title: WRITTEN QUESTION E-1080/00 by Jules Maaten (ELDR) to the Commission. Cigarette smuggling in European ports.

eurovoc_concepts:
alcohol
common commercial policy
drug traffic
illicit trade
tobacco industry

text: 20. 3. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 89 E/9 (2001/C 89 E/007) WRITTEN QUESTION E-1080/00 by Jules Maaten (ELDR) to the Commission (7 April 2000) Subject: Cigarette smuggling in European ports 1. Is the Commission aware of the successful use of the new container scanner in the port of Rotterdam, resulting last year in the discovery of many million contraband cigarettes along with other smuggled goods, including drugs and alcohol? 2. Is the Commission prepared to encourage use of similar methods in other ports in the EU in order to counteract smuggling in cigarettes and other goods, and also to prevent ships going to ports where there are less effective checks? 3. What action can the Commission take in this respect? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (19 May 2000) The Commission is aware of the success of the new container scanner in Rotterdam, as well as scanners used in other Member States, and is working with Member States on a number of projects to improve customs controls. Such work promotes not only the use of modern equipment such as container scanners but also overall improvements in customs activities. One area of particular importance, and where an action plan is in the process of being implemented, relates to the use of risk analysis to ensure that containers selected for examination are those of greatest interest. Ongoing work also aims at increasing co-operation between major ports in order to ensure customs treatment is equivalent and, most particularly, to prevent traffic being diverted to avoid controls. One pilot project, in which the customs authorities of Rotterdam are heavily involved, will focus on the exchange of expertise between major ports on the use of container scanners and on the rapid exchange of information relating to main risk analysis areas. The results of these actions, which are financed under the Customs 2002 (1) modernisation programme, will be examined with Member States(cid:146) customs administrations. The Commission will report on their outcome to Parliament in accordance with the terms of the Customs 2002 Decision. (1) Decision No 105/2000/EC of the Parliament and of the Council of 17 December 1999 amending Decision No 210/ 97/EC adopting an action programme for customs in the Community (Customs 2000) and repealing Council Decision 91/341/EEC (OJ L 13, 19. 1. 2000). (2001/C 89 E/008) WRITTEN QUESTION E-1089/00 by Bartho Pronk (PPE-DE) to the Commission (7 April 2000) Subject: Further questions on the promise of financial aid to Kosovo On 13 March 2000, Commissioner Patten attempted to reply to my question P-2280/99 (1). The answers did not relate to the questions I had put. The question was not whether the Commission had drawn up estimates or proposals for making funds available for Kosovo. It was whether € 500 million had been promised on behalf of the Union. This question was not answered, despite the fact that the Treaty required the Commission to answer it


title: ΑΝΑΚΟΙΝΩΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΠΡΟΣ ΤΟ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ σύμφωνα με το άρθρο 251, παράγραφος 2, δεύτερο εδάφιο της συνθήκης EK σχετικά με την κοινή θέση που εξέδωσε το Συμβούλιο για την έγκριση της οδηγίας του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου η οποία τροποποιεί την οδηγία 95/18/ΕΚ σχετικά με τις άδειες σε σιδηροδρομικές επιχειρήσεις

eurovoc_concepts:
rail transport
trade licence
transport company


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1096/00 di Joaquim Miranda (GUE/NGL) alla Commissione. Impatto ambientale della costruzione di un molo nella Regione autonoma di Madera.

eurovoc_concepts:
Madeira
eligibility criteria
engineering structure
environmental impact
impact study
project evaluation

formats: html pdf print

text: C 81 E/18 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 3. 2001 proprio mercato di conserve di tonno. Alla luce di tali conclusioni, e tenendo conto del fatto che, come gi(cid:224) detto, gli Stati membri produttori e il Parlamento europeo denunciano gi(cid:224) da tempo l(cid:146)inopportunit(cid:224) di tale regime di sospensione tariffaria e le gravi conseguenze della sua applicazione. Si chiede alla Commissione: (cid:129) Qual era l(cid:146)obiettivo reale dell(cid:146)interesse della Commissione a procedere a tale sospensione tariffaria? (cid:129) Come ha valutato la Commissione la gravit(cid:224) delle conseguenze che venivano denunciate dal settore, dal Parlamento europeo e dagli Stati membri produttori? (cid:129) E(cid:146) consapevole la Commissione che Ł suscettibile di essere accusata di connivenza illecita con una determinata impresa onde favorirla a detrimento delle restanti imprese della Comunit(cid:224), dei paesi ACP e SPG? (cid:129) Quale fiducia possono riporre i cittadini nella Commissione alla luce dell(cid:146)irresponsabilit(cid:224) con la quale vengono adottate le decisioni? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (5 giugno 2000) La Commissione lamenta dover rilevare alcune inesattezze nell(cid:146)interrogazione scritta dell(cid:146)onorevole parla- mentare e fa presente di non aver reso pubblico lo studio cui questi allude, bens(cid:236) di averlo trasmesso unicamente al Consiglio ed alla commissione della pesca del Parlamento. Il documento in parola contiene essenzialmente numerosi dati relativi alle imprese private comunitarie, spagnole, francesi e italiane (ad esempio le parti di mercato, il volume d(cid:146)affari, l(cid:146)azionariato), la cui pubblicazione potrebbe nuocere alla competitivit(cid:224) di dette imprese (cfr. codice di condotta relativo all(cid:146)accesso del pubblico ai documenti del Consiglio e della Commissione, applicato dalla Commissione l(cid:146)8 febbraio 1994, con decisione 94/90/CECA, CE, Euratom dell(cid:146)8 febbraio 1994 (1), modificata dalla decisione 96/567/CE, CECA, Eura- tom (2)). E(cid:146) inesatto anche affermare che tale studio sia stato richiesto in seguito alla proposta della Commissione intesa ad includere nel nuovo regolamento sull(cid:146)organizzazione comune di mercato dei prodotti della pesca e dell(cid:146)acquacoltura una sospensione tariffaria per questo prodotto. In realt(cid:224) esso scaturisce da un impegno assunto dalla Commissione (cid:129) su richiesta del Consiglio (cid:129) al momento dell(cid:146)adozione da parte di quest(cid:146)ultimo del regolamento (CE) n. 745/1999 del Consiglio, del 30 marzo 1999, recante apertura e modalit(cid:224) di gestione di contingenti tariffari autonomi per taluni prodotti della pesca (3) per l(cid:146)anno 1999, regolamento che prevedeva per il terzo anno consecutivo un contingente tariffario a favore dei filetti di tonno. Quanto alla sospensione tariffaria cui allude l(cid:146)onorevole parlamentare, la Commissione ricorda che, con il suo accordo, la misura non Ł stata accettata dal Consiglio al momento dell(cid:146)adozione della nuova organizzazione comune di mercato per i prodotti della pesca e dell(cid:146)acquacoltura. E(cid:146) stata trovata infatti una soluzione di compromesso (un contingente tariffario pluriennale di 4 000 tonnellate) che salvaguarda gli interessi di tutte le parti in presenza e che Ł stata caldeggiata da tutti gli Stati membri produttori di tonno. (1) GU L 46 del 18. 2. 1994. (2) GU L 247 del 28. 9. 1996. (3) GU L 96 del 10. 4. 1999. (2001/C 81 E/019) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1096/00 di Joaquim Miranda (GUE/NGL) alla Commissione (7 aprile 2000) Oggetto: Impatto ambientale della costruzione di un molo nella Regione autonoma di Madera Nella valle di Porto Novo (distretto di Santa Cruz (cid:129) Regione autonoma di Madera) Ł in fase di costruzione un molo, con finanziamenti comunitari, piø precisamente del Fondo europeo di sviluppo regionale (FESR). 13. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 81 E/19 Dato che si sono verificate situazioni di pregiudizi ambientali, con scarico di terra lungo il litorale in vista dalla costruzione del molo, nella valle in questione si registrano diverse fonti che inquinano torrenti e acque marittime e pregiudicano la qualit(cid:224) del paesaggio e dell(cid:146)aria, Pu(cid:242) la Commissione fornire informazioni concernenti: (cid:129) gli studi di questione? impatto ambientale che hanno preceduto lo scarico in mare di terra nella localit(cid:224) in (cid:129) gli studi che hanno preceduto la costruzione del futuro molo di Porto Novo? (cid:129) i criteri seguiti dall(cid:146)Unione europea per il finanziamento di progetti di questo tipo? Risposta data dal sig. Barnier a nome della Commissione (14 giugno 2000) Nel quadro del programma operativo per la regione autonoma di Madera (1), Ł stato concesso un finanziamento di 375 milioni di POE (circa 1,87 milioni di euro) per la costruzione di un molo nel porto di Porto Novo. Tale finanziamento Ł stato deciso dall(cid:146)autorit(cid:224) di gestione del programma nell(cid:146)osservanza delle competenze che le sono attribuite a titolo di detto programma ed in conformit(cid:224) delle disposizioni dei pertinenti regolamenti comunitari(regolamento (CEE) n. 2052/88 del Consiglio, del 24 giugno 1988, relativo alle missioni dei Fondi a finalit(cid:224) strutturali, alla loro efficacia e al coordinamento dei loro interventi e di quelli investimenti degli altri strumenti finanziari esistenti (2); regolamento (CEE) della Banca europea per gli n. 4253/88 del Consiglio, del 19 dicembre 1988, recante disposizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 2052/88 per quanto riguarda il coordinamento tra gli interventi dei vari Fondi strutturali, da un lato, e tra tali interventi e quelli della Banca europea per gli investimenti e degli altri strumenti finanziari esistenti, dell(cid:146)altro (3); regolamento (CEE) n. 4254/88 del Consiglio, del 19 dicembre 1988, recante disposizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 2052/88 per quanto riguarda il Fondo europeo di sviluppo regionale (3), modificati dai regolamenti (CEE) n. 2081/93, (CEE) n. 2082/93 e (CEE) n. 2083/93 del Consiglio, del 20 luglio 1993 (4)). Il finanziamento concesso era destinato alla costruzione a Porto Novo di un molo di 162 metri di lunghezza totale, per trasferirvi una grossa parte dell(cid:146)attivit(cid:224) commerciale del porto di Funchal in modo da permettere a quest(cid:146)ultimo di dedicarsi ad attivit(cid:224) piø consone alla sua funzione di porto turistico. Il progetto Ł gi(cid:224) stato realizzato. I criteri fissati dalla Comunit(cid:224) per finanziare questo tipo di progetti sono indicati nel programma operativo precitato e prevedono, tra l(cid:146)altro, il finanziamento di infrastrutture portuali intese a garantire l(cid:146)efficacia delle condizioni operative del porto di Fuchal attraverso la diversificazione dell(cid:146)offerta di unit(cid:224) portuali. Lo scalo marittimo di Porto Novo Ł esplicitamente indicato nel programma. Va ricordato che, per i progetti di costo totale inferiore a 25 milioni di euro, spetta alle autorit(cid:224) nazionali verificare se i progetti selezionati per il cofinanziamento comunitario soddisfino tutte le condizioni amministrative e legali, tra cui il rispetto delle norme ambientali in vigore. (1) Decisione della Commissione 464/def. 2 del 4 marzo 1994. (2) GU L 185 del 15. 7. 1988. (3) GU L 374 del 31. 12. 1988. (4) GU L 193 del 31. 7. 1993


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1091/00 af Inger Schörling (Verts/ALE) til Kommissionen. Fri bevægelighed for tjenestemænd.

eurovoc_concepts:
European civil service
free movement of workers
social security

text: C 26 E/154 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 Vil Kommissionen oplyse, om denne praksis er forenelig med f(cid:230)llesskabsbestemmelserne? Agter Kommissionen at gribe ind for at bringe den absurde og sn(cid:230)versynede holdning hos stłrstedelen af de italienske kreditinstitutter, som uretm(cid:230)ssigt unddrager private borgere, firmaer og endda offentlige myndigheder betydelige belłb, til ophłr? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (16. maj 2000) F(cid:230)llesskabsbestemmelserne rummer ikke regler, der tager sigte p(cid:229) at regulere den rente, som kredit- institutterne betaler eller beregner sig over for deres kunder i forbindelse med bankkonti eller l(cid:229)n. Niveauet for denne rente błr overlades til markedskr(cid:230)fterne. Traktaterne giver ikke noget grundlag for at foresl(cid:229) lovgivningsforanstaltninger om de af det (cid:230)rede medlem rejste spłrgsm(cid:229)l, og de giver ikke Kommissionen nogen befłjelse til at gribe direkte ind p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Derfor kan hverken Kommissionen, de nationale centralbanker eller Den Europ(cid:230)iske Centralbank direkte regulere niveauet for de priser, som kreditinstitutterne forlanger for deres tjenesteydelser, eller niveauet for deres udl(cid:229)ns- og indl(cid:229)nsrente. Disse forhold skal fastl(cid:230)gges af hvert enkelt kreditinstitut p(cid:229) grundlag af dets forretningsstrategi og ud fra principperne om et frit marked. Som fłlge heraf p(cid:229)regner Kommissionen ikke at tage noget initiativ, der tilsigter en regulering af EU- kreditinstitutternes praksis over for deres kunder. (2001/C 26 E/191) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1091/00 af Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) til Kommissionen (7. april 2000) Om: Fri bev(cid:230)gelighed for tjenestem(cid:230)nd Forleden dag udsendtes i svensk tv, hvordan en kvinde, som i n(cid:230)sten tre (cid:229)r havde arbejdet ved en af EU(cid:146)s institutioner, ved sin tilbagekomst til Sverige fandt, at hun stod fuldst(cid:230)ndig uden for det sociale sikrings- system og blev behandlet, som om hun var nytilflyttet landet. Efter at have opbrugt opsparingerne fra tiden som EU-tjenestemand blev hun henvist til at leve af socialbidrag, medens hun ventede p(cid:229) at finde et arbejde. ¯rsagerne til, at selv vellłnnede tjenestem(cid:230)nd v(cid:230)lger at flytte tilbage til deres hjemland, kan v(cid:230)re mange, og det m(cid:229) naturligvis st(cid:229) enhver frit at foretage det valg. Det, som derimod ikke kan v(cid:230)re rigtigt, er, at EU- tjenestemand skal fłle sig tvunget til at blive, fordi de nationale ordninger afskriver dem, uden at de har et andet sikringssystem at stłtte sig til i stedet for. Hvad agter Kommissionen at głre for at fremme den frie bev(cid:230)gelighed selv for EU-tjenestem(cid:230)nd? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (31. maj 2000) Inden for f(cid:230)llesskabslovgivningen findes der ikke nogen f(cid:230)lles social sikringsordning. Hver enkelt medlemsstat er ansvarlig for sin egen sociale sikringsordning og kan beslutte, hvilke ydelser der skal gives, p(cid:229) hvilke betingelser, og hvor meget der skal ydes. Under de nationale sikringsordninger ydes der almindeligvis ikke arbejdslłshedsunderstłttelse til personer, der siger deres stilling op. Tjenestem(cid:230)nd og łvrige ansatte i F(cid:230)llesskaberne er beskyttet af en social sikringsordning, som R(cid:229)det har indfłrt ved artikel 15 i Protokol vedrłrende De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Privilegier og Immuniteter. Bestemmelserne for tildeling af ydelserne under denne ordning er fastlagt i Vedt(cid:230)gten (cid:129) ordninger og forordninger for tjenestem(cid:230)nd og łvrige ansatte i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber. 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/155 De sociale sikringsordninger for tjenestem(cid:230)nd i institutionerne er ikke omfattet af bestemmelserne om koordinering af medlemsstaternes sociale sikringsordninger i henhold til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/ 71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger p(cid:229) arbejdstagere og deres familie- medlemmer, der flytter inden for F(cid:230)llesskabet (1) (2). Sidste konsoliderede udgave; (3) og R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 574/72 af 21. marts 1972 om regler til gennemfłrelse af forordning (E(cid:216)F) nr. 1408/71 2 3. Der findes imidlertid en r(cid:230)kke overgangsordninger for tjenestem(cid:230)nd, der holder op med at arbejde. Der skal her skelnes mellem tjenestem(cid:230)nd, midlertidigt ansatte og hj(cid:230)lpeansatte. Hvis tjenestem(cid:230)nd siger deres stilling op, vil de ikke modtage arbejdslłshedsunderstłttelse eller familie- ydelse, og deres ulykkesforsikring ophłrer. De kan fortsat modtage sygesikring i maksimalt 6 m(cid:229)neder efter at have sagt deres stilling op, for s(cid:229)ledes at give dem mulighed for at f(cid:229) ret til at v(cid:230)re d(cid:230)kket af en national sygesikringsordning. De f(cid:229)r ret til deres optjente pension, fra de er fyldt 50 (eller 60), eller de modtager et engangsbelłb, hvis de forlader de europ(cid:230)iske institutioner, fłrend de har v(cid:230)ret ansat i 10 (cid:229)r. Tjenestemanden har alts(cid:229) mulighed for at overfłre pensionsrettigheder til en administrations eller organisations pensionsordning, s(cid:229)fremt der er indg(cid:229)et aftale med F(cid:230)llesskabet herom. Midlertidigt ansatte har mulighed for under visse omst(cid:230)ndigheder og i de fleste medlemsstater at forts(cid:230)tte deres nationale sociale sikringsordning og samtidig v(cid:230)re d(cid:230)kket af den sociale sikringsordning for ansatte i institutionerne. Ved udlłbet af deres kontrakt vil de, hvis de ikke har noget umiddelbart yderligere ans(cid:230)ttelsesforhold, i maksimalt to (cid:229)r v(cid:230)re d(cid:230)kket af arbejdslłshedsunderstłttelse, familieydelse og sygesikring. Hvis de selv siger stillingen op, mens kontrakten lłber, g(cid:230)lder de samme regler som for tjenestem(cid:230)nd. Hj(cid:230)lpeansatte er ikke omfattet af de sociale sikringsordninger for EU-ansatte, men er tilknyttet den obligatoriske nationale sikringsordning i det medlemsland, hvortil de sidst var tilknyttet, eller i oprindel- seslandet. P(cid:229) den m(cid:229)de drager de fuld fordel af ovenn(cid:230)vnte f(cid:230)llesskabsbestemmelser om koordineringen. Kommissionen mener, at de ovenfor n(cid:230)vnte regler for Kommissionens ansatte ikke forhindrer disses frie bev(cid:230)gelighed. (1) EFT L 149 af 5. 7. 1971. (2) EFT L 74 af 27. 3. 1972. (3) R(cid:229)dets forordning nr. 118/97 (cid:129) EFT L 28 af 30. 1. 1997. (2001/C 26 E/192) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1097/00 af Malcolm Harbour (PPE-DE) til Kommissionen (4. april 2000) Om: BMW(cid:146)s frasalg af Rover biler Som Kommissionen ved, besluttede BMW torsdag den 16. marts 2000 pludseligt at fras(cid:230)lge sin Rover- fabrik, som vil blive omstruktureret til et nyt MG Car Company med meget f(cid:230)rre ansatte. Kan Kommissionen oplyse, 1. om den britiske regerings stłtte til denne omstrukturering vil blive betragtet som statsstłtte i Kommissionens forstand og derfor skal underkastes ekstra kontrol, og 2. om det pludselige leveringsstop til koncessionerede Rover-forhandlere udgłr et kontraktbrud i hen- hold til EU(cid:146)s regler om gruppefritagelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (10. maj 2000) 1. Det Forenede Kongerige har anmeldt en detaljeret stłttepakke til Kommissionen i tilslutning til BMW(cid:146)s planlagte investering i Longbridge-fabrikken. Den anmeldte stłttepakke er for n(cid:230)rv(cid:230)rende stadig til


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1083/00 di Laura González Álvarez (GUE/NGL) alla Commissione. Bacino artificiale di Caldas, Cuntis e Moraña (Galizia, Spagna).

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Galicia
Spain
engineering structure
environmental impact
impact study
public works

text: C 46 E/120 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 2. 2001 Inoltre, sulla scorta dei suggerimenti della Commissione successivi all(cid:146)archiviazione della pratica, le autorit(cid:224) spagnole hanno annunciato l(cid:146)ampliamento delle zone di protezione speciale interessate dal progetto. Recentemente hanno notificato alla Commissione di aver designato nuove zone di protezione speciale nel territorio di Bardenas Reales. Eventuali commenti sulle decisioni dei giudici spagnoli in merito alla vicenda esulano dalle competenze della Commissione. Va tuttavia sottolineato che una recente sentenza delle Corte costituzionale spagnola ha annullato la precedente decisione della Corte suprema contro il progetto. Infine, poichØ i lavori di costruzione della diga di Itoiz sono stati nel frattempo realizzati, la Commissione ritiene inutile commentare ulteriormente una decisione presa nel 1994. (1) IP/94/1175. (2001/C 46 E/129) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1083/00 di Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) alla Commissione (7 aprile 2000) Oggetto: Bacino artificiale di Caldas, Cuntis e Moraæa (Galizia, Spagna) fiume Umia. La valutazione di L(cid:146)amministrazione (Xunta) della Galizia ha autorizzato la realizzazione di un bacino artificiale lungo il corso del impatto ambientale approvata dalla Xunta presenta gravi irregolarit(cid:224), in quanto ricalca in buona parte il contenuto di uno studio effettuato per la diga di Sanlœcar (Andalusia) e fa riferimento a comuni andalusi e a specie di uccelli presenti in Andalusia ma non in Galizia. Di conseguenza, sulla base del parere del Difensore civico, Ł stato avviato un procedimento nei confronti degli autori della valutazione, tre alti funzionari dell(cid:146)amministrazione della Galizia, ai quali sono stati contestati abuso d(cid:146)ufficio, falso in atto pubblico e reati contro l(cid:146)ambiente. La motivazione principale addotta dall(cid:146)amministrazione della Galizia per giustificare agli occhi dell(cid:146)opi- nione pubblica la realizzazione dell(cid:146)invaso era la necessit(cid:224) di garantire l(cid:146)approvvigionamento di acqua potabile della zona del SalnØs. A tale fine, l(cid:146)amministrazione ha alterato le previsioni sul numero di abitanti nel 2000, triplicando in modo fraudolento i dati relativi ai comuni di O Grove, Sanxenxo e Villagarc(cid:237)a. Secondo la relazione redatta dal professor D(cid:237)az Fierro e dall(cid:146)idrologo `lvarez Enjo, dell(cid:146)Universit(cid:224) di Santiago, tecnicamente l(cid:146)invaso Ł progettato per la produzione di energia idroelettrica, e non per l(cid:146)approvvigionamento idrico, come dimostra chiaramente il fatto che l(cid:146)amministrazione della Galizia ha appena autorizzato l(cid:146)installazione di due centrali idroelettriche lungo il fiume Umia, la prima ai piedi della diga e l(cid:146)altra piø a valle, deviando il corso del fiume e compromettendo la zona naturale «Molinos y Cascada de Segade». Nella memoria relativa al progetto viene dato atto di altri danni: comparsa di parassiti, ripercussioni negative sullo sviluppo turistico, danni irreversibili alla flora e alla fauna, alterazione del paesaggio a seguito della costruzione delle centrali e della posa di cavi ad alta tensione, ecc. Secondo l(cid:146)associazione «Coordinadora Anti-Embalse de Caldas, Cuntis y Moraæa», che si oppone alla realizzazione dell(cid:146)invaso, il progetto presenta numerose irregolarit(cid:224) (mancanza del requisito della pubblica utilit(cid:224), degli atti relativi all(cid:146)occupazione del suolo, di valutazioni del fabbisogno idrico, di studi geotecnici sull(cid:146)impatto sulle acque termali (cid:133)). La realizzazione dell(cid:146)invaso distruggerebbe inoltre il patrimonio ittico del fiume Umia, altererebbe l(cid:146)equilibrio idrologico del corso d(cid:146)acqua e comprometterebbe le potenzialit(cid:224) di tre comuni che puntano molto sul turismo termale. Pu(cid:242) la Commissione verificare la validit(cid:224) della valutazione di impatto ambientale presentata dall(cid:146)ammini- strazione della Galizia? Pu(cid:242) la Commissione valutare le motivazione addotte per la realizzazione dell(cid:146)invaso in questione, tenuto conto dei danni arrecati al paesaggio, al turismo e all(cid:146)ambiente della zona? 13. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 46 E/121 Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (18 maggio 2000) Grazie alla petizione 79/98 della commissione delle petizioni del Parlamento e all(cid:146)interrogazione scritta 1824/99, dell(cid:146)onorevole Nogueira RomÆn (1), la Commissione Ł venuta a conoscenza della costruzione di una diga sul fiume Umia, presso la municipalit(cid:224) di Caldas de Reis, in Galizia, denunciata dall(cid:146)onorevole parlamentare. La Commissione ha aperto un caso individuato d(cid:146)ufficio, registrato con il numero di riferimento B-1999/ 2271. Nell(cid:146)istruzione della pratica la Commissione si Ł rivolta alle autorit(cid:224) spagnole, chiedendo loro di trasmetterle le proprie osservazioni sul progetto precedentemente citato e lo studio di impatto ambientale. La risposta delle autorit(cid:224) spagnole Ł pervenuta recentemente ed Ł attualmente all(cid:146)esame della Commissione alla luce della direttiva 85/337/CEE del Consiglio, del 27 giugno 1985, concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati (2). Si osservi che l(cid:146)area in cui dovrebbe essere costruita la diga citata dall(cid:146)onorevole parlamentare non Ł stata classificata dalle autorit(cid:224) spagnole come «zona di protezione speciale per gli uccelli,» ai sensi dell(cid:146)articolo 4 della direttiva 79/409/CEE (3) del Consiglio, del 2 aprile 1979, concernente la conservazione degli uccelli selvatici. Non si tratta neppure di un sito identificato dagli scienziati come «zona di importanza aviaria» sulla base dell(cid:146)inventario preparato nel 1998 per la Commissione da esperti nazionali e da Birdlife. Non Ł stata neppure inserita dalle autorit(cid:224) spagnole nell(cid:146)elenco nazionale dei siti di importanza comunitaria che potranno essere integrati, in futuro, nella rete Natura 2000, ai sensi della direttiva 92/43/CEE del Consiglio, del 21 maggio 1992, relativa alla conservazione degli habitat naturali e seminaturali e della flora e della fauna selvatiche (4). Dal punto di vista della conservazione della natura, pertanto, il caso sembra essere di competenza esclusiva delle autorit(cid:224) nazionali e regionali spagnole. Ad ogni modo la Commissione, garantire il rispetto del diritto comunitario nel caso di cui trattasi. in quanto custode dei trattati, prender(cid:224) i provvedimenti necessari a (1) GU C 225 E dell(cid:146)8. 8. 2000, pag. 25. (2) GU L 175 del 5. 7. 1985, pag. 40. (3) GU L 103 del 25. 4. 1979, pag. 1. (4) GU L 206 del 22. 7. 1992, pag. 7. (2001/C 46 E/130) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1087/00 di Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi specifici dell(cid:146)industria conserviera italiana (7 aprile 2000) Alla luce dello studio sulla necessit(cid:224) di approvvigionamento di filetti di tonno da parte dell(cid:146)industria comunitaria, e considerando che nelle sue conclusioni si afferma che i problemi di competitivit(cid:224) di tale industria si riducono a problemi strutturali di talune imprese italiane (struttura dei costi) si chiede alla Commissione: Che cosa ha indotto la Commissione a credere che un problema strutturale di talune imprese poteva essere risolto mediante l(cid:146)adozione di misure commerciali indiscriminate che riducono la competitivit(cid:224) delle altre aziende comunitarie, come risulta dalla sua proposta di regolamento per l(cid:146)organizzazione comune del mercato dei prodotti della pesca e dell(cid:146)acquicoltura? Condivide la Commissione le conclusioni di tale studio? Intende adottare misure a carattere strutturale che aiutino la ristrutturazione di favoriscano la competitivit(cid:224)? tali imprese e ne


title: Verordnung (EG) Nr. 734/2000 der Kommission vom 7. April 2000 zur Festsetzung der Höchstsubvention bei der Lieferung von geschältem Langkornreis nach der Insel Réunion im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2177/1999

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
delivery
export subsidy

formats: pdf print

text: L 87/6 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 8. 4. 2000 VERORDNUNG (EG) Nr. 734/2000 DER KOMMISSION vom 7. April 2000 zur Festsetzung der Höchstsubvention bei der Lieferung von geschältem Langkornreis nach der Insel Réunion im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2177/1999 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — (3) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Marktorganisation für Reis (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2072/98 (2), insbesondere auf Artikel 10 Absatz 1, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2692/89 der Kommis- sion vom 6. September 1989 mit Durchführungsbestim- mungen für die Lieferung von Reis nach Réunion (3), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1453/1999 (4), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Mit der Verordnung (EG) Nr. 2177/1999 der Kommis- sion (5) wurde eine Ausschreibung der Subvention bei der Lieferung von Reis nach der Insel Réunion eröffnet. Nach Artikel 9 der Verordnung (EWG) Nr. 2692/89 kann die Kommission auf der Grundlage der einge- reichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 22 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 beschließen, eine Höchstsubvention festzusetzen. Bei dieser Festsetzung sind insbesondere die Kriterien der Artikel 2 und 3 der Verordnung (EWG) Nr. 2692/89 zu berücksichtigen. Den Zuschlag erhalten die Bieter, deren Angebot der Höchstsubvention entspricht oder darunter liegt. (4) Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Höchstsubvention bei der Lieferung von geschältem Lang- kornreis des KN-Codes 1006 20 98 nach der Insel Réunion wird auf der Grundlage der vom 3. bis zum 6. April 2000 im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2177/1999 eingereichten Angebote auf 278,00 EUR/t festge- setzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 8. April 2000 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 7. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (2) ABl. L 265 vom 30. 9. 1998, S. 4. (3) ABl. L 261 vom 7. 9. 1989, S. 8. (4) ABl. L 167 vom 2. 7. 1999, S. 19. (5) ABl. L 267 vom 15. 10. 1999, S. 7


title: Mededeling van de Commissie aan het Europees Parlement enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om Gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag


title: WRITTEN QUESTION E-1099/00 by Glenys Kinnock (PSE) to the Commission. Funding for Kosovo.

eurovoc_concepts:
EU aid
Kosovo
developing countries
economic reconstruction
programme budgeting

text: C 53 E/72 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 The education system is also affected in several ways. Firstly, HIV/AIDS has an impact on education as a system, and secondly, training, teaching, syllabuses and curricula need to be adapted to provide informa- tion and education on life skills, risks and protection related to sexual behaviour and vulnerability to HIV and AIDS. There is consequently a need for the donor community and the Community to help create a better environment for tackling support for HIV/AIDS training and education. The Community has already supported several the young. It recognises that more needs to be done in this specific field. life skill education programmes in relationship with HIV/AIDS for In the field of education, there has been a radical shift between LomØ III and revised LomØ IV (1995-2000). Whereas, under LomØ III and IV, such investment was financially limited, dispersed and not targeted at basic education, the implementation of the revised LomØ IV signalled a radical change. There was a considerable increase in financial resources (15 % of the total), priority being for primary education (80 % of the total amount for education) and in every programme there is a significant component devoted to teacher training. A document showing the 8th European development fund (EDF) commitments (plus South Africa) and sent direct to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat, affords only a partial picture of investment as a number of large national programmes (e. g. Nigeria) and regional programmes have not yet been committed. AIDS programmes are funded from a variety of instruments, such as national indicative programmes, regional intra-African, Caribbean and Pacific (ACP) funds (for an amount of € 20 million) and a specific budget line for AIDS and population (+/- € 20 million in the year 2000). An overall evaluation of education, training and health activities under the 7th and 8th EDF is currently in progress. It will give specific information about HIV/AIDS related training. Besides funding programmes in the field, the Commission is actively participating in all the international fora where this crucial question is being debated with the donor community and the counterparts. The Commission attended the coming world education forum at Dakar 26th-28th April 2000, where a sub- plenary session on 27th April 2000 discussed the issue under the title (cid:145)Overcoming the effects of HIV/AIDS on basic education(cid:146). (2001/C 53 E/087) WRITTEN QUESTION E-1099/00 by Glenys Kinnock (PSE) to the Commission (7 April 2000) Subject: Funding for Kosovo Does the Commission feel that the allocation of funds for the rehabilitation and development of Kosovo might affect the EU(cid:146)s capability to provide essential funds for the world(cid:146)s poorest countries? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (25 May 2000) The Commission believes that the level of funding it is proposing for the rehabilitation of Kosovo will not affect the Community(cid:146)s ability to provide essential funds for the world(cid:146)s poorest countries. 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/73 The proposed allocations for Kosovo take into account the following three considerations: (cid:129) the priority which the Community gives to countries near Europe; (cid:129) the poverty focus of the programmes; for example increases for the programmes in Asia have been maintained as they have a high poverty focus; (cid:129) past and present performance of the different programmes in terms of absorption capacity and evolution. The proposed total for Heading 4 represents an increase for 2000-2006 as compared to the previous period 1993-1999. (2001/C 53 E/088) WRITTEN QUESTION E-1101/00 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (7 April 2000) Subject: Food safety and probiotics in poultry In the last two years, a major project carried out at Leahurst Veterinary Field Station, University of Liverpool, has shown that it is possible to reduce significantly the major pathogens of concern to humans by making use of the probiotic product, Protexin. This work was partly funded by the Commission through the UK Department of Trade and Industry. At the moment, the Commission cannot look into the effects of Protexin because of its judgment that probiotic poducts should not contain more than two strains of micro-organisms. Would the Commission be able to reconsider this rule in the interests of not ruling out, without due investigation, the potential benefits of probiotic products containing more than two strains of micro- organisms? Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (7 July 2000) Council Directive 70/524/EEC of 23 November 1970, concerning additives in feedingstuffs (1) requires that a Community authorisation be granted prior to the use and marketing of an additive in feedingstuffs. The Protexin dossiers were first evaluated under Council Directive 93/113/EC of 14 December 1993, concerning the use and marketing of enzymes and micro-organisms in animal nutrition (2). The objective of the Directive was to list the enzyme and micro-organism products which were used in the Member States with no formal approval, to evaluate the corresponding dossiers and to authorise those products which complied with the requirements of Directive 70/524/EEC and of Council Directive 87/153/EEC of 16 February 1987, fixing guidelines for the assessment of additives in animal nutrition (3), last amended by Commission Directive 94/40/EC of 22 July 1994 (4). The Protexin dossiers were evaluated in the course of 1996. According to the group of national experts in charge of the assessment, none of the 9 Protexin products complied with the prerequisites of Articles 2 and 7 of Directive 70/524/EEC and none of the dossiers followed the requirements of Directive 87/153/ EEC. The members of the standing committee for animal nutrition formally endorsed the conclusions of the group of experts on 6 May 1997


title: Communication de la Commission dans le cadre de la mise en oeuvre de la directive 1999/5/CE du Parlement européen et du Conseil du 9 mars 1999 concernant les équipements hertziens et les équipements terminaux de télécommunications et la reconnaissance mutuelle de leur conformité - Avril 2000 (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
Community certification
harmonisation of standards
satellite communications
technical standard
telecommunications
telecommunications equipment

text: C 99/2 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 7. 4. 2000 Communication de la Commission dans le cadre de la mise en (cid:156)uvre de la directive 1999/5/CE du Parlement europØen et du Conseil du 9 mars 1999 concernant les Øquipements hertziens et les Øquipements terminaux de tØlØcommunications et la reconnaissance mutuelle de leur conformitØ Avril 2000 (2000/C 99/02) (Texte prØsentant de l’intØrŒt pour l’EEE) Publication des titres et des rØfØrences des normes harmonisØes au titre de la directive Organisme europØen de normalisation RØfØrence et titre de la norme ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI (dØcembre 1999) EN 301 419-1 SystŁme de tØlØcommunication cellulaire numØrique (phase 2); exigences d’accessoires pour systŁme mondial pour communications du service mobile (GSM); partie 1: stations mobiles dans les bandes GSM 900 et DCS 1800; accŁs (GSM 13. 01 version 4. 0. 1) (avril 1999) EN 301 419-2 SystŁme de tØlØcommunication cellulaire numØrique (phase 2+); exigences d’accessoires pour systŁme mondial pour communications du service mobile (GSM); stations mobiles multi- fentes (cid:224) circuit de donnØes commutØ (cid:224) grande vitesse; accŁs (GSM 13. 34 version 5. 0. 3) (novembre 1999) EN 301 419-3 SystŁme de tØlØcommunication cellulaire numØrique (phase 2+); exigences d’accessoires pour systŁme mondial pour communications du service mobile (GSM); articles d’appels vocaux ØvoluØs (ASCI); stations mobiles; accŁs (GSM 13. 68 version 5. 0. 2 sortie 1996) (novembre 1999) EN 301 419-7 SystŁme de tØlØcommunication cellulaire numØrique (phase 2+); exigences d’accessoires pour systŁme mondial pour communications du service mobile (GSM); bandes ferroviaires (R-GSM); stations mobiles; accŁs (GSM 13. 67 version 5. 0. 2 sortie 1996) TBR 06 (cid:201)quipements et systŁmes radio (RES); tØlØcommunications sans fils numØriques ØvoluØes (DECT); spØcifications gØnØrales des interconnexions de terminaux (janvier 1997) TBR 19 Ed. 3 SystŁme europØen de tØlØcommunications cellulaires numØriques (phase 2); interconnexions nØcessaires pour systŁme mondial de telecommunications mobiles (GSM); accŁs (octobre 1996) (mars 1998) TBR 23 CompatibilitØ ØlectromagnØtique et questions des spectres radioØlectriques; systŁmes de tØlØ- communications de vols terrestres; spØcifications techniques pour les systŁmes de tØlØcom- munications de vols terrestres (mai 1998) TBR 26 Stations et systŁmes terriens par satellite (SES); stations mobiles terriennes par satellite (cid:224) basse vitesse de transmission (LMES) fonctionnant dans des bandes de frØquence de 1,5/1,6 GHz TBR 27 Stations et systŁmes terrestres (cid:224) satellite (SES); stations terrestres mobiles (cid:224) satellite (cid:224) faible dØbit de donnØes (LMES) fonctionnant dans les bandes de frØquence 11/12/14 GHz (dØcembre 1997) (dØcembre 1997) TBR 28 Stations et systŁmes terrestres (cid:224) satellite (SES); terminaux (cid:224) ouverture minime (VSAT); stations terrestres (cid:224) satellite (cid:224) transmission seulement; transmission/rØception ou rØception seulement fonctionnant dans les bandes de frØquence 11/12/14 GHz (dØcembre 1997) TBR 30 Stations et systŁmes terrestres (cid:224) satellite (SES); stations terrestres transportables (cid:224) satellite pour la collecte de l’information (SNG TES) fonctionnant dans les bandes de frØquence 11-12/13-14 GHz TBR 31 Ed. 2 SystŁme de tØlØcommunications cellulaires numØrique (phase 2); interconnexions nØcessaires pour stations mobiles dans la bande DCS 1800 et la bande supplØmentaire GSM 900; accŁs (mars 1998) 7. 4. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 99/3 Organisme europØen de normalisation RØfØrence et titre de la norme ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI TBR 35 Radio terrestre (cid:224) partage de plusieurs canaux (TETRA); accŁs d’urgence (fØvrier 1998) TBR 41 RØseaux de tØlØcommunications personnels par satellite (S-PCN); stations terriennes mobiles (MES), y compris stations terriennes portatives pour S-PCN dans les bandes 1,6 (cid:224) 2,4 GHz dans les services mobiles par satellite; spØcifications essentielles des terminaux (fØvrier 1998) TBR 42 RØseaux de tØlØcommunications personnels par satellite (S-PCN); stations terriennes mobiles (MES), y compris stations terriennes portatives pour S-PCN dans la bande 2,0 GHz dans les services mobiles par satellite; spØcifications essentielles des terminaux (mai 1998) TBR 43 Stations et systŁmes terriens par satellite (SES); microstations terriennes (VSAT) par satellite (cid:224) Ømission uniquement, Ømission-rØception, rØception uniquement fonctionnant dans des bandes de frØquence de 4 GHz et 6 GHz (mai 1998) TBR 44 Stations et systŁmes terriens par satellite (SES); stations terriennes mobiles (LMES) fonction- nant dans des bandes de 1,5 GHz et 1,6 GHz assurant des communications vocales et/ou de donnØes Les normes publiØes sous les directives 73/23/CEE et 89/336/CEE peuvent, en complØment, Œtre utilisØes pour prouver la conformitØ avec les articles 3. 1. a et 3. 1. b de la directive 1999/5/CE. Communication de la Commission dans le cadre de la mise en (cid:156)uvre de la directive 89/336/CEE du Conseil (2000/C 99/03) (Texte prØsentant de l’intØrŒt pour l’EEE) (Publication des titres et des rØfØrences des normes harmonisØes au titre de la directive) Organisme europØen de normalisation (1) RØfØrence et titre de la norme Document de rØfØrence RØfØrence de la norme remplacØe Date de cessation de la prØsomption de conformitØ de la norme remplacØe Note 1 Cenelec EN 50065-1:1991 Transmission de signaux sur les rØseaux Ølectriques basse tension dans la bande de frØquences de 3 kHz (cid:224) 148,5 kHz (cid:151) Partie 1: rŁgles gØnØrales, bandes de frØquences et perturbations ØlectromagnØtiques Amendement A1:1992 (cid:224) l’EN 50065-1:1991 Amendement A2:1995 (cid:224) l’EN 50065-1:1991 Amendement A3:1996 (cid:224) l’EN 50065-1:1991 Cenelec EN 50081-1:1992 CompatibilitØ ØlectromagnØtique (cid:151) Norme gØnØrique Ømission (cid:151) Partie 1: rØsidentiel, commercial, indus- trie lØgŁre Aucune (cid:151) Note 3 Note 3 Note 3 Date dØpassØe (1. 12. 1994) Date dØpassØe (1. 10. 1995) Date dØpassØe (1. 3. 1997) Aucune (cid:151)


title: Reglamento (CE) n° 736/2000 de la Comisión, de 7 de abril de 2000, por el que se fija la restitución máxima a la exportación de arroz blanqueado de grano redondo en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2180/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
third country

text: L 87/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 4. 2000 REGLAMENTO (CE) No 736/2000 DE LA COMISIÓN de 7 de abril de 2000 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de arroz blanqueado de grano redondo en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 2180/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organización común del mercado del arroz (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2072/98 (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 13, Considerando lo siguiente: (1) (2) El Reglamento (CE) no 2180/1999 de la Comisión (3) ha abierto una licitación para la restitución a la exportación de arroz. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CEE) no 584/75 de la Comisión (4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 299/95 (5), la Comisión, basándose en las ofertas presen- tadas y, de acuerdo con el procedimiento previsto en el artículo 22 del Reglamento (CE) no 3072/95, podrá decidir la fijación de una restitución máxima a la expor- tación. Para proceder a dicha fijación deben tenerse en cuenta los criterios establecidos por el artículo 13 del Reglamento (CE) no 3072/95. La licitación se adjudicará a todo licitador cuya oferta se sitúe al nivel de la restitu- inferior. ción máxima a la exportación o a un nivel (3) (4) La aplicación de los mencionados criterios a la situación actual del mercado del arroz en cuestión conduce a fijar la restitución máxima a la exportación en el importe que figura en el artículo 1. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 La restitución máxima a la exportación de arroz blanqueado de grano redondo con destino a determinados terceros países se fijará sobre la base de las ofertas presentadas del 31 de marzo al 6 de abril de 2000 a 167,00 EUR/t en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 2180/1999. El presente Reglamento entrará en vigor el 8 de abril de 2000. Artículo 2 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 7 de abril de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) DO L 267 de 15. 10. 1999, p. 16. (4) DO L 61 de 7. 3. 1975, p. 25. (5) DO L 35 de 15. 2. 1995, p. 8


title: WRITTEN QUESTION E-1078/00 by Cristiana Muscardini (UEN) and Francesco Turchi (UEN) to the Commission. Failure to publish the explanatory directive of 19 July 1999 (COM(1999) 372 final) in the C series of the Official Journal of the European Communities.

eurovoc_concepts:
Germany
Italy
access to EU information
free movement of persons
residence permit

text: C 46 E/118 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 The Explanatory Memorandum and accompanying legislative proposals (3) make up the substance of the report, as the introductory paragraph states. The report examines the system of aid and goes into the four points suggested by the Council. The Commission proposals flow from the needs that surfaced in the report on the aid scheme. As the Honourable Member points out, cotton as such is not covered by most horizontal measures under the common agricultural policy because of the special features of the rules governing it. Cotton is therefore not subject to the environmental measures under Agenda 2000. Nonetheless, cotton growing, which is often a highly intensive activity that guzzles large quantities of water, might have disastrous effects on the environment if it is not made subject to environmental protection rules. Such rules can be introduced under the system of aid provided for in Protocol 4 since they make a long-term contribution to support for cotton production, as provided for in the first indent of paragraph 2 of the Protocol. (1) OJ L 148, 30. 6. 1995. (2) COM(1998) 10 final. (3) COM(1999) 492 final. (2001/C 46 E/127) WRITTEN QUESTION E-1078/00 by Cristiana Muscardini (UEN) and Francesco Turchi (UEN) to the Commission (7 April 2000) Subject: Failure to publish the (cid:145)explanatory directive(cid:146) of 19 July 1999 (COM(1999) 372 final) in the C series of the Official Journal of the European Communities the (cid:145)explanatory directive(cid:146) of 19 July 1999 Following the biased translation into German of (COM(1999) 372 final) on the free movement of Community citizens in EU Member States, it has emerged that this document, originally drafted in French, was not published in the C series of the Official Journal of the European Communities, which regularly publishes communications and information of this kind. Given that by acting in this way the Commission is failing to publicise the legitimate decisions that the institutions of the Member States will subsequently have to transpose in order to comply with Community legislation, will it take action to resolve a serious problem which is jeopardising the inalienable rights of the Italian community in Germany? Answer given by Mr Vitorino on behalf of the Commission (23 May 2000) The Honourable Members ask why the Commission Communication to the Council and the European Parliament on the special measures concerning the movement and residence of citizens of the Union which are justified on grounds of public policy, public security or public health (1) was not published in the C series of the Official Journal. The Honourable Members are reminded that it is not compulsory to publish Commission communications in the Official Journal. In any case, the said communication is available online in all languages on Europa, the Commission server at the following address: http://europa. eu. int/comm/internal_market/en/people/right/index. htm. (1) COM(1999) 372 final


title: Komission asetus (EY) N:o 738/2000, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2000, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
cable transport
hoisting equipment

text: L 87/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8. 4. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 738/2000, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2000, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2626/1999 (2), ja erityisesti sen 9 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Mainitun asetuksen liitteenä olevan yhdistetyn nimik- keistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tava- roiden luokittelua koskevia säännöksiä. tulkintasäännöt; näitä Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeis- töön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan yhteisön erityissäännöksillä tava- roiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa 1 sarakkeessa esitetyt tavarat luokiteltava 2 sarakkeen CN-koodeihin 3 sarakkeesta ilmenevin perustein. On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön anta- miin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuk- sella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edel- leen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä loka- kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 955/1999 (4), 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodek- sikomitean lausunnon mukaiset liitteen taulukossa olevan 1—4 ja 6 kohdan tuotteiden osalta. Tullikoodeksikomitea ei ole puheenjohtajansa asetta- massa määräajassa antanut lausuntoa liitteen taulukossa olevan 5 kohdan tuotteista, (5) (6) ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Liitteenä olevan taulukon 1 sarakkeessa esitetyt tavarat luokitel- laan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon 2 sarak- keen CN-koodeihin. 2 artikla Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamiin sitoviin tariffitie- toihin, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen sään- nösten mukaisia, voidaan vedota asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Frederik BOLKESTEIN Komission jäsen (1) EYVL L 256, 7. 9. 1987, s. 1. (2) EYVL L 321, 14. 12. 1999, s. 3. (3) EYVL L 302, 19. 10. 1992, s. 1. (4) EYVL L 119, 7. 5. 1999, s. 1. 8. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 87/11 LIITE Luokittelu (CN-koodi) (2) 3917 31 90 Perusteet (3) Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1, 3b ja 6 yleisen tulkintasäännön, 39 ryhmän 8 huomautuksen sekä CN-koodien 3917, 3917 31 ja 3917 31 90 nimiketekstien mukaan. Muoviletku, joka on ratkaiseva osa aineiden siirtä- misessä, antaa tuotteelle sen olennaisen luonteen. Tavaran kuvaus (1) 1. Taipuisa tuote, jota käytetään nesteiden tai kaasujen siirtämiseen säädetyssä lämpötilassa. Tuote koostuu seuraavista osista (sisäpinnasta ulkopinnan suuntaan lueteltuna): — aineiden siirtämiseen tarkoitettu taipuisa vähintään muoviletku, kestää 27,6 MPa:n puhkaisupaineen joka — siirtoletkusta alumiinilevyllä eristetty sähkö- lämmitysnauha — alumiinifolio, joka lämmitysnauhan ja alumiinilevyn sähkökaapeli peittää — eristetty lämmitysnauhan siirtoletkun, säätelyä varten — kuituainekerros — synteettisestä aineesta valmistettu taipuisa päällyste Tuotetta tuodaan metritavarana ilman liitososia 2. Taipuisa tuote, jota käytetään nesteiden tai kaasujen siirtämiseen säädetyssä lämpötilassa. Tuote koostuu seuraavista osista (sisäpinnasta ulkopinnan suuntaan lueteltuna): — kimppu aineiden siirtämiseen tarkoitettuja taipuisia muoviletkuja — siirtoletkuista alumiinilevyllä eristetty 3926 90 99 — alumiinifolio, sähkölämmitysnauha joka lämmitysnauhan ja alumiinilevyn sähkökaapeli peittää — eristetty siirtoletkut, lämmitysnauhan säätelyä varten — kuituainekerros — synteettisestä aineesta valmistettu taipuisa päällyste. Tuotetta tososia. tuodaan metritavarana ilman lii- 3. Ajoneuvo, joka on varustettu hydraulisella 8705 90 90 nostolaitteella, jossa on työskentelylava. Ajoneuvo koostuu kuorma-auton alustasta sekä tarkoitetusta kuljettajalle ja matkustajille ja se hytistä. Ajoneuvossa on dieselmoottori soveltuu itsenäiseen ajoon julkisilla teillä. Nostolaite on asennettu pysyvästi ajoneuvoon. Se koostuu teleskooppisesta nostovarresta, joka liikkuu pystysuunnassa ja jota voi kääntää. kooltaan on työskentelylava Nostolaitteen 0,60 m × 1,20 m ja siinä on turvakaide. Nostolaitteen hallintalaitteet on asennettu työs- kentelylavalle. Ajoneuvossa on neljä kokoon vedettävää vakainta, jotka nojaavat maahan silloin, kun nostolaite on käytössä. Nostolaitteen maksimikorkeus on 12 m ja se voi nostaa enintään 325 kg. Katso kuva A (*) Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1, 3b ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 3926, 3926 90 ja 3926 90 99 nimiketekstien mukaan. joka on ratkaiseva osa ai- Muoviletkukimppu, neiden siirtämisessä, antaa tuotteelle sen olen- naisen luonteen. Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 8705, 8705 90 ja 8705 90 90 nimiketekstien mukaan. Ajoneuvo on nimikkeen 8705 erikoismoottoriajo- neuvo. L 87/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8. 4. 2000 Luokittelu (CN-koodi) (2) 8427 10 10 Perusteet (3) Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 8427, 8427 10 ja 8427 10 10 nimiketekstien mukaan. Tämä itseliikkuva ajoneuvo on tarkoitettu tava- roiden kuljettamiseen sekä tavaroiden ja ihmisten nostamiseen. Tavaran kuvaus (1) 4. Ajoneuvo, nostolaitteella, nostohaarukat. joka on varustettu hydraulisella ja jossa on työskentelylava Ajoneuvossa on akkukäyttöinen sähkömoot- tori, jolla käytetään nostolaitetta ja liikutetaan ajoneuvoa. Nostolaitteen hallintalaitteet on asennettu työskentelylavalle. Ajoneuvo ei sovellu itsenäiseen ajoon julkisilla teillä. Nostolaitteen maksimikorkeus on 2,5 m ja se voi nostaa enintään 1 200 kg. Katso kuva B (*) Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 8428, 8428 90 ja 8428 90 98 nimiketekstien mukaan. Tämä itseliikkuva nostolaite ei sovellu tavaroiden kuljettamiseen. Se on tarkoitettu ainoastaan tava- roiden ja ihmisten nostamiseen. 5. Ajoneuvo, joka on varustettu hydraulisella 8428 90 98 nostolaitteella, jossa on työskentelylava. jolle on asennettu Ajoneuvo koostuu tasosta, sähkömoottori, jolla käytetään nostolaitetta ja ajoneuvoa. Nostolaitteen hallintalaitteet on asennettu työskentelylavalle. Ajoneuvossa on 4 kookasta rengasta (12,5 × 16 tuumaa). Sen kallistuskyky on 25 % ja suurin ajonopeus 4,3 km/h. Ajoneuvo ei sovellu itsenäiseen ajoon julkisilla teillä, vaan toisen ajoneuvon on hinattava sitä. Nostolaite on asennettu pysyvästi ajoneuvoon. Se koostuu teleskooppisesta nostovarresta, joka liikkuu pysty- ja sivusuunnassa. Nostolaitteen työskentelylava on kooltaan 0,66 m × 1,5 m ja siinä on turvakaide. Nostolaitteen maksimikorkeus on 15,5 m ja se voi nostaa enintään 227 kg. Katso kuva C (*) 6. Hydraulinen nostolaite, jossa on neljä pyörää ja 8428 90 98 työskentelylava. Nostolaitteessa on moottori, jota käytetään ainoastaan nostovarren hallintaan. Teleskoop- pisen nostovarren hallintalaitteet on asennettu työskentelylavalle. Nostolaitteessa on neljä kokoon vedettävää vakainta, jotka nojaavat maahan silloin, kun nostolaite on käytössä. Siinä ei ole ajamiseen tarkoitettua moottoria, eikä se sovellu itsenäi- seen ajoon julkisilla teillä. Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 8428, 8428 90 ja 8428 90 98 nimiketekstien mukaan. Tämä nostolaite ei ole itseliikkuva eikä se sovellu tavaroiden kuljettamiseen. Se on tarkoitettu ai- noastaan tavaroiden ja ihmisten nostamiseen. nostolaite Hydraulinen teleskooppinen nostovarsi, joka liikkuu pystysuunnassa. Nosto- laitteen kooltaan 0,66 m × 0,66 m ja siinä on turvakaide. työskentelylava on on Nostolaitteen maksimikorkeus on 12,8 m ja se voi nostaa enintään 160 kg. Katso kuva D (*) (*) Kuvat ovat ainoastaan ohjeellisia. 8. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 87/13


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1095/00 von Laura González Álvarez (GUE/NGL) an die Kommission. Wärmekraftwerk in Aboño (Asturien).

eurovoc_concepts:
EU law
air quality
environmental protection
power plant
quality of life

text: C 330 E/222 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Allerdings sind im Rahmen des 3. Gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzepts f(cid:252)r Griechenland 2000-2006 nach wie vor weitere Ma(cid:223)nahmen notwendig, mit Schwerpunkt insbesondere auf einem individuellen, pr(cid:228)ven- tiven und aktiven Konzept zur F(cid:246)rderung der Eingliederung sensibler sozialer Gruppen in den normalen Arbeitsmarkt. In diesem Zusammenhang ist es wichtig, entsprechende Arbeitsmarktstrukturen und -mechanismen sowie F(cid:246)rder-, Aufnahme- und Betreuungseinrichtungen auszubauen oder weiterzuentwik- Integration und Autonomie der durch Ausgrenzung gef(cid:228)hrdeten Gruppen keln, um die Mitwirkung, einschlie(cid:223)lich der Menschen mit Behinderungen zu erleichtern. (2000/C 330 E/259) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1095/00 von Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: W(cid:228)rmekraftwerk in Aboæo (Asturien) (7. April 2000) Die Einwohner der Gemeinde Pervera (Carreæo (cid:129) Asturien) leiden tagt(cid:228)glich unter den Unannehmlich- keiten, die durch die dort angesiedelte Industrie verursacht werden. Vor einigen Tagen wurden sie von einer Aschenwolke aus dem W(cid:228)rmekraftwerk in Aboæo beeintr(cid:228)chtigt. Die Direktion des Betriebs weigerte sich jedoch erstaunlicherweise, den vom Unfall betroffenen Personen Auskunft (cid:252)ber die Ursachen und die Art der Bel(cid:228)stigung zu erteilen. Kann die Kommission ermitteln, ob dieses W(cid:228)rmekraftwerk die Gemeinschaftsbestimmungen im Umwelt- bereich erf(cid:252)llt und insbesondere die Richtlinie 88/609 einh(cid:228)lt, die die Emissionsgrenzwerte f(cid:252)r die Luftverunreinigung durch Verbrennungsanlagen festsetzt? Welche Schritte kann die Kommission bei den zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden unternehmen, damit dieses Unter- nehmen die geeigneten Ma(cid:223)nahmen ergreift, um die Lebensqualit(cid:228)t der Bewohner und den Umweltschutz zu gew(cid:228)hrleisten? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (16. Mai 2000) Der Kommission ist der von der Frau Abgeordneten angesprochene Sachverhalt nicht bekannt. Sie f(cid:252)hrt gegenw(cid:228)rtig in dem betreffenden Mitgliedstaat eine Untersuchung durch und wird der Frau Abgeordneten ihre Schlu(cid:223)folgerungen mitteilen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1096/00 van Joaquim Miranda (GUE/NGL) aan de Commissie. Milieuimpact van de aanleg van een kade in de autonome regio van Madeira.

text: C 81 E/18 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 13. 3. 2001 meer ge(cid:239)nteresseerd is in de ontwikkeling van zijn eigen conservenindustrie. Met deze conclusies in het achterhoofd en gelet op het feit dat, zoals gezegd, de Europese producentenlanden en het Europees Parlement reeds geruime tijd hebben gewezen op de overbodigheid van een regeling voor opschorting van het douanetarief en de ernstige gevolgen van de toepassing hiervan, verzoek ik de Commissie antwoord te geven op de volgende vragen: (cid:129) Welk belang streeft de Commissie nu werkelijk na met het instellen van een dergelijke opschorting van het douanetarief? (cid:129) Hoe ziet de Commissie de ernst van de gevolgen hiervan, waarvoor reeds geruime tijd door de sector, door het Europees Parlement en de producentenlanden wordt gewaarschuwd? (cid:129) Is de Commissie zich ervan bewust dat zij de verdenking op zich laadt van onwettige bevoordeling van een bepaald bedrijf, ten koste van de overige communautaire ondernemingen en de ACS- en APS- landen? (cid:129) Welk vertrouwen kunnen de burgers nog hebben in de Commissie als men kijkt naar de lichtzinnig- heid waarmee besluiten worden genomen? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (5 juni 2000) De Commissie betreurt dat de schriftelijke vraag van het geachte parlementslid enige onjuistheden bevat. Zij wil erop wijzen dat de studie die de geachte afgevaardigde aanhaalt, niet is gepubliceerd. De studie is door de Commissie alleen overgelegd aan de Raad en de commissie Visserij van het Parlement. Dit document bevat namelijk talrijke gegevens over Franse, Italiaanse en Spaanse particuliere ondernemingen in de Gemeenschap (zoals marktaandelen, omzet, aandeelhouders) en de concurrentiepositie van deze ondernemingen zou kunnen worden geschaad als deze gegevens werden gepubliceerd (zie de gemeen- schappelijke gedragscode voor de Raad en de Commissie inzake toegang van publiek tot documenten, welke door de Commissie is ingevoerd op 8 februari 1994 bij besluit 94/90/EGKS, EG, Euratom van 8 februari 1994 (1), gewijzigd bij besluit 96/567/EG, EGKS, Euratom (2)). Het is ook onjuist te stellen dat om deze studie is gevraagd naar aanleiding van het voorstel van de Commissie om in de nieuwe verordening inzake de gemeenschappelijke marktordening voor visserij- en aquacultuurproducten een schorsing van de douanetarieven voor deze producten op te nemen. In werkelijkheid is de studie het gevolg van een toezegging van de Commissie, op verzoek van de Raad, nadat deze Verordening (EG) nr. 745/1999 van de Raad van 30 maart 1999 had vastgesteld betreffende de opening en de wijze van beheer van autonome communautaire tariefcontingenten voor bepaalde visserij- producten (3) voor het jaar 1999, waaronder voor het derde opeenvolgende jaar een tariefcontingent voor tonijnfilet. Met betrekking tot de tariefschorsing waarnaar het geachte parlementslid verwijst, wil de Commissie eraan herinneren dat deze maatregel, met haar instemming, niet door de Raad is overgenomen toen de nieuwe gemeenschappelijke marktordening voor visserij- en aquacultuurproducten is vastgesteld. Er is namelijk een compromis gevonden (een meerjarig tariefcontingent van 4 000 ton) waarmee de belangen van alle betrokken partijen worden beschermd en dat is goedgekeurd door alle tonijnproducerende lidstaten. (1) PB L 46 van 18. 2. 1994. (2) PB L 247 van 28. 9. 1996. (3) PB L 96 van 10. 4. 1999. (2001/C 81 E/019) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1096/00 van Joaquim Miranda (GUE/NGL) aan de Commissie (7 april 2000) Betreft: Milieuimpact van de aanleg van een kade in de autonome regio van Madeira In de vallei van Porto Novo (gemeente Santa Cruz (cid:129) autonome regio van Madeira) wordt momenteel met Gemeenschapssubsidies, d. w. z. kredieten van het EFRO, een kade aangelegd. 13. 3. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 81 E/19 Tijdens de werkzaamheden is gebleken dat het milieu ernstig is aangetast door het storten van aarde langs de kust voor de aanleg van de kade, en in deze vallei diverse factoren voorkomen die de beken, het zeewater, het landschap en de lucht vervuilen. Kan de Commissie met het oog op het voorafgaande mededelen: (cid:129) welke milieueffectrapportages zijn uitgevoerd voordat tot het storten van aarde in de zee is over- gegaan; (cid:129) welke onderzoeken zijn uitgevoerd voorafgaande aan de aanleg van de toekomstige kade van Porto Novo; (cid:129) welke criteria de Europese Unie hanteert om dit soort projecten te financieren? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (14 juni 2000) In het kader van het operationele programma voor de autonome regio van Madeira (1) is financiering toegekend voor de aanleg van een kade in de haven van Porto Novo voor een bedrag van 375 miljoen escudo (ongeveer 1,87 miljoen €). Deze financiering is een besluit van de autoriteit die het programma beheert en die zich daarbij gehouden heeft aan de bevoegdheden die haar uit hoofde van dit programma zijn verleend. Het besluit is genomen overeenkomstig de bepalingen van de communautaire verordeningen (Verordening (EEG) nr. 2052/88 van de Raad van 24 juni 1988 betreffende de taken van de Fondsen met structurele strekking, hun doel- treffendheid alsmede de co(cid:246)rdinatie van hun bijstandsverlening onderling en met die van de Europese Investeringsbank en de andere bestaande financieringsinstrumenten (2); Verordening (EEG) nr. 4253/88 van de Raad van 19 december 1988 tot vaststelling van toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 2052/88 met betrekking tot de co(cid:246)rdinatie van de bijstandsverlening uit de onderscheiden Structuur- fondsen enerzijds en van die bijstandsverlening met die van de Europese Investeringsbank en de andere bestaande financieringsinstrumenten anderzijds (3), en Verordening (EEG) nr. 4254/88 van de Raad van 19 december 1988 tot vaststelling van toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 2052/88 met betrekking tot het Europees Fonds voor Regionale Ontwikkeling (3), als gewijzigd bij Verordeningen (EEG) nr. 2081/93, (EEG) nr. 2082/93 en (EEG) nr. 2083/93 van de Raad van 20 juli 1993 (4)). De financiering was bedoeld voor de aanleg van een kade in Porto Novo met een totale lengte van 162 meter, zodat een groot gedeelte van de handelsactiviteit van de haven van Funchal hiernaar kon worden verplaatst en Funchal zich meer kon richten op zijn normale bestemming als toeristische haven. De uitvoering van het project is inmiddels afgerond. De criteria die de Gemeenschap hanteert voor de financiering van dit soort projecten zijn vermeld in het eerdergenoemde operationele programma. Zij voorzien onder andere in de financiering van een havenin- frastructuur waarmee een efficiºnt functioneren van de haven van Funchal kan worden gegarandeerd doordat havens met uiteenlopende functies beschikbaar worden gesteld; de haven van Porto Novo wordt in dit programma expliciet genoemd. Er zij aan herinnerd dat voor projecten waarvan de kosten in totaal lager zijn dan 25 miljoen euro, de nationale autoriteiten die betrokken zijn bij de uitvoering van het programma, dienen na te gaan of de projecten die zijn geselecteerd voor medefinanciering door de Gemeenschap voldoen aan alle administra- tieve en wettelijke voorwaarden, onder andere ten aanzien van de inachtneming van de geldende milieu- wetgeving. (1) Beschikking 464/def. 2 van de Commissie van 4 maart 1994. (2) PB L 185 van 15. 7. 1988. (3) PB L 374 van 31. 12. 1988. (4) PB L 193 van 31. 7. 1993


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1075/00 af Hubert Pirker (PPE-DE) til Kommissionen. Den Europæiske Unions tiltrædelsesforhandlinger med Republikken Slovenien.

eurovoc_concepts:
EU competence
Slovenia
accession negotiations
expropriation

text: C 53 E/66 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/077) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1074/00 af Hubert Pirker (PPE-DE) til Kommissionen (7. april 2000) Om: Fremme af den europ(cid:230)iske retskultur i Republikken Slovenien Hvorledes bedłmmer Kommissionen i betragtning af tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne den kendsgerning, at der i Republikken Slovenien er diskriminerende love i kraft, der retter sig mod andre medlemsstater eller dele af dets borgere? Deler Kommissionen den opfattelse, at afskaffelsen af disse dekreter og love ville v(cid:230)re et positivt bidrag til en f(cid:230)lles europ(cid:230)isk retsorden? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (15. maj 2000) Tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne omfatter alle dele af F(cid:230)llesskabets lovgivning og politikker, dvs. det regelv(cid:230)rk som hvert ansłgerland skal overtage og gennemfłre dets helhed ved sin tiltr(cid:230)delse af Unionen. Inden for rammerne af dette regelv(cid:230)rk og med forbehold for s(cid:230)rlige bestemmelser deri skal Slovenien ved tiltr(cid:230)delsen have oph(cid:230)vet enhver form for diskrimination p(cid:229) grundlag af nationalitet. (2001/C 53 E/078) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1075/00 af Hubert Pirker (PPE-DE) til Kommissionen (7. april 2000) Om: Den Europ(cid:230)iske Unions tiltr(cid:230)delsesforhandlinger med Republikken Slovenien I udtalelsen om Polens anmodning om tiltr(cid:230)delse anfłrer Kommissionen, at Polen er nłdt til at afslutte procedurerne om godtgłrelse til de personer, der er ramt af ekspropriation. Kan Kommissionen głre rede for, om den ogs(cid:229) har stillet lignende krav til Republikken Slovenien? Godtgłrelse af lignende ekspropriationer har hidtil ikke fundet sted i Republikken Slovenien. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (2. maj 2000) Der henvises til Kommissionens svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel P-1048/00 (1). (1) Se side 63. (2001/C 53 E/079) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1076/00 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen (7. april 2000) Om: Phare-programmet Kan Kommissionen i forbindelse med Phare-programmet oplyse, hvorfor de programmer, som den udbyder, s(cid:229)som »Parti 1 under projektet: evaluering af de nationale Phare-programmer«, til trods for at dens samlede strategi g(cid:229)r ud p(cid:229) at udvikle og stłtte de sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, er s(cid:229) omfattende, at de sm(cid:229) og mellemstore virksomheder ikke kan leve op til det store antal lande, som disse programmer omfatter, og derfor i realiteten udelukkes fra konkurrencen?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1089/00 esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle. Kosovoon luvattua talousapua koskevat lisäkysymykset.

eurovoc_concepts:
EU aid
Kosovo
economic reconstruction

text: 20. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 89 E/9 (2001/C 89 E/007) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1080/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jules Maaten (ELDR) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Savukkeiden salakuljetus Euroopan satamissa 1. Onko komissio tietoinen uuden konttiskannerin menestyksest(cid:228) Rotterdamin satamassa? Viime vuonna sen avulla l(cid:246)ydettiin miljoonia laittomia savukkeita ja muuta salakuljetustavaraa, kuten huumeita ja alkoholia. 2. Onko Euroopan komissio valmis edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaisen menettelyn k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa my(cid:246)s muissa EU:n satamissa savukkeiden ja muiden tavaroiden salakuljetuksen torjumiseksi sek(cid:228) est(cid:228)(cid:228)kseen, ett(cid:228) laivat valitsevat satamansa sen mukaan, miss(cid:228) valvonta on v(cid:228)hemm(cid:228)n tehokasta? 3. Mihin toimiin Euroopan komissio voi ryhty(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) asiassa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Komissio on tietoinen uuden konttiskannerin menestyksest(cid:228) Rotterdamissa sek(cid:228) muissa j(cid:228)senvaltioissa k(cid:228)ytett(cid:228)vist(cid:228) skannereista ja tekee j(cid:228)senvaltioiden kanssa yhteisty(cid:246)t(cid:228) useissa tullivalvonnan parantamis- hankkeissa. T(cid:228)llaisilla hankkeilla edistet(cid:228)(cid:228)n uudenaikaisten laitteiden, kuten konttiskannerien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja parannetaan ylip(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n tullin toimintaa. Yksi erityisen t(cid:228)rke(cid:228) ala, jota koskeva toimintasuunnitelma on t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovaiheessa, liittyy riskianalyysin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n sen varmistamiseksi, ett(cid:228) tarkastuksen kohteeksi valitaan potentiaalisesti kaikkein otollisimmat kontit. K(cid:228)ynniss(cid:228) olevalla ty(cid:246)ll(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)rkeimpien satamien v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) sen varmista- miseksi, ett(cid:228) tullikohtelu on kaikille sama, ja erityisesti sen est(cid:228)miseksi, ettei liikenne ohjaudu valvonnan v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi muualle. Yhdess(cid:228) kokeiluhankkeessa, tiiviisti mukana, keskityt(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)rkeimpien satamien v(cid:228)liseen konttiskannerien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevan asiantuntemuksen vaihtoon ja nopeaan tietojenvaihtoon riskianalyysin keskeisimmill(cid:228) aloilla. jossa Rotterdamin tulliviranomaiset ovat J(cid:228)senvaltioiden tullihallinnot tarkastelevat n(cid:228)iden Tulli 2002 -nykyaikaistamisohjelmasta (1) rahoitettavien toimien tuloksia. Komissio tiedottaa parlamentille tarkastelun tuloksista Tulli 2002 -p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti. (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s N:o 105/2000/EY, tehty 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1999, yhteis(cid:246)n tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) ((cid:148)Tulli 2000(cid:148)) tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen N:o 210/97/EY muutta- misesta ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 91/341/ETY kumoamisesta (EYVL L 13, 19. 1. 2000). (2001/C 89 E/008) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1089/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Kosovoon luvattua talousapua koskevat lis(cid:228)kysymykset Komission edustaja Patten yritti 13. maaliskuuta 2000 vastata komission puolesta kysymykseeni P-2280/99 (1). Vastaukset eiv(cid:228)t koskeneet esitt(cid:228)mi(cid:228)ni kysymyksi(cid:228). Kyse ei ollut siit(cid:228), oliko komissio laatinut arvioita tai ehdotuksia varojen my(cid:246)nt(cid:228)miseksi Kosovolle. Kyse oli siit(cid:228), oliko unionin nimiss(cid:228) luvattu antaa 500 miljoonaa euroa. T(cid:228)h(cid:228)n kysymykseen ei ole vastattu, huolimatta siit(cid:228), ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen mukaan komissio on velvollinen vastaa- maan. C 89 E/10 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 3. 2001 Esit(cid:228)n sen vuoksi seuraavat kysymykset. 1. Ovatko Euroopan unionin edustajat luvanneet antaa Kosovolle noin puolet sen tarvitsemista v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:246)mist(cid:228) varoista, noin 500(cid:129)700 miljoonaa euroa? 2. Jos vastaus on kielteinen, miten on mahdollista, ett(cid:228) rouva Schreyer saattoi v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228) niin 9. marraskuuta 1999? 3. Jos vastaus on my(cid:246)nteinen, a) ketk(cid:228) edustajat antoivat tuollaisia lupauksia? b) miss(cid:228) tilaisuuksissa lupaukset annettiin? c) millaisia summia luvattiin? d) oliko edustajilla valtuudet antaa kyseisi(cid:228) lupauksia? e) otettiinko lupauksia annettaessa huomioon se, ett(cid:228) varojen k(cid:228)yt(cid:246)lle on saatava ensin parlamentin hyv(cid:228)ksynt(cid:228)? (1) EYVL C 374 E, 28. 12. 2000, s. 2. Christopher Pattenin komission nimiss(cid:228) antama vastaus (15. kes(cid:228)kuuta 2000) Kuten komissio jo esitti vastauksessaan kunnioitetun parlamentin j(cid:228)senen kirjalliseen kysymykseen P-2280/ 99 (1), K(cid:246)lnin Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten seurauksena (kes(cid:228)kuu 1999), komissio arvioi kolmivuotiskau- tena 2000(cid:129)2002 alustaviksi Kosovon j(cid:228)lleenrakennustoimien kustannuksiksi 500(cid:129)700 miljoonaa euroa vuosittain keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin j(cid:228)lleenrakennus- ja elvytt(cid:228)misohjelmalle. T(cid:228)m(cid:228) luku esitettiin ensi kertaa komission ehdotuksessa Euroopan j(cid:228)lleenrakennusviraston (2) luomisesta, joka annettiin Obnovan asetuksen muutosehdotuksen yhteydess(cid:228) (neuvoston asetus (EY) n:o 851/98 20. huhtikuuta 1998, joka muuttaa asetusta (EY) n:o 1628/96 avusta Bosnia-Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian tasavallalle ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonialle (3)). Ulkosuhteista vastaava komission j(cid:228)sen ei antanut mit(cid:228)(cid:228)n sitoumuksia, mutta esitti komission halun tukea aktiivisesti Kosovon j(cid:228)lleenrakennusohjelmaa komission ja Maailmanpankin vuoden 1999 marraskuussa yhdess(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)n rahoittajien toisen konferenssin aikana. Tilaisuudessa komissio lupasi alustavasti 500 miljoonan euron yhteis(cid:246)tukea. Koska m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli yhdenmukainen vuoden 2000 talousarvioesityksen ensim- m(cid:228)isen k(cid:228)sittelyn kanssa ja sen my(cid:246)nt(cid:228)minen tapahtui sill(cid:228) ehdolla, ett(cid:228) budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t lopullisesti hyv(cid:228)ksyv(cid:228)t sen, komissio ei katsonut tarvitsevansa asian suhteen mandaattia. Budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t sopivat lopulta 16. joulukuuta 1999 360 miljoonan euron kokonaissummasta vuodeksi 2000. Komissio on nyt vahvistanut t(cid:228)m(cid:228)n summan kansainv(cid:228)liselle rahoittajayhteis(cid:246)lle lopulli- sena Kosovoon vuonna 2000 sidottuna m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n(cid:228). (1) EYVL C 374 E, 28. 12. 2000, s. 2. (2) EYVL C 21 E, 25. 1. 2000. (3) EYVL L 122, 24. 4. 1998. (2001/C 89 E/009) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1098/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christel Fiebiger (GUE/NGL) neuvostolle (6. huhtikuuta 2000) Aihe: Sikoja koskeva tietokanta Neuvosto on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt ottaa kolmivaiheisesti 1. tammikuuta 2003 menness(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n sikoja koskevan tietokannan


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1076/00 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission. Phare-Programm.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
economic reconstruction
invitation to tender
project evaluation
small and medium-sized enterprises

text: C 53 E/66 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/077) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1074/00 von Hubert Pirker (PPE-DE) an die Kommission (7. April 2000) Betrifft: F(cid:246)rderung der europ(cid:228)ischen Rechtskultur in der Republik Slowenien Wie beurteilt die Kommission angesichts der Beitrittsverhandlungen die Tatsache, da(cid:223) in der Republik Slowenien diskriminierende Gesetze in Kraft sind, die sich gegen andere Mitgliedstaaten oder Teile ihrer B(cid:252)rger richten? Teilt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) die Beseitigung dieser Dekrete und Gesetze ein begr(cid:252)(cid:223)enswerter Beitrag zur gemeinsamen europ(cid:228)ischen Rechtsordnung w(cid:228)re? Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (15. Mai 2000) Die Beitrittsverhandlungen umfassen alle Bereiche des gemeinschaftlichen Besitzstands und der Politik der Gemeinschaft, den (cid:132)Acquis(cid:147), den alle Bewerberl(cid:228)nder zum Zeitpunkt ihres Beitritts zur Union in seiner Gesamtheit angenommen und umgesetzt haben m(cid:252)ssen. Im Rahmen des (cid:132)Acquis(cid:147) und unbeschadet aller darin enthaltenden Sonderregelungen wird Slowenien zum Zeitpunkt seines Beitritts alle Diskriminierungen aus Gr(cid:252)nden der Staatsangeh(cid:246)rigkeit beseitigt haben m(cid:252)ssen. (2001/C 53 E/078) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1075/00 von Hubert Pirker (PPE-DE) an die Kommission (7. April 2000) Betrifft: Beitrittsverhandlungen der Europ(cid:228)ischen Union mit der Republik Slowenien In der Stellungnahme zum Beitrittsantrag Polens f(cid:252)hrte die Kommission aus, da(cid:223) Polen die Verfahren zur Entsch(cid:228)digung der von Enteignungen Betroffenen vervollst(cid:228)ndigen m(cid:252)sse. Kann die Kommission darlegen, ob sie entsprechende Forderungen auch gegen(cid:252)ber der Republik Slowe- nien erhoben hat? Die Wiedergutmachung vergleichbarer Enteignungen ist in der Republik Slowenien bisher nicht erfolgt. Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (2. Mai 2000) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf seine schriftliche Anfrage P-1048/00 (1) verwiesen. (1) Siehe Seite 63. (2001/C 53 E/079) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1076/00 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an die Kommission (7. April 2000) Betrifft: Phare-Programm K(cid:246)nnte die Kommission im Zusammenhang mit dem Phare-Programm mitteilen, weshalb, obwohl ihre Gesamtstrategie auf die Entwicklung und Unterst(cid:252)tzung der Klein- und Mittelbetriebe abzielt, von ihr ausgeschriebene Programme wie das (cid:132)Lot 1 projekt title: Assessment of Phare national programmes(cid:147) so dimensioniert sind, da(cid:223) die Klein- und Mittelbetriebe in der Praxis die gro(cid:223)e Zahl von L(cid:228)ndern, die diese Programme betreffen, nicht abdecken k(cid:246)nnen und somit im Grunde vom Wettbewerb ausgeschlossen sind? 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/67 Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (23. Mai 2000) Die Unterst(cid:252)tzung und der Aufbau von lokalen kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) bilden in der Tat einen wichtigen Schwerpunkt des Phare-Programms; daf(cid:252)r wurden spezielle Programme und Fazilit(cid:228)ten ausgearbeitet. Der vom Herrn Abgeordneten angesprochene Fall bezieht sich auf eine Ausschreibung der Kommission f(cid:252)r die Programmbewertung. Es handelt sich dabei um eine einzige Ausschreibung f(cid:252)r alle Beitrittsl(cid:228)nder. Die zu erbringenden Dienstleistungen erfordern einen hohen Grad an Spezialisierung. Daher steht zu erwarten, da(cid:223) es sich bei den Antworten auf diese Ausschreibung um Angebote von Konsortien handelt, an denen voraussichtlich kleinere, spezialisierte Firmen beteiligt sind. (2001/C 53 E/080) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1084/00 von Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Schutz des vom Aussterben bedrohten Auerhahns in Asturien (7. April 2000) Nach einem Bericht von JosØ Ram(cid:243)n Obeso von der Universit(cid:228)t Oviedo gibt es in Asturien, Le(cid:243)n und Kantabrien (Spanien) noch mehrere hundert Exemplare des kantabrischen Auerhahns, der vor dem Jahr 2030 ausgestorben sein k(cid:246)nnte, da besondere Pl(cid:228)ne f(cid:252)r die Erhaltung und den Schutz fehlen. Die Auerhahnpopulation ist in den letzten f(cid:252)nfzehn Jahren um 60 % zur(cid:252)ckgegangen. Die Zahl der (cid:132)cantade- ros(cid:147), charakteristische Lebensr(cid:228)ume des Auerhahns, ging in diesem Zeitraum von ca. 335 auf weniger als 220 zur(cid:252)ck. Das (cid:220)berleben des Auerhahns wird noch durch das Wildern, die unkontrollierte Treibjagd auf Wild- schweine, den Bau von Stra(cid:223)en und Z(cid:228)unen neben seinen Lebensr(cid:228)umen und durch das Fehlen von Sensibilisierungskampagnen bei der einheimischen Bev(cid:246)lkerung und den J(cid:228)gern, Skifahrern und Touristen im Zusammenhang mit den nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)umen erschwert. Der Auerhahn ist nicht in Anhang II/2 der Richtlinie 79/409/EWG des Rates vom 2. April 1979 (1) (cid:252)ber die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten als Vogelart aufgef(cid:252)hrt, die in Spanien gejagt werden kann, weswegen das Wildern im Zusammenhang mit dieser Vogelart gerichtlich verfolgt werden sollte. Ange- sichts einer gewissen Passivit(cid:228)t der Beh(cid:246)rden geht jedoch die illegale Jagd auf diese Vogelart weiter. Die spanischen Beh(cid:246)rden haben der Kommission seinerzeit ihre Absicht mitgeteilt, einen Bericht (cid:252)ber die Situation des Auerhahns in der Sitzung des (cid:132)Ornis(cid:147)-Ausschusses (ein in der Richtlinie vorgesehener Ausschu(cid:223), der sich aus Vertretern der Mitgliedstaaten zusammensetzt) vorzulegen, womit bezweckt wird, da(cid:223) diese Vogelart bei der Finanzierung im Rahmen von Life-Natur vorrangig behandelt wird. Ist dieser Bericht dem (cid:132)Ornis-Ausschu(cid:223)(cid:147) vorgelegt worden? K(cid:246)nnte die Kommission mir diesen Bericht (cid:252)bermitteln? Ist der Auerhahn bei der Finanzierung im Rahmen von Life-Natur als vorrangige Vogelart anerkannt worden? K(cid:246)nnte die Kommission mit den spanischen Beh(cid:246)rden bei der Durchf(cid:252)hrung der notwendigen Studien zusammenarbeiten, durch die Faktoren ermittelt werden sollen, durch die das (cid:220)berleben des Auerhahns bedroht ist, sowie bei den Ma(cid:223)nahmen, durch die sein Aussterben verhindert werden soll? (1) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979, S. 1. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (31. Mai 2000) Im September 1998 (cid:252)bermittelte die spanische Regierung der Kommission einen technischen Bericht mit dem Titel (cid:132)Vorschlag zur Aufnahme des kantabrischen Auerhuhns (Tetrao urogallus cantabrius) in die Liste priorit(cid:228)rer Arten f(cid:252)r LIFE(cid:147). Dieser Bericht war die Basis f(cid:252)r Diskussionen im Rahmen der Ornis-Ausschu(cid:223)- sitzung vom Oktober 1998. Da das spanische Umweltministerium diesen Bericht verfa(cid:223)t hat, wird die Frau Abgeordnete ersucht, sich mit ihrer Bitte um Zugang zu diesem Bericht direkt an das Ministerium zu wenden


title: WRITTEN QUESTION E-1103/00 by Paul Lannoye (Verts/ALE) to the Commission. Implementation of Directive 96/62 on packaging.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
packaging product
waste recycling

text: C 53 E/74 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 Assuming the sponsoring company prepares a Protexin dossier which complies with Council Directive 70/ last amended by Council Directive 96/51/EC of 23 July 1996 (5), and which demonstrates a 524/CEE, beneficial effect on animal production or on animal products, the dossier will be evaluated on its own merits, provided it is submitted to the Commission and the Member States according to the provisions of Article 4, paragraph 1 and 2 of Directive 96/51/EC. (1) OJ L 270, 14. 2. 1970. (2) OJ L 334, 31. 12. 1993. (3) OJ L 64, 7. 3. 1987. (4) OJ L 208, 11. 8. 1994. (5) OJ L 235, 17. 9. 1996. (2001/C 53 E/089) WRITTEN QUESTION E-1103/00 by Paul Lannoye (Verts/ALE) to the Commission Subject: Implementation of Directive 96/62 on packaging (7 April 2000) Directive 94/62/EC (1), of 20 December 1994, on packaging and packaging waste, states in its Article 6(1) that, no later than 10 years from the date by which it must be implemented in national law, a percentage of packaging waste will be recovered and recycled, which will have to be determined by the Council (cid:145)with a view to substantially increasing the targets mentioned(cid:146). Article 6(3)(b) of the same directive states that, no later than six months before the end of the first five- year phase the Council shall, acting by qualified majority and on a proposal from the Commission, fix targets for the second five-year phase. How is it that the Commission has not yet made a proposal in accordance with the instructions given to it in this connection by the European Parliament and Council directive? (1) OJ L 365, 31. 12. 1994, p. 10. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (5 June 2000) The obligation to revise substantially the recovery and recycling targets is provided in Article 6. 3(b) and Article 6. 1(c) of the Parliament and Council Directive 94/62/EC of 20 December 1994 on packaging and packaging waste, adopted in 1994. The compromise reached by the Parliament and the Council, after lengthy discussions in the conciliation committee, consisted of a first range of quantified targets for recovery and recycling, to be achieved by mid-2001 and a commitment by the Community legislator to increase these targets significantly in a second phase to be concluded by mid-2006. There are a large number of parties involved in the packaging chain including economic operators, consumers, environmental organisations and authorities. They have a wide variety of different interests. This makes it necessary to set up a framework for dialogue in order to ensure a balanced approach. This process is, however, enabling the Commission to evaluate the situation correctly and to develop possible solutions with the aim to make the Directive more effective. Several options have been presented to and discussed with those concerned and the Member States, but the measures to be finally proposed by the Commission are still under consideration internally


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 742/2000 της Επιτροπής, της 7ης Απριλίου 2000, για προσωρινή παρέκκλιση από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1445/95 για τις λεπτομέρειες εφαρμογής του καθεστώτος των πιστοποιητικών εισαγωγής και εξαγωγής στον τομέα του βοείου κρέατος

eurovoc_concepts:
beef
common organisation of markets
derogation from EU law
export licence
import licence

text: 8. 4. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 87/21 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 742/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 7ης Απριλίου 2000 για προσωρινή παρέκκλιση από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1445/95 για τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του καθεστώτος των πιστοποιητικών εισαγωγής και εξαγωγής στον τοµέα του βοείου κρέατος Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: (3) Τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης βοείου κρέατος, τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1254/1999 του Συµβουλίου, της 17ης Μαΐου 1999, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα του βοείου κρέατος (1), και ιδίως το άρθρο 29, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Το άρθρο 10 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1445/95 της Επιτροπής (2), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2648/98 (3), προβλέπει ότι τα πιστοποιητικά εξαγωγής εκδίδονται την πέµτη εργάσιµη ηµέρα µετά την ηµέρα υποβολής της αίτησης, εφόσον δεν έχει ληφθεί σ’ αυτό το διάστηµα κανένα ιδιαίτερο µέτρο από την Επιτροπή. Λαµβανοµένων υπόψη των αργιών του έτους 2000 και της κανονικής δηµοσίευσης της Επίσηµης Εφηµερίδας των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων κατά τη διάρκεια αυτών των ηµερών, αυτή η προθεσµία εξέτασης των πέντε εργάσιµων ηµερών είναι πολύ σύντοµη για να εξασφαλιστεί η ορθή διαχείριση της αγοράς και, εποµένως, πρέπει να παραταθεί προσωρινά. Άρθρο 1 Κατά παρέκκλιση των διατάξεων του άρθρου 10 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1445/95, τα πιστοποιητικά για τα οποία κατατέθηκαν οι αιτήσεις στη διάρκεια των κατωτέρω αναφε- ρόµενων περιόδων εκδίδονται κατά τις αντίστοιχες ηµεροµηνίες, εφόσον πριν από αυτές τις ηµεροµηνίες δεν έχει ληφθεί κανένα από τα ιδιαίτερα µέτρα που προβλέπονται στην παράγραφο 2 του εν λόγω άρθρου: — 17 έως 19 Απριλίου 2000, έκδοση 28 Απριλίου 2000, — 29 έως 31 Μαΐου 2000, έκδοση 8 Ιουνίου 2000, — 17 έως 19 Ιουλίου 2000, έκδοση 26 Ιουλίου 2000, — 30 Οκτωβρίου έως 1 Νοεµβρίου 2000, έκδοση 8 Νοεµβρίου 2000, — 21 έως 27 ∆εκεµβρίου 2000, έκδοση 5 Ιανουαρίου 2001. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την έβδοµη ηµέρα από τη δηµοσίευσή του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 7 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 21. (2) ΕΕ L 143 της 27. 6. 1995, σ. 35. (3) ΕΕ L 335 της 10. 12. 1998, σ. 39


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1103/00 di Paul Lannoye (Verts/ALE) alla Commissione. Attuazione della direttiva 94/62 Imballaggi.

text: C 53 E/74 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 Supponendo che l(cid:146)azienda sponsor metta a punto un dossier Protexin conforme alle disposizioni della direttiva del Consiglio 70/524/CEE, modificata dalla direttiva del Consiglio 96/51/CE del 23 luglio 1996 (5), che possa dimostrare gli effetti benefici sulla produzione animale o sui prodotti animali, il dossier verr(cid:224) studiato sulla base del contenuto, purchØ venga presentato alla Commissione e agli Stati membri conformemente alle disposizioni dell(cid:146)articolo 4, paragrafi 1 e 2 della direttiva 96/51/CE. (1) GU L 270 del 14. 2. 1970. (2) GU L 334 del 31. 12. 1993. (3) GU L 64 del 7. 3. 1987. (4) GU L 208 dell(cid:146)11. 8. 1994. (5) GU L 235 del 17. 9. 1996. (2001/C 53 E/089) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1103/00 di Paul Lannoye (Verts/ALE) alla Commissione (7 aprile 2000) Oggetto: Attuazione della direttiva 94/62 «Imballaggi» La direttiva 94/62/CE (1) del 20 dicembre 1994, relativa agli imballaggi e ai rifiuti di imballaggi, prevede all(cid:146)articolo 6, paragrafo 1 che «entro dieci anni dal termine ultimo di recepimento nel diritto interno della presente direttiva, sar(cid:224) recuperata e riciclata una percentuale di rifiuti di imballaggio che il Consiglio stabilir(cid:224), al fine di aumentare in modo sostanziale le cifre obiettivo». L(cid:146)articolo 6, paragrafo 3 b) di detta direttiva prevede inoltre che entro sei mesi dalla scadenza della prima fase di cinque anni, il Consiglio, deliberando a maggioranza qualificata su proposta della Commissione, fissa gli obiettivi per la seconda fase. Qual Ł la ragione per cui la Commissione non ha ancora formulato proposte secondo il mandato che le Ł stato conferito in materia dalla direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio? (1) GU L 365 del 31. 12. 1994, pag. 10. Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (5 giugno 2000) L(cid:146)obbligo di riesaminare in modo sostanziale gli obiettivi di recupero e riciclo Ł stabilito all(cid:146)articolo 6, paragrafo 3, lettera b) e paragrafo 1, lettera c) della direttiva 94/62/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 20 dicembre 1994, sugli Il compromesso raggiunto dal Parlamento e dal Consiglio, dopo un lungo dibattito al comitato di conciliazione, riguarda una prima serie di obiettivi quantificati di recupero e riciclo da raggiungere entro la met(cid:224) del 2001 e un impegno da parte del legislatore comunitario di aumentare questi obiettivi in modo significativo in una seconda fase che dovr(cid:224) terminare entro la met(cid:224) del 2006. imballaggio, adottata nel 1994. imballaggi e i rifiuti di I numerosi soggetti che operano nella catena dell(cid:146)imballaggio (operatori economici, consumatori, organiz- zazioni ambientali e autorit(cid:224) ecc. ) hanno interessi molto diversi, donde la necessit(cid:224) di istituire un quadro di dialogo per garantire un approccio equilibrato. Questo processo consente alla Commissione di valutare correttamente la situazione e di elaborare possibili soluzioni per rendere la direttiva piø efficace. Con questi soggetti interessati e con gli Stati membri sono state esaminate e discusse varie opzioni, ma le misure che saranno infine proposte dalla Commissione sono ancora oggetto di un esame interno