title: Commission Regulation (EC) No 848/2000 of 27 April 2000 amending Regulation (EC) No 1168/1999 laying down marketing standards for plums

eurovoc_concepts:
fresh fruit
marketing standard
product quality
stone fruit

formats: html pdf print

text: 28. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 103/9 COMMISSION REGULATION (EC) No 848/2000 of 27 April 2000 amending Regulation (EC) No 1168/1999 laying down marketing standards for plums THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, (3) Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 2200/96 of 28 October 1996 on the common organisation of the market in fruit and vegetables (1), as last amended by Regulation (EC) No 1257/1999 (2), and in particular Article 2(2) thereof, Whereas: HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Fresh Fruit and Vegetables, (1) (2) The Annex to Commission Regulation (EC) No 1168/ 1999 of 3 June 1999 laying down marketing standards for plums (3) contains a non-exhaustive list of large- fruited varietes. The non-exhaustive list of large-fruited varieties following Title VI (Provisions concerning marking) of the Annex to Regulation (EC) No 1168/1999 is replaced by the list given in the Annex hereto. of list large-fruited The non-exhaustive varieties contained in the standards for plums recommended by the United Nations Economic Commission for Europe distinguishes between varieties of Prunus domestica and those of Prunus salicina. In the interest of transparency on the world market, the non-exhaustive list of large- fruited varieties contained in the Annex to Regulation (EC) No 1168/1999 should be amended. Article 2 into force on the 20th day This Regulation shall enter following its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from the first day of the third month following its entry into force. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 27 April 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 297, 21. 11. 1996, p. 1. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 80. (3) OJ L 141, 4. 6. 1999, p. 5. L 103/10 EN Official Journal of the European Communities 28. 4. 2000 ANNEX ‘APPENDIX 1. Non-exhaustive list of large-fruited varieties of Prunus domestica Variety Cultivar and/or commercial name Synonyms Ariel Apple Belle de Louvain Bernardina Bluefre Cacanska Iepotica Cacanska najbolja Cacanska rana California Blue Carpatin Centenar Coe's Golden Drop De Fraile Denniston Superb Edwards Emma Leppermann Empress Erfdeel Giant Grand Prix Hall Harris Monarch Heron Impérial Epineuse Janand Jefferson Jori's Plum Jubileum June Blood Magna Glauca Manns Number One Marjorie's Seedling Merton Gage Merton Gem Monarch Monsieur hâtif Nueva Extremadura Oneida Ontario Pitestean Pond's Seedling President Prince Engelbert Prince of Wales Bella di Lovanio Blue Fré Belle de Cacak, Cacaks Beauty, Cacaks Schöne Meilleure de Cacak, Cacaks Beste Précoce de Cacak, Cacaks Frühe California Blu Fraila Colbus Burbanks Giant Prune Grand Prize Harris Jefferson's Gage Merton, Mereton Early Orleans Ontariopflaume Prince de Galles 28. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 103/11 Variety Cultivar and/or commercial name Synonyms Prof. Collumbien Prune Martin Queen's Crown Quetsche Blanche de Létricourt Regina Claudia Mostruosa Regina d'Italia Reine-Claude d'Althan Reine-Claude d'Oullins Seneca Sugar Prune Sultan Swan Gage Tragedy Utility Valor Victoria Vision Washington Zimmers Frühzwetsche Cox's Emperor Quetsche Dr. Létricourt Falso Oullin's Gage Laxton's Utility 2. Non-exhaustive list of large-fruited varieties of Prunus salicina Variety Cultivar and/or commercial name Synonyms Allo Andy's Pride Angeleno Autumn Giant Autumn Pride Beaut Sun Beauty Bella di Barbiano Black Amber Black Beaut Black Diamond Black Gold Black Rosa Black Royal Black Star Black Sun Burbank Burmosa Calita Casselman Catalina Celebration Centenaria Del Rey Sun Delbarazur Dolar Beaty Kesselman L 103/12 EN Official Journal of the European Communities 28. 4. 2000 Variety Cultivar and/or commercial name Synonyms Eclipse Eldorado Eric Sun Flavor King Formosa Fortune Friar Frontier Gavearli Gaviota Globe Sun Goccia d'Oro Golden Japan Golden King Golden Kiss Golden Plum Goldsweet 4 Grand Rosa Green Sun Hackman Harry Pickstone Howard Sun Kelsey Lady Red Lady West Laetitia Laroda Larry Ann Late Red Late Santa Rosa Linda Rosa Mariposa Methley Midnight Sun Morettini 355 Narrabeen Newyorker Nubiana Obilnaja October Sun Original Sun Oro Miel Ozark Premier Pink Delight Pioneer Queen Ann Queen Rosa Red Beaut Red Rosa Shiro Larry Anne, Tegan Blue, Freedom Improved Satsuma, Satsuma Improved Coeur de Lion Premier 28. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 103/13 Variety Cultivar and/or commercial name Synonyms Ruby Nel Akihime Red Sweet Redgold Redroy Reubennel Royal Black Royal Diamond Royal Garnet Royal Star Roysum Ruby Blood Ruby Red Sangue di Drago Santa Rosa Sapphire Satsuma Simka Sir Prize Songold Southern Belle Southern Pride Souvenir Souvenir II Spring Beaut Starking Delicious Stirling Suplumeleven Suplumthirteen Suplumtwelve Susy TC Sun Teak Gold Top Black Tracy Sun Wickson Yakima Yellow Sun Zanzi Sun’


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1305/00 von Michl Ebner (PPE-DE) an den Rat. Anfrage H-0191/00.

eurovoc_concepts:
Austria
European Union membership
Israel
Lebanon
Russia
common foreign and security policy
extreme right
military intervention
war of independence

text: C 46 E/168 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Als Hauptkritikpunkte werden die Einmischung in einen demokratischen Proze(cid:223), die von den 14 EU- Staaten gew(cid:228)hlte Form der Ma(cid:223)nahmen, die nicht im Rahmen der Union, sondern au(cid:223)erhalb dieses Rechtsraums umgesetzt werden, sowie die heikle Vorgangsweise der portugiesischen Pr(cid:228)sidentschaft, die der neuen (cid:246)sterreichischen Regierung keine M(cid:246)glichkeit zur Stellungnahme gegeben hatte, genannt. Ausdr(cid:252)cklich wird darauf hingewiesen, da(cid:223) es derzeit keinen Grund zur Annahme gebe, (cid:132)da(cid:223) (cid:214)sterreich ein weniger demokratisches Land als Irland oder jegliches andere EU-Land(cid:147) sei. In Anbetracht dieser fundierten wissenschaftlichen Studie wird an den Rat die Frage gestellt: (cid:129) ob er die Studie kennt, (cid:129) ob er (cid:129) im negativen Fall (cid:129) beabsichtigt, sich diese zu besorgen und zu studieren und schlie(cid:223)lich (cid:129) was er zu tun gedenkt, um das Verh(cid:228)ltnis zu (cid:214)sterreich wieder zu normalisieren. Antwort (10. Juli 2000) Der Rat hat die von dem Herrn Abgeordneten genannte Studie nicht gepr(cid:252)ft und zu ihr auch nicht Stellung genommen. Die Ma(cid:223)nahmen, auf die sich die Anfrage bezieht, sind f(cid:252)r den Rat nicht bindend, und der Rat hat sich zu ihnen nicht ge(cid:228)u(cid:223)ert. (2001/C 46 E/195) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1305/00 von Michl Ebner (PPE-DE) an den Rat (27. April 2000) Betrifft: Anfrage H-0191/00 Am 17. M(cid:228)rz 2000 erhielt ich in schriftlicher Form die Antwort auf meine m(cid:252)ndliche Anfrage H-0191/00 zu Israel und Ru(cid:223)land. Diesbez(cid:252)glich ist festzuhalten, da(cid:223) der Rat nur auf den ersten und zweiten Absatz meiner Anfrage einging, w(cid:228)hrend er den dritten, jedoch entscheidenden Absatz vollkommen ignorierte. Insbesondere wurde in der Antwort nicht der Zusammenhang mit den derzeit laufenden Ma(cid:223)nahmen der 14 Mitgliedstaaten gegen (cid:214)sterreich hergestellt, wie in der Anfrage intendiert. Die Anfrage mu(cid:223) daher als gro(cid:223)teils nicht beantwortet betrachtet werden, und der Antragsteller erwartet sich deshalb eine umfas- sendere Antwort. Antwort (10. Juli 2000) Der Rat verweist den Herrn Abgeordneten auf die Antwort auf seine fr(cid:252)here Anfrage zu diesem Thema. Da der letzte Absatz dieser Anfrage an den portugiesischen Vorsitz gerichtet war, w(cid:228)re eine Antwort des Rates nicht angebracht. In jedem Fall handelt es sich hier um eine Frage, zu der der Rat keinen Standpunkt eingenommen hat. (2001/C 46 E/196) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1310/00 von Nicholas Clegg (ELDR) an die Kommission (27. April 2000) Betrifft: Etikettierung von Textilien Welche Regelungen gibt es f(cid:252)r die Etikettierung von Textilerzeugnissen aus Nicht-EU-Staaten auf europ(cid:228)i- scher oder multilateraler Ebene? Welche Ma(cid:223)nahmen beabsichtigt die Kommission zu treffen, um ver- besserte und verbindliche Etikettierungsvorschriften einzuf(cid:252)hren, damit die europ(cid:228)ischen Verbraucher beim


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Brugen af kollektiv og privat transport i byer og forstæder»

eurovoc_concepts:
environmental protection
means of public conveyance
public transport
urban transport

text: 16. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 168/3 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Brugen af kollektiv og privat transport i byer og forstæder« (2000/C 168/02) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 21. oktober 1999 under henvisning til forretningsorde- nens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informations- samfundet, som udpegede Bill Tosh til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6. april 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 372. plenarforsamling den 27. april 2000 enstemmigt følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. ØSU har besluttet at afgive denne initiativudtalelse, fordi det er bekymret over den mere eller mindre udtalte grad af trafikal overmætning, der nu optræder i stort set alle byer og forstæder, den store trafikmængdes konsekvenser, de relativt tilfældige mønstre for anvendelse af privatbiler og den offentlige transports manglende evne til at dække behovet og reagere fleksibelt. Følgende elementer er særligt foruroligende: 1. 3. Med denne udtalelse vil ØSU gøre opmærksom på sine bekymringer og fremsætte en række bemærkninger og forslag, som der bør tages hensyn til, når man udformer transportpoli- tikken og budgetterne for næste udgiftsperiode, både i med- lemsstaterne og — ikke mindst — i ansøgerlandene. 2. Baggrunden for den nuværende situation — emissionernes og støjens tæthed på de mest tætbefolkede områder og deres indvirkning i form af forringet luftkvalitet for de borgere, der bor og/eller arbejder i de pågældende områder; ØSU erkender, at et kompliceret sæt af faktorer har 2. 1. været med til at skabe det nuværende billede af transport og trafikstrømme i byer og forstæder. Det gælder især: — de økonomiske konsekvenser i de tilfælde, hvor både transporttid og trafikpropper har øget transportomkost- ningerne, mindsket effektiviteten og rent faktisk skadet konkurrenceevnen; — et voksende antal husstande med egen bil og tilbøjelighe- den til at bruge bilen til personbefordring med de fordele, det nu en gang giver; — konsekvenserne for borgernes mobilitet i de tilfælde, hvor der skal bruges længere tid på transport til og fra arbejde, sociale aktiviteter og fritidsaktiviteter, og hvor de nuværen- de transportformer ikke er tilstrækkeligt effektive. ØSU mener, at adgang til bytransport er en grundlæg- 1. 2. gende rettighed for alle borgere (1). I de tilfælde, hvor begræns- ninger ikke kan undgås som følge af sociale, økonomiske, miljømæssige eller andre forhold, skal der i kompromisløsnin- forbedre bymiljøet gerne tages højde for behovet og samtidig skabe et miljø, hvor erhvervslivet kan være konkurrencedygtigt og trives side om side med borgerne, hvis livskvalitet skal forbedres mærkbart. Adgang til mobilitet er ikke nødvendigvis ensbetydende med ubegrænset anvendelse af privatbiler. for at — fortidens synder med utilstrækkelige investeringer i infra- struktur og offentlig transport i visse medlemsstater, nogle gange som følge af manglende fremtidsorienteret planlægning. Logistiske styringssystemer for befordring af gods og personer bør optimeres i alle medlemsstater med henblik på at skabe reelle valgmuligheder i takt med efterspørgselens udvikling; — den fysiske planlægnings karakter; med byfornyelseskon- cepter begynder man nu så småt at omdefinere bymiljøer, hvor planløs byspredning hidtil har været fremherskende. Det er afgørende, at man erkender de indbyrdes relationer mellem fysisk planlægning og transportplanlægning; — øget velfærd i forskellige regionale bymiljøer, som baner vej for en livsstil med større valgmuligheder og dertil knyttede mobilitetskrav; (1) Se ØSU’s udtalelse om »Tjenesteydelser af almen interesse«, EFT C 368 af 20. 12. 1999. — frygten for den personlige sikkerhed i byområder, hvor den manglende tryghed underbygges af statistikker og undersøgelser, der peger på stigende kriminalitet; C 168/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 2000 — den sparsomme plads, der er til rådighed, når der ikke kan ekspanderes ubegrænset. Prissætningsmekanismer og/eller skatteforanstaltninger vil være påkrævede for at sikre en balance mellem brug, efterspørgsel og udbud af veje eller skinnestrækninger. 3. 2. Når nye biler skal overholde strengere krav til emission af forurenende stoffer og CO2 (for CO2’s vedkommende 140 mg/km i 2008), vil både bilernes sikkerhedsstandarder og motorernes ydeevne blive bedre. Nedsatte emissioner af forure- nende stoffer vil gradvist medføre en forbedret luftkvalitet i byområder, men den vil stadig ikke være tilfredsstillende. 2. 2. ØSU konstaterer, at det er vanskeligt at måle den trafikale overmætnings omfang og karakter og de konsekven- ser og omkostninger, der er forbundet med den. Der foreligger vurderinger fra forskellige interessegrupper, f. eks. Confedera- tion of British Industry, der hævder, at de supplerende omkostninger for britisk erhvervsliv som følge af trafikal overmætning årligt beløber sig til 16 mia. £. 2. 3. Man skal holde sig for øje, at trafikpropper ikke kun opstår som følge af overbelastede vejnet, der måske kun tegner sig for en tredjedel, om end næsten altid i byer og forstæder. Også f. eks. utilstrækkelig trafikstyring, vejarbejde, ulykker, særlige begivenheder, klimatiske forhold og offentlige demon- strationer skaber trafikpropper. 2. 4. ØSU ved, at der nødvendigvis vil være forskel på løsningerne i forskellige regioners byområder, og at der ikke findes nogen universalløsninger. Derfor bør en lokal dialog i de enkelte regioner influere på beslutningsprocessen. I de følgende punkter vil ØSU kommentere en række vigtige punkter, som forekommer relevante, men det tilstræbes ikke at behandle hvert eneste aspekt udtømmende. 3. Trafikale aspekter 3. 1. Den samlede aggregerede vækst i registreringen af nye køretøjer var i perioden fra 1960’erne til 1990’erne på 6 % årligt i medlemsstaterne, men er nu faldet til 4 %, og Kommissionen skønner, at væksten vil falde yderligere til 1- 2 % i løbet af de næste ti år. Faldet er imidlertid ikke ensartet, og forskellene er markante. I lande med en stærk udvikling som f. eks. Grækenland, Spanien og Irland, kunne man i 1990’erne registrere en årlig vækst på 12 % i antallet af personbiler pr. 1 000 indbyggere. I Storbritannien og Tyskland lå den årlige vækst i antallet af biler på 4-6 % frem til 1997 (jf. bilaget). 3. 1. 1. Belægget for, at der skulle ske en udfladning af vækstkurven, når man når op på 500 biler pr. 1 000 indbygge- re, er imidlertid langt fra overbevisende. Registreringen af køretøjer har udvist en vækst på 250 % gennem 30 år frem til 1999, og fremskrivninger på EU-plan tyder på en samlet vækst på 30 % fra i dag til år 2020. Den nuværende trafikale overmætning vil måske ikke udvikle sig til en total blokering, men er stadig en alvorlig sag, fordi europæere primært lever i byer og forstæder. 3. 3. Hertil kommer, at man ikke er sluppet af med de voksende støjgener og det lidet attraktive syn af gader med trafikkaos, især i udkantsområderne. ØSU er meget bekymret over det kollektive transport- 3. 4. udbud; i stedet for at foregribe både intercity-trafikken og trafikken inden for den enkelte by, tenderer de offentlige transportsystemer i praksis til at operere langs radiale ruter. Kun minibusser og taxaer synes at køre i overensstemmelse med efterspørgselen, og det er også derfor, det er så attraktivt at bruge bilen. Offentlige transportsystemer kunne også være mere fleksible og efterspørgselsstyrede. Man har stort set ikke benyttet de muligheder, der er for at investere i navigeringssy- stemer som GPS-lokaliseringssystemet og GALILEO med hen- blik på at forbedre den gennemsnitlige transporthastighed og forbedre tildelingen/prioriteringen af vejbaner til offentlig transport. Der findes dog eksemplariske tiltag, som i München, Torino, Zürich, Wien, Grenoble, København og Amsterdam. 4. Planlægning af arealanvendelsen Byernes vækst har medført betydeligt mere komplicere- 4. 1. trafik fra forstad til de transportrutemønstre med meget forstad, som ikke egner sig for offentlig transport ad faste ruter. De beslutninger, der er truffet — eller ikke truffet — 4. 2. inden for den fysiske planlægning, har ført til en byspredning, som bidrager til og medfører længere transport til skoler, hospitaler, butikscentre og nye boligområder. Der er ringe forståelse af relationerne mellem aspekter som bydesign, tæthed, arealanvendelsens struktur, energiforbrug og mobilitet. Landsbymodellen eller dens urbane form med forskellige selvforsynende byområder bidrager imidlertid til kortere transportstrækninger og en væsentlig nedgang i anvendelsen af privatbiler. Henstillinger 5. Miljøet ØSU mener: at der bør indføres meget strenge normer for luftkvali- 5. 1. teten og støjniveauet i byområder, og at afvigelser fra normerne skal takles med de mest egnede benchmarkingværktøjer; 16. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 168/5 5. 2. at de ansvarlige for planlægningen i bykernerne skal medtænke og mestre transportaspekterne, så de bliver en succesfaktor. Sikkerheden kan øges, ved at man i større omfang anvender kameraovervågning og nærpoliti; 5. 3. at man bør overveje at give en fortrinsstilling og/eller begrænse adgangen til de indre bykerner til offentlig transport og til lavemissionskøretøjer. Det samlede energiforbrug og emissionsniveau i køretøjernes levetid vil være det afgørende udvælgelseskriterium. 6. Trafikal overbelastning ØSU mener, at EU bør tilskynde medlemstaterne til: at tilvejebringe mulighed for at tilbagelægge egnede 6. 7. strækninger til fods eller på cykel; 6. 8. at vedtage og gennemføre prioriterede foranstaltninger, herunder særlige baner til køretøjer med mange personer og andre banestyringstiltag på motorveje, som kan være et idet de gør det lettere at fordele alternativ til vejafgifter, de begrænsede vejarealer til for de mest effektive transportformer; fordel at overveje at indføre parkeringszoner med betaling og 6. 9. tidsbegrænset parkering; at genoverveje muligheden for, at områder i de indre 6. 10. byer forbeholdes offentlig transport og/eller fodgængere i de tilfælde, hvor det er den eneste holdbare løsning. 6. 1. at fastlægge en fælles målestok til måling af trafiktæthe- den i byområder og forstæder og fastsætte regionale mindste- krav til serviceniveauet for både offentlig og privat transport. Ved at sætte tal på de tilstræbte mål, såsom samfundsomkost- ninger, mobilitetsniveau, luftkvalitet og støjniveau, bidrager man til, at borgerne kan se initiativernes værdi; 7. Planlægning af arealanvendelsen Det ville berolige ØSU meget, hvis regionerne 6. 2. at udbrede de bedste initiativer inden for udvikling af telematik (1) med henblik på en bedre forvaltning af vej- og banekapaciteten, både for bytrafikken og den gennemgående trafik; 6. 3. at tilstræbe at tilvejebringe en interesse og et engage- ment i lokalsamfund for at tilskynde til og støtte en ændring af transportmønstrene til arbejde og skole for at sikre en mere afbalanceret udnyttelse af ressourcerne; at sikre en god balance i tildeling af vejområder til alle 6. 4. brugere (biler, varevogne, busser, motorcykler, cyklister og fodgængere), fordele anvendelsen over en bredere daglig tidsramme og optimere tildelingen til offentlig transport; 6. 5. at anvende mere sofistikerede leveringssystemer og -metoder i byområder og anvende logistikværktøjer til al varetransport; 6. 6. at anvende de bedste anlægs- og overfladematerialer, der er råd til, og vedligeholde dem ordentligt. Vejbelægninger bør omfatte »intelligente« løsninger, så der tages højde for fremføring af offentlige forsyningstjenester; 7. 1. ville tage udviklingen og fornyelsen af byområder op til fornuftig overvejelse og gøre det muligt at sanere tidligere industrigrunde i periferien, så de bliver attraktive for nyinveste- ringer; satsede på at udvikle delområder og forstæder med 7. 2. blandede beboelses-, underholdnings- og fritidsfaciliteter, ind- købsmuligheder og generelle serviceydelser med henblik på at gendanne by- og forstadssamfund, der i vid udstrækning er »selvforsynende« og planlagt specifikt med offentlig transport for øje; 7. 3. overvejede den fremtidige anlæggelse af indkøbs- og fritidscentre uden for byerne, især i »grønne områder« med motorvejsforbindelse, hvor det utvivlsomt fører til brug af privat bil, og hvor det er vanskeligt at servicere området med busforbindelser, så borgere, der ikke råder over en bil, er udelukket fra at bruge faciliteterne. Denne udvikling minder om den amerikanske byspredning med dens høje energiforbrug og miljøskadelige arealanvendelse. Tilstedeværelsen af lavpris- benzinselskaber i umiddelbar nærhed af disse fjerntliggende indkøbscentre gør dem endnu mere tiltrækkende. 8. Grønne transportformer ØSU mener, at medlemsstaterne kan opnå enkle og billige forbedringer ved: (1) Se ØSU’s udtalelse om »Transporttelematik i Europa«, EFT C 18 af 22. 1. 1996. at anlægge cykelstier og forbedre gangstier/fortove, der 8. 1. så vidt muligt er adskilt fra den motoriserede trafik; C 168/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 2000 at opmuntre børn og forældre til at gå til fods, f. eks. til 8. 2. skole, når det ikke er forbundet med færdselsrisici; 10. Afsluttende bemærkninger 8. 3. at tilskynde arbejdsgivere til at indføre incitamenter/ »bedste praksis«-metoder, der får arbejdstagerne til at køre sammen eller anvende offentlig transport og ikke opmuntrer dem til individuel bilkørsel med firmaparkeringsfaciliteter. I Ile de France anvendes særlige orange billetter, som arbejdsgivere giver tilskud til. 9. Offentlig transport I denne udtalelse fokuseres der på initiativer, der kan bekæmpe trafikal overmætning og forbedre mobiliteten. Følgende skal bemærkes: ØSU har i tidligere udtalelser (1) påpeget, at offentlig 9. 1. transport af højere kvalitet er en forudsætning for, at mobilite- ten kan forbedres, og at der nødvendigvis skal tages initiativer på det punkt. 9. 2. Man må alvorligt overveje at indføre visse restriktioner, herunder klare lovgivningsforanstaltninger, for bilers adgang til de indre bykerner, samtidig med at man forbedrer »park and ride«-faciliteter, omend med undtagelser i særlige tilfælde. Andre former for intermodalitet, f. eks. »hybridløsninger« og nye former for bilejerskab, som man f. eks. ser det i Tyskland og Edinburgh, er også vigtige. 9. 3. Der skal oprettes passende busforbindelser eller andre offentlige transportforbindelser, som tager højde for de mere komplekse rejsemønstre. Offentlig transport kan kun fungere effektivt, hvis der er tale om et system. Der er behov for koordinering og samarbejde mellem operatører og/eller transportmåder, hvis man skal tilbyde potentielle kunder den høje servicekvalitet, bilen giver dem. 9. 4. Anlæggelse og efterfølgende overvågning af prioritere- de veje og busbaner både i udkanten af og ind i selve byområdet ville sikre en mere pålidelig og forudseelig offentlig transport og dermed tilskynde til brug af offentlige transport- midler. Man kunne overveje at give gennemgående trafik på motor(trafik)veje i udkanten af byområder prioritet for at sikre en optimal anvendelse af disse veje. (1) Se ØSU’s udtalelse om »Udvikling af borgernes transportnet — Hvorfor det er vigtigt med en god lokal og regional personbe- fordring, og hvordan Europa-Kommissionen bidrager hertil« (KOM(1998) 431 endelig udg. ), EFT C 138 af 18. 5. 1999. 10. 1. ØSU vil gerne pege på, at aktivitetsudfoldelsen i det 21. århundrede kræver bytransportløsninger, der afspejler, hvor og hvordan samfundet ønsker at positionere sig, idet faktorer som mobilitet, luftkvalitet og livskvalitet inddrages i hovedovervejelserne sammen med en bære- og konkurrence- dygtig industri. Man skal se på selektiv indførelse af afgifter for anvendelse af veje eller parkeringsfaciliteter til privatbiler i områder, hvor der er vedvarende trafikal overmætning og/eller alvorlig miljøforringelse, og hvor politiske, finansielle eller økonomiske forhold sætter grænser for vejkapaciteten. Sådan- ne områder omfatter både forretnings- og boligområder, historiske byer osv. 10. 2. Man må ikke se bort fra public service-forpligtelser på transportområdet. Løsningerne skal sondre mellem bilejer- skab og bilbrug, så man undgår at sortstemple bilkørsel, eftersom bilen spiller en stor rolle for transporten til og fra arbejde for bevægelseshæmmede og for personer, der bor i landdistrikter, hvor der ikke findes offentlig transport, og man skal tage højde for de erfaringer af social karakter, der er knyttet til privatbiler. Af disse grunde vil det næppe føre til fair og effektive løsninger, hvis der satses ensidigt på prissætnings- metoder. 10. 3. ØSU vil også gerne påpege, at det økonomiske overskud, der skabes på lokalt plan, hvis/når vejafgifter vedta- ges, bør øremærkes til investeringer i transport i det pågælden- de lokalområde, så beskatningen sikrer det bredest mulige udbytte for alle bybrugere og hindrer, at midlerne bruges spredt til andre formål. Den tyske S-bane-model er et eksempel herpå. Det tages alt for ofte blot for givet, at den offentlige 10. 4. transport er ukomfortabel, underudviklet, ikke tilstrækkeligt effektiv og ude af stand til at spille sin rolle som den primære transportform for personer. For at råde bod på dette skal der både udvises politisk vilje og oprettes offentlig-private partnerskaber til finansiering, så man kan sikre den fornødne opbakning til regionalt udviklet infrastruktur og investeringer i systemer, der samtidig passer ind i nationale og EU-planer, der samlet set fremmer miljøvenlig transport. Regionale fora, der har til opgave at styre den socioøkonomiske udvikling, bør være de ansvarlige styringsorganer. I den forbindelse støtter ØSU Kommissionens planer om at forord- ning 1191/69 og indføre kvalitetskriterier for offentlig tran- sport. Denne udtalelse skal også ses som et grundlæggende bidrag til den kommende revision af initiativet vedrørende borgernes transportnet. Man skal være særlig opmærksom på situationen i de central- og østeuropæiske lande. revidere 16. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 168/7 10. 5. Integrerede regionale planlægningsbeslutninger bør bygge på en nøje vurdering af den offentlige transportforsyning og -standard i de pågældende planers levetid og omfatte en grundig analyse af, hvilke brugsbegrænsninger og standarder der kan bibeholdes. ØSU mener, at forskning i virkningerne af Internet- 10. 6. handel, telearbejde, længere transportstrækninger til fritidsakti- viteter, just-in-time-levering og udviklingen af en social og miljømæssig bevidsthed i forbindelse med transport, især i byområder, vil være meget vigtig, hvis EU ønsker at lede den fremtidige politik i en positiv retning. Det ville være utænkeligt at lægge de »gamle« erfaringer til grund for transportinvesterin- ger i forbindelse med udvidelsen. Enhver risiko for, at der kunne udvikle sig en ustruktureret hypermobilitet, der fuld- stændig blokerer vore største byområder, bør undersøges nøje og undgås. Bruxelles, den 27. april 2000. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Motorisering Antal personbiler pr. 1 000 indbyggere B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK Index EU15 1970 = 100 1970 214 218 194 1980 321 271 330 26 89 70 234 133 189 212 197 160 202 341 217 313 353 322 298 49 94 155 284 214 184 100 257 347 277 291 158 1990 388 309 447 171 309 466 227 483 480 368 387 187 389 421 360 401 218 1991 397 309 460 173 322 474 233 501 496 369 397 204 384 420 360 410 223 1992 400 310 471 177 336 476 241 518 512 373 410 205 384 414 360 418 227 1993 408 312 479 189 344 479 249 520 523 376 421 224 370 409 366 423 231 1994 422 312 488 199 351 478 262 540 540 383 433 242 368 409 372 432 235 1995 428 319 495 211 362 478 265 553 559 364 447 258 372 411 374 437 238 1996 435 330 500 223 376 477 272 571 558 370 458 277 379 413 388 447 243 1997 441 338 504 238 389 478 310 577 565 372 469 297 377 419 399 454 247 Kilde: Beregninger fra Kommissionens generaldirektorat for transport


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1393/00 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen. Krydssubsidiering og statsstøtte i postsektoren.

eurovoc_concepts:
application of EU law
control of State aid
postal service

text: 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/165 (2001/C 26 E/204) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1393/00 af Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) til Kommissionen Om: Krydssubsidiering og statsstłtte i postsektoren (27. april 2000) I henhold til artikel 14 i direktiv 97/67/EF (1) skal medlemsstaterne tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger for at sikre, at de befordringspligtige virksomheder udarbejder adskilte regnskaber for at hindre kryds- subsidiering. B(cid:229)de liberaliserede og ikke-liberaliserede tjenester skal fłre adskilte regnskaber. Samtidig m(cid:229) der klart sondres mellem tjenester, der er omfattet af befordringspligten, og tjenester, der ikke er omfattet heraf. Er det ogs(cid:229) Kommissionens opfattelse, at adskilte regnskaber er af afgłrende betydning for at hindre 1. krydssubsidiering af aktiviteter? Hvordan p(cid:229)ser Kommissionen, at disse bestemmelser om adskilte regnskaber overholdes, og er 2. tilsynet effektivt? I Tyskland har Deutsche Post AG et ved lov fastsat monopol p(cid:229) befordring af breve op til 200 gram og »direct mail« op til 50 gram. Monopolet udlłber tidligst den 31. december 2002. Anser Kommissionen det for acceptabelt, at overskud fra statslige monopoler (som f. eks. i Deutsche 3. Post) anvendes til subsidiering af posttjenester, hvor der er gennemfłrt liberalisering? Er det Kommissionens opfattelse, at investering af overskud fra statsmonopoler i 4. liberaliserede posttjenester ved hj(cid:230)lp af krydssubsidiering er en form for statsstłtte, som er i overensstemmelse med traktaten? Hvilke konsekvenser har det i bekr(cid:230)ftende fald for de aktuelle og fremtidige tilf(cid:230)lde, hvor den i 5. punkt 4 skitserede situation forekommer? (1) EFT L 15 af 21. 1. 1998, s. 14. Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein p(cid:229) skriftlige forespłrgsler P-1392/00 og P-1393/00 (6. juni 2000) 1. Adskilte regnskaber er afgłrende, n(cid:229)r man łnsker at sikre, at de befordringspligtige virksomheders regnskaber er gennemsigtige, og n(cid:229)r man skal have mulighed for at p(cid:229)vise, om der eventuelt foreg(cid:229)r krydssubsidiering mellem de forskellige aktiviteter, s(cid:230)rlig de ikke-liberaliserede tjenester og de liberaliserede tjenester. Det kr(cid:230)ves derfor i artikel 14 i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om f(cid:230)lles regler for udvikling af F(cid:230)llesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet (1), at der udarbejdes adskilte opgłrelser. 2. Kommissionen har til opgave at p(cid:229)se, at bestemmelserne i traktaten og den afledte EU-ret overholdes, og kontrollerer derfor, at medlemsstaterne gennemfłrer bestemmelserne i direktiv 97/67/EF i national ret. Desuden har Kommissionen for nylig anmodet medlemsstaterne om n(cid:230)rmere oplysninger om, hvordan artikel 14 er gennemfłrt, idet gennemfłrelsesfristen for denne artikel var den 10. februar 2000. Anvendelsen af overskud fra statslige monopoler til subsidiering af tjenester, der er liberaliseret, 3. - 5. kan i visse tilf(cid:230)lde v(cid:230)re i modstrid med EU(cid:146)s konkurrenceregler. Kommissionen har gjort rede for sin holdning i sin meddelelse af 6. februar 1998 (2), hvortil der henvises. Kommissionen er p(cid:229) baggrund af statsstłttebestemmelserne ved at tyske postv(cid:230)sen (Deutsche Post AG). Da undersłgelsen endnu ikke er afsluttet, er det ikke muligt at sige noget om, hvilke resultater den vil give. foretage en undersłgelse af regnskaberne hos det (1) EFT L 15 af 21. 1. 1998. (2) Kommissionens meddelelse om anvendelse af konkurrencereglerne p(cid:229) postsektoren og p(cid:229) vurdering af visse statslige foranstaltninger i relation til posttjenesterne, EFT C 39 af 6. 2. 1998


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1232/00 van Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) aan de Raad. Deelneming van regio's als Galicië op de bijeenkomsten van de visserijministers van de Europese Unie.

eurovoc_concepts:
Galicia
common fisheries policy
competence of the Member States
region-EU relationship

text: 13. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 46 E/149 (2001/C 46 E/171) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1226/00 van Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) aan de Commissie (14 april 2000) Betreft: Milieu De Commissie heeft onlangs een systeem voorgesteld van in- en verkoop van emissies tussen de diverse lidstaten, teneinde de kosten van de toepassing van het Protocol van Kyoto, dat voorziet in een beperking van het huidige niveau van de emissies met 8 % in de periode 2008-2012, te drukken. Daarbij heeft men het steeds over de netto-emissie van gas. Is de Commissie niet van oordeel dat de toepassing van parameters op basis van de emissies per geproduceerde eenheid doeltreffender zou zijn, omdat dit de concurrentiepositie van onze bedrijven in milieuopzicht ten goede zou komen, en het onderzoek en de ontwikkeling van milieuvriendelijker productiemethoden rechtstreeks zou bevorderen? Welke maatregelen is de Commissie van plan te treffen om de verplaatsing van bedrijven naar landen met een flexibeler wetgeving op dit gebied te voorkomen? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (30 mei 2000) De Commissie gelooft niet dat het beter zou zijn (cid:132)emissies per geproduceerde eenheid(cid:148) te gebruiken als basis voor het nakomen van haar verbintenissen uit hoofde van het protocol van Kyoto. De reden daarvoor is eigenlijk dat de doelstellingen van het protocol van Kyoto absolute doelstellingen zijn en de emissies van broeikasgassen in de Gemeenschap derhalve in absolute termen moeten worden verminderd om de internationale verbintenissen na te komen. Met betrekking tot de mogelijke verplaatsing van de economische bedrijvigheid naar buiten de Gemeen- schap zij erop gewezen dat alle belangrijke industriºle concurrenten van de communautaire bedrijven doelstellingen voor het verminderen van hun emissies hebben vastgesteld, waarvoor ook beleidsmaat- regelen moeten worden uitgewerkt. Bedrijven in andere industrielanden zullen derhalve waarschijnlijk een evenwaardige inspanning moeten leveren als de communautaire bedrijven. Met betrekking tot de mogelijke verplaatsing van de economische bedrijvigheid naar ontwikkelingslanden die geen doelstellingen uit hoofde van het protocol van Kyoto moeten realiseren, is de Commissie van oordeel dat beslissingen over verplaatsing van activiteiten van een hele reeks factoren afhankelijk zijn, waarvan het milieucriterium er slechts ØØn is. Op langere termijn kan evenwel worden verwacht dat ook de ontwikkelingslanden inspanningen voor het beperken van de emissies zullen moeten leveren teneinde de doelstellingen van het Raamverdrag van de Verenigde Naties inzake klimaatverandering te realiseren. (2001/C 46 E/172) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1232/00 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Raad (27 april 2000) Betreft: Deelneming van regio(cid:146)s als Galiciº op de bijeenkomsten van de visserijministers van de Europese Unie De Spaanse minister van Landbouw en Visserij, Jesus Posada, sprak onlangs in Santiago de Compostela er zijn twijfel over uit dat de Spaanse autonome gebieden, zoals Galiciº, die over een zeer belangrijke visserijsector en over de nodige kennis ter zake beschikken, de Spaanse staat kunnen vertegenwoordigen op de bijeenkomsten van de Europese visserijministers. Is de Raad het met deze stellingname eens? Zijn er andere lidstaten waarvan deelstaten of soortgelijke politieke entiteiten deelnemen aan vergaderingen van de Raad van ministers van Visserij? C 46 E/150 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 13. 2. 2001 Antwoord (10 juli 2000) Overeenkomstig het bepaalde in artikel 203 van het EG-Verdrag bestaat de Raad uit een vertegenwoordiger van elke lidstaat op ministerieel niveau die gemachtigd is om de regering van die lidstaat te binden. Bijgevolg dient elke lidstaat zelf te beslissen hoe en door wie hij in de bijeenkomsten van de Visserijraad wordt vertegenwoordigd. (2001/C 46 E/173) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1233/00 van Rosemarie M(cid:252)ller (PSE) aan de Commissie (10 april 2000) Betreft: Alarmnummer in de EU In de verschillende lidstaten van de Europese Unie gelden uiteenlopende alarmnummers. Dit heeft tot gevolg dat waarschijnlijk slechts weinig personen weten welk alarmnummer zij bij verblijf in een andere EU-lidstaat in geval van nood moeten kiezen. Het voorbeeld van de VS toont aan dat door een uniform alarmnummer het aanvragen van hulp kan worden vereenvoudigd. Tegen deze achtergrond wordt de Commissie verzocht de volgende vragen te beantwoorden: 1. Hoe beoordeelt de Commissie het feit dat de alarmnummers binnen de EU van elkaar verschillen? 2. 3. Is de Commissie niet ook van mening dat door een uniform alarmnummer voor de gehele EU de doelmatigheid van de eerstehulpverlening zou kunnen worden vergroot? Is de Commissie voornemens stappen te ondernemen om een uniform alarmnummer voor de gehele EU in te voeren? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (3 mei 2000) Volgens Beschikking 91/396/EEG van de Raad van 29 juli 1991 inzake invoering van een gemeenschap- pelijk Europees oproepnummer voor hulpdiensten (1) moeten de lidstaten ervoor zorgen dat het nummer 112 in openbare telefoonnetten, ISDN-netwerken en openbare mobiele diensten wordt ingevoerd. De beschikking legt evenwel niet het exclusieve gebruik van dit nummer op maar staat toe dat het naast de bestaande oproepnummers voor hulpdiensten wordt gebruikt. Bovendien waarborgt de spraaktelefonie- richtlijn 98/10/EG van het Parlement en de Raad van 26 februari 1998 inzake de toepassing van Open Network Provision (ONP) op spraaktelefonie en inzake de universele telecommunicatiedienst in een door concurrentie gekenmerkt klimaat (2) dat de gebruikers van vaste en mobiele telefoons, inclusief openbare betaaltelefoons, kosteloos via het nummer 112 naar de hulpdiensten kunnen bellen. Hoewel in de beschikking 31 december 1992 als invoeringsdatum was vastgesteld, stond zij afwijkingen toe tot 31 december 1996 in geval van bijzondere technische, financiºle, geografische of organisatorische problemen. Intussen is het nummer (cid:146)112(cid:146) kosteloos beschikbaar vanaf vaste en mobiele telefoons en openbare betaaltelefoons in alle lidstaten behalve Griekenland, waartegen een inbreukprocedure is ingeleid. Verscheidene lidstaten hebben het nummer (cid:146)112(cid:146) als enig nationaal oproepnummer voor de hulpdiensten ingevoerd en er werden verscheidene informatiecampagnes gefinancierd om het gebruik ervan zowel nationaal als op reis door de Gemeenschap te bevorderen. In verscheidene lidstaten worden de oproepen bovendien, in verscheidene talen beantwoord, hoewel dit niet wordt opgelegd door de beschikking. De details hierover zijn te vinden in een door de Commissie gepubliceerd verslag van januari 1999, dat via het internet beschikbaar is op het volgende adres: indien nodig, http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en. htm


title: Verordening (EG) nr. 858/2000 van de Commissie van 27 april 2000 tot vaststelling van de restituties bij de productie in de sectoren granen en rijst

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

formats: pdf print

text: L 103/56 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 4. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 858/2000 VAN DE COMMISSIE van 27 april 2000 tot vaststelling van de restituties bĳ de productie in de sectoren granen en rĳst DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), en met name op artikel 7, lid 3, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappelĳke ordening van de rĳstmarkt (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2072/98 (4), en met name op artikel 7, lid 2, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1722/93 van de Commissie van 30 juni 1993 tot vaststelling van de bepalingen ter uitvoe- ring van de regelingen inzake de productierestituties in de sector granen en rĳst (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 87/1999 (6), en met name op artikel 3, Overwegende hetgeen volgt: (1) In Verordening (EEG) nr. 1722/93 zĳn de voorwaarden voor de toekenning van de productierestitutie vastge- steld. De berekeningsgrondslag van de restitutie is aange- geven in artikel 3 van genoemde verordening. De zo berekende restitutie moet eenmaal per maand worden vastgesteld en mag slechts gewĳzigd worden wanneer de maïs- en/of tarweprĳzen een significante verandering te zien geven. De in deze verordening te bepalen restituties bĳ de productie moeten worden aangepast met de in bĳlage II van Verordening (EEG) nr. 1722/93 bepaalde coëffi- ciënten, te betalen bedrag te juiste verkrĳgen. teneinde het Het Comité van beheer voor granen heeft geen advies uitgebracht binnen de door zĳn voorzitter bepaalde termĳn, (2) (3) HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 3, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1722/93 bedoelde restitutie wordt vastgesteld op 24,64 EUR/t zetmeel van maïs, tarwe, gerst, haver, aardappelmeel, rĳst of breukrĳst. Deze verordening treedt in werking op 28 april 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 27 april 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (4) PB L 265 van 30. 9. 1998, blz. 4. (5) PB L 159 van 1. 7. 1993, blz. 112. (6) PB L 9 van 15. 1. 1999, blz. 8


title: Commission Regulation (EC) No 846/2000 of 27 April 2000 on the issue of import licences for rice against applications submitted during the first ten working days of April 2000 pursuant to Regulation (EC) No 327/98

eurovoc_concepts:
import licence
rice
tariff quota
third country

text: 28. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 103/3 COMMISSION REGULATION (EC) No 846/2000 of 27 April 2000 on the issue of import licences for rice against applications submitted during the first ten working days of April 2000 pursuant to Regulation (EC) No 327/98 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 327/98 of 10 February 1998 opening and providing for the administra- tion of certain tariff quotas for imports of rice and broken rice (1), as amended by Regulation (EC) No 648/98 (2), and in particular Article 5(2) thereof, Whereas: (1) (2) Pursuant to Article 5(2) of Regulation (EC) No 327/98, within ten days of the closing date for notification by the Member States of licence applications, the Commis- sion must decide to what extent the applications may be accepted and fix the quantities available under the following tranche. Examination of the quantities for which applications have been submitted for under the April 2000 tranche shows that licences should be issued for the quantities applied for reduced, where appropriate, by the percent- ages set out in the Annex hereto, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 1. Import licences for rice against applications submitted during the first ten working days of April 2000 pursuant to Regulation (EC) No 327/98 and notified to the Commission shall be issued for the quantities applied for reduced, where appropriate, by the percentages set out in the Annex hereto. The quantities available under the following tranche shall 2. be as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 28 April 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 27 April 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 37, 11. 2. 1998, p. 5. (2) OJ L 88, 24. 3. 1998, p. 3. L 103/4 EN Official Journal of the European Communities 28. 4. 2000 ANNEX Reduction percentages to be applied to quantities applied for under the tranche for April 2000 and quantities available for the following tranche: (a) quantity referred to in Article 2: semi-milled and wholly-milled rice falling within CN code 1006 30 Origin United States of America Thailand Australia Other origins (1) Issue for the quantity applied for. Reduction (%) 0 (1) 0 (1) 0 (1) 98,2354 (b) quantity referred to in Article 2: husked rice falling within CN code 1006 20 Origin Australia United States of America Thailand Other origins (1) Issue for the quantity applied for. Reduction (%) 0,5467 0 (1) 0 (1) 0 (1) Quantity available for the tranche for July 2000 (in tonnes) 21 907,61 9 359,04 190 — Quantity available for the tranche for July 2000 (in tonnes) 5 214 1 940 71,03 52,50


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1213/00 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Rådet. Arbejdsgrupper.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
drafting of EU law
power of attorney

text: C 81 E/22 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 3. 2001 Samlet svar p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1208/00 og E-1250/00 (28. september 2000) Spłrgsm(cid:229)let om de 13 iranske jłder er blevet rejst i samtaler, ved enhver mulig lejlighed og p(cid:229) ethvert plan, mellem repr(cid:230)sentanter for EU og officielle repr(cid:230)sentanter for Iran, blandt andet under den iranske udenrigsminister Kharrazis besłg i Helsingfors i september 1999 og p(cid:229) dialogmłdet mellem EU og Iran i december. Som svar herp(cid:229) (cid:129) og p(cid:229) henvendelser fra Den Europ(cid:230)iske Unions medlemsstater (cid:129) har den iranske regering igen og igen forsikret EU om, at de tilbageholdte jłder ville f(cid:229) en retf(cid:230)rdig og (cid:229)ben retssag. I april, lige fłr retssagen blev indledt, gav Den Europ(cid:230)iske Union atter over for de iranske myndigheder udtryk for den betydning, EU till(cid:230)gger denne sag, og mindede om de lłfter, Iran har afgivet med hensyn til retssagens gennemfłrelse. Den Europ(cid:230)iske Union har med bekymring noteret sig den dom, som revolutionsdomstolen i Chiraz har afsagt. Den er skuffet over, at retssagen foregik for lukkede dłre p(cid:229) trods af de iranske myndigheders forsikringer. Den Europ(cid:230)iske Union głr opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der findes en mulighed for at appellere dommen. I betragtning af den betydning, den till(cid:230)gger denne sag, h(cid:229)ber den st(cid:230)rkt, at appelretten vil tage de afsagte domme op til fornyet behandling. Den Europ(cid:230)iske Union vil fortsat fremfłre sine bet(cid:230)nkelig- heder over for de iranske myndigheder. (2001/C 81 E/024) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1213/00 af Daniel Hannan (PPE-DE) til R(cid:229)det (27. april 2000) Om: Arbejdsgrupper Vil R(cid:229)det fremskaffe en fuldst(cid:230)ndig liste over alle arbejdsgrupper samt deres mandat? Svar (10. oktober 2000) juni 2000 (1) »ajourfłrer og Ifłlge artikel 19, stk. 3, andet afsnit, offentliggłr generalsekretariatet regelm(cid:230)ssigt listen over de forberedende organer. Kun de komitØer, udvalg og arbejdsgrupper, der er opfłrt p(cid:229) listen, kan holde młder som R(cid:229)dets forberedende organer. « i R(cid:229)dets forretningsorden af 5. Generalsekretariatet for R(cid:229)det vil słrge for, at den seneste udgave af denne liste bliver tilsendt det (cid:230)rede parlamentsmedlem. (1) EFT L 149 af 23. 6. 2000, s. 21. (2001/C 81 E/025) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1257/00 af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Forhalet bj(cid:230)rgning af ladningen p(cid:229) den strandede tanker »Erika« p(cid:229) grund af hemmeligholdelsen af tilstedev(cid:230)relsen af s(cid:230)rligt industriaffald om bord 1. Har Kommissionen kendskab til rapporterne i dagspressen (Le Parisien af 31. 3. 2000, Rotterdams Dagblad af 1. 4. 2000), ifłlge hvilke tankeren »Erika«, der havarerede i februar ud for den franske vestkyst,