares adoptó decisiones sobre la prórroga indefinida del Tratado de no proliferación de armas nucleares, sobre los principios y objetivos de la no proliferación y del desarme nucleares, el fortalecimiento del procedi- miento de examen del Tratado y una Resolución sobre Oriente Medio. El Comité preparatorio de la Conferencia de revisión, del año 2000, de las Partes en el Tratado de no proliferación de armas nucleares celebró tres sesiones: del 7 al 18 de abril de 1997 en Nueva York; del 27 de abril al 8 de mayo de 1998 en Ginebra y del 10 al 21 de mayo de 1999 en Nueva York. El 29 de abril de 1997 el Consejo adoptó la Acción común 97/288/PESC, relativa a la contribución de la Unión Europea al fomento de la transparencia en los controles de las exportaciones relacionadas con tecnolo- gías nucleares (3). Sobre la base de las directrices adoptadas por el Consejo el 1 de diciembre de 1997, se han firmado el protocolo adicional del Acuerdo de verificación entre los Estados (1) DO L 205 de 8. 8. 1994, p. 1. (2) DO L 129 de 30. 4. 1998, p. 1. (3) DO L 120 de 12. 5. 1997, p. 1. no poseedores de armas nucleares de la Comunidad Europea de la Energía Atómica, la Comunidad Europea de la Energía Atómica y el Organismo Internacional de Energía Atómica, el Protocolo adicional del Acuerdo de garantías entre Francia, la Comunidad Europea de la Energía Atómica y el Organismo Internacional de Energía Atómica y el Protocolo adicional del Acuerdo de garantías entre el Reino Unido, la Comunidad Europea de la Energía Atómica y el Organismo Internacional de Energía Atómica. Las Partes de la Unión Europea firmantes de los citados Protocolos adicionales han manifestado su objetivo de concluir los procesos de ratificación lo antes posible. Teniendo presentes los resultados de la Conferencia de revisión y prórroga de 1995 y los resultados y recomen- daciones del Comité preparatorio de la Conferencia de revisión, del año 2000, de las Partes en el Tratado de no proliferación de armas nucleares, conviene actualizar y seguir desarrollando los objetivos establecidos en la Posi- ción común 98/289/PESC y las iniciativas emprendidas en virtud de la misma. (8) (9) (10) La Posición común 98/289/PESC debe, en consecuencia, ser derogada, y sustituida por la presente Posición común. HA ADOPTADO LA PRESENTE POSICIÓN COMÚN: Artículo 1 El objetivo de la Unión Europea será reforzar el sistema inter- nacional de no proliferación nuclear fomentando el éxito de la Conferencia de revisión, del año 2000, del Tratado de no proliferación de armas nucleares. Artículo 2 A los efectos del objetivo establecido en el artículo 1, la 1. Unión Europea: a) seguirá esforzándose, en convencer a los Estados que aún no sean Partes en el Tratado de no proliferación de armas nucleares, en particular a aquellos Estados que utilizan sistemas sin protección, a que se adhieran al mismo lo antes posible; L 97/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 4. 2000 b) alentará la participación en la Conferencia de revisión del Tratado de no proliferación de armas nucleares del año 2000; h) mayor transparencia como medida destinada a fomentar la confianza para apoyar progresos ulteriores en materia de desarme; c) en la Conferencia de revisión del año 2000, contribuirá a una revisión estructurada y equilibrada de la aplicación del Tratado de no proliferación de armas nucleares, incluido la puesta en práctica de los compromisos de los Estados Partes en el marco del Tratado, así como la determinación de los ámbitos en los que deberá intentarse seguir progresando en el futuro y de los medios para ello; d) en la Conferencia de revisión del año 2000 y en sus tres comités principales, contribuirá a la formación de consenso sobre las cuestiones fundamentales, teniendo en cuenta la considerable preparación realizada durante las tres sesiones del Comité preparatorio y teniendo en cuenta la impor- tancia fundamental de las decisiones y resolución adoptadas por la Conferencia de revisión y prórroga de 1995, especial- mente sobre los principios y objetivos de la no proliferación y del desarme nucleares. 2. Partiendo del marco previsto en el Tratado y en los principios y objetivos establecidos por la Conferencia de revi- sión y prórroga de 1995, la Unión Europea considera que al seguir examinando estas cuestiones fundamentales pueden incluirse, entre otros, los elementos siguientes: a) pronta entrada en vigor del Tratado de prohibición completa de los ensayos nucleares mediante su ratificación sin demora y sin condiciones, especialmente por parte de los 44 Estados cuya ratificación es necesaria para que el Tratado entre en vigor; b) comienzo inmediato y pronta conclusión de las negocia- ciones en la Conferencia sobre desarme de Ginebra sobre un Tratado no discriminatorio, multilateral, y cuya aplica- ción pueda ser objeto de un control internacional y efectivo que prohíba la producción de material fisible para armas nucleares u otros dispositivos explosivos nucleares. En espera de la conclusión de dicho Tratado, la Unión Europea insta a todos los Estados que todavía no lo hayan hecho a que detengan la producción de material fisible para armas nucleares u otros dispositivos explosivos nucleares; c) creación de un Grupo ad hoc en la Conferencia sobre Desarme en el punto 1 del orden del día «cese de la carrera armamentística nuclear y desarme nuclear» sujeto a un acuerdo unánime sobre un mandato para el citado Grupo; d) desarrollo de zonas libres de armamento nuclear y creación de zonas libres de armamento de destrucción masiva sobre la base de acuerdos alcanzados libremente por los Estados de la región de que se trate; e) impulsar la consideración del tema de las garantías de seguridad a los Estados no poseedores de armas nucleares Partes en el Tratado de no proliferación de armas nucleares; f) firma y ratificación por parte de los Estados poseedores de armas nucleares de los protocolos correspondientes de zonas libres de armamento nuclear, que reconozcan que los participantes en las zonas libres de armamento nuclear podrán disfrutar de las garantías de seguridad basadas en los tratados; g) subrayar la importancia de que los Estados interesados tomen medidas para dar eficacia a las garantías de segu- ridad previstas en dichos tratados y sus protocolos; i) llamamiento a los Estados que poseen armamento nuclear, como se acordó en la Cumbre G7/P8 de Moscú sobre la seguridad nuclear de los días 19 y 20 de abril de 1996, para que sometan el material fisible clasificado como ya no requerido para fines de defensa con arreglo a las salvaguar- dias internacionales apropiadas y a la protección física; j) aplicación del principio de irrevocabilidad que deberá orientar todas las medidas adoptadas en el ámbito del desarme nuclear y del control de tales armas como contri- bución al mantenimiento y el reforzamiento de la paz, la seguridad y la estabilidad internacionales teniendo en cuenta estas condiciones; k) petición de que START II y su Protocolo entre pronto en vigor y se aplique oportunamente y de que las negocia- ciones sobre START III comiencen lo antes posible con vistas a lograr mayores reducciones en las armas nucleares estratégicas y al desmantelamiento verificado de cabezas de misiles para el desarme conforme a este Tratado; l) reiteración de la importancia del Tratado ABM como pieza clave de la estrategia de estabilidad; m) subrayar la importancia de las armas nucleares no estraté- gicas en el marco de los esfuerzos de reducción de armas nucleares; n) llamamiento a todos los Estados no poseedores de armas nucleares para que celebren acuerdos con la OIEA lo antes posible para cumplir los requisitos del artículo III del TNP; o) reafirmar lo dispuesto en la Decisión sobre los principios y objetivos del Documento final (parte 1) de la Conferencia de revisión y prórroga de 1995, con respecto a las garan- tías; p) nuevo llamamiento a todos los Estados que ya disponen de acuerdos de garantías para que celebren y pongan en vigor los Protocolos adicionales con la OIEA lo antes posible para el rápido establecimiento de un sistema de garantías reforzadas y su integración futura con las medidas de garantía existentes; q) solicitar a los suministradores nucleares que prosigan los esfuerzos del Grupo de suministradores nucleares y del Comité Zangger para aumentar la transparencia y potenciar el diálogo y cooperación entre todas las partes interesadas; r) pedir a todos los Estados con materiales nucleares en su territorio que mantengan y mejoren, cuando sea necesario, sus propias modalidades de responsabilidad en lo que respecta a la seguridad y la protección física de los mate- riales nucleares, aplicando las normas pertinentes acordadas internacionalmente; s) pedir a todos los Estados que adopten medidas para garan- tizar que las exportaciones de materiales sensibles, equipo y tecnología estén sujetos a un adecuado sistema de vigi- lancia y control, facilitando el desarrollo tecnológico cooperativo mediante la generación de la confianza en los proveedores de que los bienes, la tecnología y los mate- riales se emplearán únicamente para fines pacíficos; 19. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 97/3 t) llamamiento a los Estados que aún no lo hayan hecho para que se adhieran a la Convención sobre protección física, adopten las normas de seguridad básicas y de seguridad física pertinentes e introduzcan y apliquen medidas y legis- lación apropiadas para luchar contra el tráfico ilícito de materiales nucleares y otros materiales radiactivos; u) subrayar la importancia de que prosiga la cooperación internacional a fin de reforzar la seguridad nuclear, la gestión segura de los desechos y la protección radiológica y hacer un llamamiento a los Estados que aún no lo han hecho para que se adhieran a todos los convenios perti- nentes lo antes posible y cumplan plenamente con los compromisos que de ellos se derivan. d) búsqueda de acuerdo entre los Estados miembros sobre proyectos de propuestas relativas a cuestiones fundamen- tales, que se presentarían en nombre de la Unión Europea a los Estados Partes en el Tratado de no proliferación de armas nucleares, para su estudio y para que puedan llegar a constituir la base de decisiones de la Conferencia de revisión del Tratado de no proliferación de armas nucleares, de 2000; e) declaraciones de la Unión Europea formuladas por la Presi- dencia en el debate general y durante los debates en los tres principales Comités. Artículo 4 Artículo 3 Queda derogada la Posición común 98/289/PESC. La acción adoptada por la Unión Europea a los efectos del artículo 2 comprenderá: a) cuando proceda, gestiones de la Presidencia, en las condi- ciones establecidas en el artículo 18 del Tratado de la Unión Europea, con vistas a fomentar el carácter universal del Tratado de no proliferación de armas nucleares; b) gestiones de la Presidencia, en las condiciones establecidas en el artículo 18 del Tratado de la Unión Europea, con vistas a alentar la participación en la Conferencia de revisión del año 2000; c) gestiones de la Presidencia, en las condiciones establecidas en el artículo 18 del Tratado de la Unión Europea, ante los Estados Partes en el Tratado de no proliferación de armas nucleares para instarles a que apoyen los objetivos estable- cidos en el artículo 2; Artículo 5 La presente Posición común entrará en vigor el día de su adopción. Artículo 6 La presente Posición común se publicará en el Diario Oficial. Hecho en Luxemburgo, el 13 de abril de 2000. Por el Consejo El Presidente A. VARA


title: Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens meddelelse om et indre marked for supplerende pensioner - Resultater af høringerne i forbindelse med grønbogen om supplerende pensioner i det indre marked (KOM(1999) 134 - C5-0135/1999 - 1999/2131(COS))

eurovoc_concepts:
European social policy
single market
social security
supplementary pension

text: 7. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 40/459 anmoder Kommissionen om i 2002 at forelægge Parlamentet en situationsrapport om gennemførel- 36. sen af de foranstaltninger, der er fremsat forslag om i handlingsplanen og i denne beslutning; Torsdag, den 13. april 2000 * * * pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes 37. regeringer. 23. Supplerende pensioner A5-0053/2000 Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens meddelelse om et indre marked for supple- rende pensioner (cid:30) Resultater af høringerne i forbindelse med grønbogen om supplerende pensi- oner i det indre marked (KOM(1999) 134 (cid:30) C5-0135/1999 (cid:30) 1999/2131(COS)) Europa-Parlamentet, " der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(1999) 134 " C5-0135/1999), " der henviser til Kommissionens grønbog af 10. juni 1997 om supplerende pensioner i det indre mar- ked (KOM(1997) 283 " C4-0392/1997), " der henviser til Rådets direktiv 98/49/EF om beskyttelse af supplerende pensionsrettigheder for arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, der flytter inden for Fællesskabet (1), " der henviser til sin beslutning af 30. april 1998 om forslag til Rådets direktiv om sikring af, at arbejds- tagere og selvstændige erhvervsdrivende, der flytter inden for den Europæiske Union, kan bevare deres supplerende pensionsrettigheder (KOM(1997) 486 " C4-0661/1997 " 1997/0265(CNS)) (2), " der henviser virksomhed, til direktiv 79/267/EØF (3), 90/619/EØF (4) og 92/96/EØF (5) om livsforsikrings- " der henviser til direktiv 85/611/EØF (6) og 88/220/EØF (7) om investeringsinstitutter, " der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 1, " der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Retlige Anliggender og Det Indre Marked og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder (A5-0053/2000), A. der konstaterer, at Kommissionen i sin meddelelse udelukkende beskæftiger sig med supplerende kapi- talbaseret pension, og at formålet med lovgivningsinitiativer, der kan afledes heraf, ikke vil være at iværksætte strukturelle ændringer i nationale pensionsordninger, B. der henviser til, at de supplerende pensioners struktur afhænger af den pågældende stats grundlæg- gende ordning (under søjle 1), som i mange medlemsstater er baseret på nationale generationsaftaler og i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet udelukkende henhører under medlemsstaternes kompetence, og som bifalder, at medlemsstaterne søger at finde ud af, hvordan de statslige ordningers bæredygtighed kan sikres på baggrund af de stigende omkostninger, (1) EFT L 209 af 25. 7. 1998, s. 46. (2) EFT C 152 af 18. 5. 1998, s. 65. (3) EFT L 63 af 13. 3. 1979, s. 1. (4) EFT L 330 af 29. 11. 1990, s. 50. (5) EFT L 360 af 9. 12. 1992, s. 1. (6) EFT L 375 af 31. 12. 1985, s. 3. (7) EFT L 220 af 19. 4. 1988, s. 31. C 40/460 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Torsdag, den 13. april 2000 C. der henviser til, at den statslige socialsikring har gjort det muligt at garantere en passende levestandard og begrænse fattigdommen, og at denne model fortsat bør være hjørnestenen i Den Europæiske Uni- ons sociale sikringsordning, D. der henviser til, at pensionsfinansieringen er en af vor tids største politiske og økonomiske udfordrin- ger, at landene ikke alene i Europa, men i hele verden, står over for den situation, at de statslige pensionsordninger ikke kan videreføres i deres nuværende form, og at de frivillige pensionsordninger under søjle 2 hidtil ikke har kunnet nå ud til de europæiske små og mellemstore virksomheder (SMV), der tegner sig for størstedelen af arbejdspladserne i EU, og som ofte holder sig tilbage fra de traditio- nelle pensionsordninger på grund af de hermed forbundne administrative og andre omkostninger samt eventuelle forpligtelser, samt at navnlig SMV i mange medlemsstater i stigende grad viser interesse for bidragsbaserede ordninger, hvor de ikke skal dække biometriske risici, og at der er fare for, at en stor del af de fremtidige pensionister i EU ikke vil blive dækket, hvis dette behov ikke imødekommes, E. F. der konstaterer, at hverken bidragsfinansierede eller løbende finansierede pensionsordninger helt kan forhindre demografiske spændinger i forbindelse med fremtidens pensioner i Den Europæiske Unions medlemsstater, men at der ved bidragsfinansierede pensionsordninger " i en situation med globalise- rede kapital- og investeringsrammer " kan drages nytte af internationale vækstvirkninger til sikring af individuelle pensioner, der henviser til, at bidragsfinansierede pensionsordninger netop her ved det 21. århundredes begyn- delse har et stort udviklingspotentiale, og at den gunstige udvikling på kapitalmarkederne kan skabe et yderligere potentiale til sikring af pensionerne, G. der henviser til, at den supplerende bidragsfinansierede pension i det europæiske indre marked vil komme til at spille en stadig vigtigere rolle til dækning af pensionsrisikoen i pensionsalderen, og at den derfor har en afgørende funktion som supplement til den lovbestemte pensionsordning, og som derfor understreger, at det er særdeles vigtigt at forbedre udbyttet af pensionsinvesteringer, uden at dette berører sikkerheden, H. der henviser til, at udbydere af supplerende pensionsordninger i Fællesskabet giver faste ydelsestilsagn (defined benefit) og/eller et fast bidragstilsagn (defined contribution), men at der for begge ordningers vedkommende findes pensionsinstitutter, der påtager sig at dække de biometriske risici, hvorfor det er misvisende at ligestille pensionsordninger med faste bidragstilsagn med pensionsordninger, der ikke dækker nogen biometriske risici, I. J. der henviser til, at kapitalmarkedernes stabilitet og rentabilitet i stigende udstrækning påvirkes af den ophobede pensionskapital, og som derfor understreger vigtigheden af størst mulig investeringsfleksibi- litet på kapitalmarkederne med hensyn til at forbedre likviditeten og øge den disponible investering- skapital med henblik på at fremme jobskabelsen og den europæiske konkurrencedygtighed, der henviser til, at euroens indførelse forbedrer kapitalmarkedernes struktur og funktionsmåde og der- ved fjerner behovet for kvantitative investeringsrestriktioner, som har vist sig at virke mod hensigten og medfører afkast under det optimale, hvorfor de må erstattes af et strengt kvalitativt tilsyn, der forudsætter, at investeringstransaktioner baseres på forsigtighedsprincippet for at garantere pensions- modtagerne passende sikkerhed, K. der henviser til, at eksisterende pensionsprodukter som led i supplerende pensionsordninger i Fælles- skabet er meget forskellige og kun til dels omfattes af fællesskabslovgivningen, hvorfor der er behov for en tilpasning af gældende fællesskabslovgivning, men også samtidig yderligere regler for at tage højde for kravet om ligebehandling og hensyntagen til forskellene, L. der henviser til, at de pensionsberettigede inden for en lukket supplerende pensionsordning er dennes kapitalleverandører og derfor er berettiget til at være medbestemmende i styringen af pensionsordnin- gen som omhandlet i flere medlemsstaters lovgivning, og som påpeger, at der ikke findes nogen bestemmelser af denne art på forsikringsområdet, og at det under forberedelsen af livsforsikringsdirek- tiverne aldrig er blevet drøftet at indføre sådanne bestemmelser, 7. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 40/461 Torsdag, den 13. april 2000 M. der henviser til, at de nationale forskelle med hensyn til skattebehandling af pensionsprodukter, deres indviklede karakter og særlige kendetegn er vigtige hindringer for arbejdskraftens bevægelighed og frihed til at tilbyde tjenesteydelser i EU; anmoder Kommissionen om at genoptage drøftelserne i Taxa- tion Policy Group med henblik på at vedtage EET-modellen, hvor pensionen kun beskattes i pensio- nens ydelsesfase; bemærker, at en beskatning i pensionsordningens ydelsesfase (senere beskatning) på grund af rentes-rente-effekten opbygger større formuer og muliggør større økonomisk vækst, men at nogle medlemsstater af den grund på kort sigt må leve med et vist fald i skatteprovenuet, N. der henviser til, at det er presserende at få harmoniseret beskatningsregler og tilsynsbetingelser, således at man kan undgå graverende konkurrenceforvridninger i forbindelse med grænseoverskridende med- lemskaber hos udbydere af produkter inden for supplerende pension, O. der henviser til, at problemet med fri bevægelighed i forbindelse med bevarelsen af erhvervede supple- rende pensionsrettigheder først bør løses inden for medlemsstaterne for at sikre, at de personer, som forbliver i den samme medlemsstat, samtidig med at de skifter arbejdsgiver, ikke behandles anderledes end de personer, som flytter til en arbejdsgiver, der har bopæl i en anden medlemsstat; pensionsoptje- ningsperioderne bør tilpasses, og der bør fastsættes regler for grænseoverskridende medlemskab med hensyn til alle supplerende pensionsordninger, P. der henviser til, at medlemsstaterne ikke bør have ret til at forskelsbehandle personer, som af den ene eller den anden grund " valg af ordning eller migration " indbetaler til pensionsordninger uden for den medlemsstat, hvor de arbejder, finder det glædeligt, at Kommissionen agter at forelægge den lovgivende instans " Rådet og 1. Parlamentet " et forslag til direktiv om supplerende pensioner, som i første række skal fastlægge fælles- skabsbestemmelser for supplerende pensioner gennem fjernelse af hindringerne for den frie bevægelighed for personer og overførsel og bevarelse af erhvervede rettigheder, og at skabe en ramme for pensionsoptje- ningsperioderne og fjerne dobbeltbeskatning, i samtidig erkendelse af at skattefritagelse fortsat skal være et område, der henhører under de enkelte regeringer; 2. bemærker, at det er af afgørende betydning, at en pension pr. definition dækker på livstid gennem en livrenteordning; mener, at supplerende pensioner, som også dækker biometriske risici, er særligt fordelag- tige for den forsikrede og for samfundet som helhed, og at de derfor kunne prioriteres i den fremtidige lovgivning for supplerende pensioner; anfører, at indbetaling af bidrag til en pensionsfond kun er en ud af mange muligheder for at for- 3. berede alderdommen økonomisk; 4. understreger, at det netop for mennesker med lav indkomst og dermed lave pensionsbidrag og " ydelser er særlig vigtigt at være økonomisk sikret i alderdommen gennem både offentlige og supplerende ordninger; 5. fastslår på ny, at det går ind for en europæisk social model, der er baseret på solidaritetsprincippet, og dens effektive socialsikringsordninger, som bygger på den overbevisning, at økonomiske og sociale fremskridt hænger sammen; er derfor af den opfattelse, at social sikkerhed bør betragtes som en produktiv faktor, og at alle derfor skal sikres adgang til rettigheder og ydelser, og erkender samtidig, at de supple- rende pensionsordninger i denne kontekst kan medvirke til at afhjælpe de udfordringer, der skyldes den demografiske udvikling i de europæiske lande, idet de fungerer som supplement til de løbende finansierede pensionsordninger, og ikke som erstatning for disse; 6. henviser til, at bekæmpelse af arbejdsløsheden og skabelse af stabile og kvalitetsbetonede arbejdsplad- ser i afgørende grad styrker det finansielle grundlag for den første søjle i pensionsordningerne, som stadig- væk er den vigtigste del af sikringen i alderdommen; 7. bekræfter på ny relevansen og gyldigheden af Rådets henstillinger fra 1992 om dels fællesskabskrite- rierne for tilstrækkelige indtægter og ydelser i socialsikringsordningerne og dels konvergensen af målene og politikken på socialsikringsområdet; C 40/462 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Torsdag, den 13. april 2000 8. glæder sig over de nye tiltag til dialog, som Kommissionen har indledt med grønbogen og videreført med denne meddelelse inden for et så følsomt område for de europæiske borgere som de supplerende pensioner; 9. stiller sig positivt til forslaget om oprettelse af et europæisk pensionsforum, som kunne sammenføre repræsentanter for medlemsstaterne, pensionsfondene og arbejdsmarkedets parter med henblik på at følge de eksisterende og kommende fællesskabsbestemmelser; 10. finder, at tilsynsbestemmelserne skal garantere pensionsmidlernes sikkerhed uden at være uforene- lige med denne målsætning, at bestemmelserne skal være forskelligt udformet afhængigt af, om er er tale om en intern eller en ekstern ordning i virksomheden, og at kun et internt finansieringssystem (»book reserve system«) bør omfatte en garanti mod insolvens, eftersom de eksterne finansieringssystemer (forsik- ringsselskaber eller pensionsfonde) allerede har en garanti i tilfælde af, at arbejdsgiveren går fallit; tilslutter sig det princip, som Domstolen har anvendt, hvorefter supplerende pensioner, inklusive 11. obligatoriske ordninger, ikke henhører under anvendelsesområdet for forordning (EØF) 1408/71 (1); 12. opfordrer Kommissionen til i direktivet især at tage hensyn til EF-Domstolens principper om de supplerende pensionsordningers sociale funktion, således som de bl. a. fremgår af dommen i sag C-67/96; 13. anmoder Kommissionen om snarest muligt at fremsætte et forslag til direktiv om tilsynsregler for pensionsfonde; anmoder om, at dette forslag bliver suppleret af et forslag om fjernelse af hindringer for arbejdskraftens mobilitet og et forslag om koordinering af medlemsstaternes beskatningsordninger; 14. understreger, at ubegrænset investeringsfrihed i længden giver den bedste sikkerhed for opfyldelse af pensionsforpligtelser og anmoder derfor Kommissionen om i de planlagte forslag til direktiv om supple- rende pensioner på det indre marked at optage en generel regel om, at medlemsstaterne ikke kan forpligte pensionsfondene til at investere i bestemte investeringskategorier; 15. gør opmærksom på, at der ved gennemførelsen af et direktiv om pensionsfonde, som der længe har været behov for, må tages hensyn til sikkerhedsaspekterne, især investeringsprocessen (prudent person- princippet) og den fornuftige anvendelse af bestemte finansielle instrumenter vedrørende pensionsforplig- telser på lang sigt; 16. henstiller til Kommissionen, at pensionsfondene ikke begrænses i deres frihed til at vælge en inve- steringsmanager for dele af eller alle aktiver, som er etableret i en anden medlemsstat og har behørig til- ladelse til sit arbejde, jf. direktiv 92/96/EØF, 89/646/EØF (2), 93/22/EØF (3) og direktiv 85/611/EØF, som for øjeblikket er ved at blive ændret; 17. understreger, at pensioner, som dækker biometriske risici, dvs. hvor der er garanti for udbetaling af pensionen indtil forsikringstagerens død, udbetaling til underholdsberettigede efterladte og invaliditetsfor- sikring, har en vigtig funktion som supplement til første søjle og i de fleste medlemsstater allerede beskat- tes efterfølgende, og mener derfor, at grænseoverskridende medlemskab i Fællesskabet lettest lader sig realisere inden for denne produktgruppe, da fald i skatteprovenuet i medlemsstaterne således kan holdes inden for rimelige grænser; 18. støtter de mål, som Kommissionen har fastsat, men fokuserer på andre metoder; støtter forslaget om at erstatte kvantitative tilsynsregler med kvalitative regler, når det kan garanteres, at der i et lovgiv- ningsmæssigt forslag er foretaget en tilstrækkelig definering af EU-rammebetingelser for intern kontrol, ekstern kontrol og kontrol fra en tilsynsmyndigheds side, prioritering af pensionsmodtagerens pensions- krav i forbindelse med pensionsudbyderens konkurs; er modstander af forslagene vedrørende insolvensfor- sikringer og mener, at de begrænser konkurrencen mellem pensionsordninger og livsforsikringsselskaber; (1) Senest ændret ved forordning (EF) nr. 118/97 (EFT L 28 af 30. 1. 1997, s. 1). (2) EFT L 386 af 30. 12. 1989. s. 1. (3) EFT L 141 af 11. 6. 1993, s. 27. 7. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 40/463 19. understreger, hvor stor betydning bevarelse af erhvervede rettigheder, tilpasning af uforfaldbarheds- frister og overførsel af rettigheder har for arbejdstageres frie bevægelighed på det indre marked, og støtter Kommissionens forslag om via et pensionsforum bestående af repræsentanter for regeringer og arbejdsmar- kedsparter at prøve at foreslå løsninger på disse problemer; Torsdag, den 13. april 2000 20. beklager, at der i øjeblikket ikke er enighed i Rådet om fælles bestemmelser om optjeningsperioder for supplerende pensionsrettigheder, og opfordrer derfor de europæiske arbejdsmarkedsparter til at indlede forhandlinger om en rammeaftale på sektormæssigt eller europæisk plan om dette spørgsmål; henstiller til medlemsstaterne, Kommissionen og Rådet at fremme disse forhandlinger; 21. anbefaler, at der vedtages lovgivningsforanstaltninger for at lette overførsel af optjente rettigheder eller grænseoverskridende medlemskab i fonde med det formål at sikre fuldstændig fri bevægelighed for mandlige og kvindelige arbejdstagere samtidig med erhvervelse eller bevarelse af pensionsrettigheder; opfordrer igen til, at der oprettes europæiske pensionsfonde for arbejdstagere fra et bestemt selskab 22. eller en koncern, som har filialer i flere medlemsstater; 23. understreger, at de supplerende pensionsordningers voksende betydning yderligere kan hindre arbejdstagernes fri bevægelighed, hvis der ikke fastsættes regler om europæisk koordinering på dette område; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at forelægge konkrete muligheder for forslag, som kan sikre overførelsen af pensionsrettigheder fra supplerende pensionsordninger; finder det absolut påkrævet, at optjente rettigheder bevares, når en ægtefælle afbryder eller opgiver 24. sin erhvervsaktivitet for at hellige sig familien eller tage sig af pårørende, som har brug for hjælp; mener, at der ved pensionsberegningen bør tages hensyn til bestemte perioder, der er helliget børneopdragelse eller pleje af familiemedlemmer; er af den opfattelse, at det er hensigtsmæssigt, at der skabes mulighed for en fortsat frivillig eller fakultativ forsikring for at bevare eller forbedre pensionsrettighederne og for at garan- tere en ret til udbetaling af kapitalen på visse vilkår; 25. opfordrer Kommissionen til i det kommende direktiv at tage hensyn til kvinders særlige erhvervs- situation, f. eks. når det gælder optjeningsperioder, og indføre foranstaltninger til modvirkning af den eksisterende forskelsbehandling, som denne erhvervssituation er årsag til; 26. henviser til, at der skal tages hensyn til den voksende hyppighed af atypiske og diskontinuerlige erhvervsperioder, især hos kvindelige arbejdstagere, som stadig varetager hovedparten af arbejdet i hjem- met og derved forfordeles, hvor der er tale om lange og kontinuitetsbaserede optjeningsperioder; bemærker, at harmonisering af pensionsoptjeningsperioderne dog kun bør gælde for de ordninger, 27. der er indført efter et bestemt tidspunkt; 28. mener, at et medlem af en supplerende pensionsordning, der ophører med at arbejde inden pen- sionsalderen, skal kunne anmode om at få udbetalt værdien af de optjente rettigheder i form af kapital på visse betingelser, bl. a. når den pågældende forlader sin stilling for at blive ansat i en virksomhed i udlandet, eller når han eller hun nedsætter sin erhvervsaktivitet fra det fyldte 55. år; 29. mener, at den bedste løsning på beskatningsproblemet er den model, der bygger på beskatning af pensionsydelser og samtidig fritager bidrag til og afkast fra fonden (EET-model) fra skat, og opfordrer medlemsstaterne til at finde frem til løsninger, hvorved der på mellemlang sigt kan indføres en efterføl- gende beskatning af pensionsydelser i det indre marked, ikke blot for også skattemæssigt at drage fordel af de langsigtede vækstvirkninger, men navnlig også for at fjerne den til dels endnu eksisterende dobbeltbe- skatning af pensionsydelser; 30. rende beskatning af grænseoverskridende pensionsbidrag fra vandrende glæder sig derfor særlig over, at Gruppen vedrørende Skattepolitik har indledt sit arbejde vedrø- inden for arbejdstagere C 40/464 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Torsdag, den 13. april 2000 erhvervsmæssige og sektorbestemte pensionssystemer, og opfordrer dette organ til senere at udvide sine forhandlinger til andre aspekter af beskatningen for supplerende pensioner og livsforsikringer med det formål at eliminere dobbeltbeskatningen af pensionsydelser, som endnu forekommer i visse tilfælde; 31. forventer, at fremme af en supplerende pensionsordning gennem formuedannelse som omhandlet i beretningen om fremme af lønmodtagernes andel i overskud og virksomhedens resultater (PEPPER-beret- ningen) udformes således, at også arbejdstagere med indkomster under gennemsnittet kan få del i den (f. eks. fremme ikke blot gennem skattebegunstigelser, men også gennem opsparingsfordele); 32. bifalder den i Kommissionens meddelelse indeholdte konkretisering af reformforslagene på grundlag af høringen af de pågældende parter, som blev ført efter forelæggelsen af grønbogen, og opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at forelægge de planlagte udkast til lovbestemmelser på dette område i form af et direktiv; kritiserer, at de socialpolitiske aspekter og navnlig de kvindespecifikke interesser og de konklusioner 33. vedrørende ligestilling, man kan uddrage heraf, kun i utilstrækkelig grad behandles i Kommissionens meddelelse; dette gælder navnlig for afklaringen af problemerne ved overførsler, perioder for erhvervede rettigheder, fraskiltes krav, selvstændige erhvervsdrivendes medhjælpende ægtefælle og efterladte; 34. fastholder, at medlemsstaterne mere konsekvent gennemfører det i EF-traktatens artikel 141 inde- holdte princip »lige løn for lige arbejde« for at sikre ligestilling af mænd og kvinder i erhvervslivet og ved udbetaling af pension; enhver aftale, som overtræder princippet om ligebehandling af kvinder og mænd, bør være ugyldig; 35. gør opmærksom på, at kvinder også på grund af diskrimination ved aflønningen i højere grad end mænd er afhængige af, at de statslige pensionsordninger bevares, da de ofte ikke har midlerne til at opbygge en supplerende pension; 36. anser udstedelsen af lovbestemmelser, hvormed de eksisterende hindringer vedrørende det frie valg af pensionsfond, fri bevægelighed for personer og fri bevægelighed for tjenesteydelser afskaffes, for at være nødvendig af hensyn til et fuldt funktionsdygtigt indre marked; 37. foreslår lovforanstaltninger for at lette overførslen af erhvervede rettigheder og det grænseover- skridende fondsmedlemskab for at sikre arbejdstagernes uindskrænkede frie bevægelighed ved erhvervelsen henholdsvis bevarelsen af erhvervede pensionsrettigheder; anser bevarelsen af de erhvervede pensionsrettigheder for absolut nødvendig, når en ægtefælle 38. afbryder henholdsvis ophører med erhvervsvirksomhed for at hellige sig familien eller plejen af syge fami- liemedlemmer; går ind for, at visse perioder, der er afsat til børneopdragelse og pleje af familiemedlemmer, medregnes i pensionen; finder det hensigtsmæssigt, at der er mulighed for en frivillig supplerende forsik- ring eller en valgfri forsikring til at bevare og øge pensionsrettighederne samt for at sikre ret til udbetaling af kapitalen under visse betingelser; 39. opfordrer på ny Kommissionen til at forelægge en revideret udgave af de eksisterende direktiver vedrørende ligebehandling af kvinder og mænd i de lovbestemte og erhvervsmæssige sociale sikringsord- ninger; kræver, at kvinder repræsenteres i rimeligt omfang ved nedsættelsen af det planlagte pensionsforum, 40. samt at dette organ som ansvarsområde får tildelt sager vedrørende lige muligheder. 41. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet