title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1196/00 af William Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen. Religionsforfølgelse i Indien.

eurovoc_concepts:
Christian
India
common foreign and security policy
freedom of religious beliefs

text: 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/143 (2001/C 46 E/164) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1196/00 af William Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Religionsforfłlgelse i Indien Der berettes om angreb p(cid:229) kristne samfund i flere delstater i Indien i form af mord, gruppevoldt(cid:230)gter, pryglinger og trusler samt łdel(cid:230)ggelse og vanhelligelse af kirker. I mellemtiden er der i en r(cid:230)kke indiske delstater blevet taget lovgivningsm(cid:230)ssige initiativer, som słger at begr(cid:230)nse religionsfriheden. F. eks. vedtog delstatsregeringen i delstaten Orissa i slutningen af 1999 en beslutning om forbud mod konversion uden forudg(cid:229)ende tilladelse fra det lokale politi og distriktsdommeren. I delstaten Gujurat blev der sidste (cid:229)r stillet et lovforslag om religionsfrihed, som fastsatte store błder for forbrydelsen best(cid:229)ende i at konvertere enkeltpersoner fra den ene religion til den anden. Selv om lovforslaget blev skrinlagt i februar 2000, anses det for sandsynligt, at der kan blive gjort forsłg p(cid:229) at tage det op p(cid:229) et senere tidspunkt. Kristne p(cid:229) stedet mener, at lovforslaget st(cid:229)r (cid:229)bent for subjektiv fortolkning og kan bruges til at standse deres humanit(cid:230)re indsats blandt de fattige og begr(cid:230)nse enhver offentlig trostilkendegivelse. P(cid:229) baggrund af disse begivenheder agter Kommissionen da at behandle spłrgsm(cid:229)let vedrłrende religiłs tolerance og religionsfrihed p(cid:229) det kommende EU-Indien-topmłde? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (16. maj 2000) i den forbindelse Kommissionen deler den bekymring, det (cid:230)rede medlem giver udtryk for, og vil understrege, at Kommissionens delegation i New Delhi til stadighed overv(cid:229)ger og rapporterer om forholdene for de religiłse mindretal i Indien, herunder det kristne. Dette sker i t(cid:230)t samarbejde med EU- landenes repr(cid:230)sentationer i New Delhi. Siden den kraftige stigning i antallet af overfald p(cid:229) kristne familier og faciliteter i 1998 har ambassadłrer over for den indiske regering konsekvent givet udtryk for deres bekymring over situationen. Den indiske regering har i mellemtiden nedsat et nationalt udvalg for mindretal. Udvalget har is(cid:230)r til opgave at beskytte de religiłse mindretal i Indien og behandle indgivne klager. Selv om udvalget ikke har nogen juridiske befłjelser, h(cid:229)ber man, at det fortsat vil virke nedd(cid:230)mpende p(cid:229) de ekstremistiske grupper og s(cid:229)ledes bidrage til at bevare det grundl(cid:230)ggende princip om en verdslig regering og fri religionsudłvelse, der er nedf(cid:230)ldet i den indiske grundlov. Hvad ang(cid:229)r de omtalte lovgivningsinitiativer i en r(cid:230)kke indiske delstater, vil Kommissionen anmode sin delegation i New Delhi om i t(cid:230)t samarbejde med medlemsstaternes repr(cid:230)sentationer at undersłge den faktiske baggrund og de reelle konsekvenser af enhver diskriminerende lovforanstaltning, der indskr(cid:230)nker trosfriheden for kristne og andre religiłse grupper i Indien. Ud fra resultatet af disse undersłgelser vil Kommissionen i samr(cid:229)d med sine partnere tage stilling til, i hvilket omfang, p(cid:229) hvilken m(cid:229)de og via hvilket forum det vil v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt at forel(cid:230)gge sagen for de indiske myndigheder. (2001/C 46 E/165) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1203/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (13. april 2000) Om: Anvendelse af tyske spr(cid:230)nghoveder ved et kemisk angreb fra den tyrkiske h(cid:230)rs side Som svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-2386/99 (1) meddeler R(cid:229)det, at »R(cid:229)det har intet kendskab til de kilder, som det (cid:230)rede medlem henviser til«


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1186/00 υποβολή: Cristiana Muscardini (UEN) προς την Επιτροπή. Έλλειψη μελατονίνης στην αγορά.

eurovoc_concepts:
European social policy
dangerous substance
hormone
market approval
restriction on competition

formats: html pdf print

text: C 53 E/94 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/124) GRAPTH ERVTHSH E-1186/00 ypobolh·: Cristiana Muscardini (UEN) prow thn Epitroph· (12 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Έλλειψη µελατονι΄νης στην αγορα΄ Απο΄ πολλε΄ς πλευρε΄ς, µε α΄ρθρα και επιστολε΄ς αναγνωστω΄ν, επισηµαι΄νονται οι δυσκολι΄ες εξευ΄ρεσης καθαρη΄ς µελατονι΄νης, ενω΄ γι΄νεται και λο΄γος για πιθανο΄ µπου¤κοτα΄ζ των πωλη΄σεων στις χω΄ρες της Ένωσης. Μπορει΄ να αναφε΄ρει η Επιτροπη΄: (cid:129) εα΄ν ε΄χει απαγορευ΄σει την πω΄ληση της ουσι΄ας αυτη΄ς η΄ ε΄χει ενδεχοµε΄νως διαδω΄σει ειδη΄σεις σχετικα΄ µε κινδυ΄νους για την ανθρω΄πινη υγει΄α• (cid:129) ποια ει΄ναι η γνω΄µη της σχετικα΄• (cid:129) και τε΄λος, εα΄ν η κατα΄σταση αυτη΄ θα µπορου΄σε να αποδοθει΄ σε οικονοµικα΄ συµφε΄ροντα που κατ(cid:146) αυτο΄ν τον τρο΄πο προκαλου΄ν αυ΄ξηση των τιµω΄ν• Apa·nthsh toy koy Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Mai(cid:138)oy 2000) Η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει εκφρα΄σει γενικω΄ς γνω΄µη για την µελατονι΄νη. Εντου΄τοις θεωρει΄, ο΄πως και τα κρα΄τη µε΄λη, ο΄τι η εν λο΄γω ουσι΄α ανταποκρι΄νεται στον ορισµο΄ του φαρµα΄κου λο΄γω της λειτουργι΄ας και λο΄γω της παρουσι΄αση΄ς της και, συνεπω΄ς, δεν µπορει΄ να διατι΄θεται στο εµπο΄ριο χωρι΄ς να ε΄χει αποκτη΄σει α΄δεια κυκλοφορι΄ας στην αγορα΄. Στο µε΄τρο που η εν λο΄γω ουσι΄α ε΄χει διατεθει΄ στο εµπο΄ριο χωρι΄ς α΄δεια κυκλοφορι΄ας στην αγορα΄, η πλειοψηφι΄α των κρατω΄ν µελω΄ν θε΄λησαν να επιστη΄σουν την προσοχη΄ των καταναλωτω΄ν στους κινδυ΄νους που συνεπα΄γεται η χρη΄ση ενο΄ς προι¤ο΄ντος το οποι΄ο δεν ε΄χει υποβληθει΄ σε καµι΄α αξιολο΄γηση. Στο πλαι΄σιο αυτο΄, τα κρα΄τη µε΄λη ε΄λαβαν µε΄τρα τα οποι΄α σε ορισµε΄νες περιπτω΄σεις ε΄χουν σαν αποτε΄λεσµα την απο΄συρση της ουσι΄ας απο΄ την εθνικη΄ αγορα΄ και σε α΄λλες την δια΄δοση των κατα΄λληλων πληροφοριω΄ν. (2001/C 53 E/125) GRAPTH ERVTHSH P-1188/00 ypobolh·: Giuseppe Nisticò (PPE-DE) prow thn Epitroph· (10 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Ιατρικα΄ βο΄τανα και φυτα΄ Η τερα΄στια εξα΄πλωση και κατα΄χρηση των ιατρικω΄ν βοτα΄νων χωρι΄ς τον κατα΄λληλο ε΄λεγχο ει΄τε σε επι΄πεδο διοχε΄τευσης στο εµπο΄ριο ει΄τε σε επι΄πεδο συνταγοδο΄τησης, επιβα΄λλει την επει΄γουσα ρυ΄θµιση του τοµε΄α αυτου΄ που ει΄ναι που΄ λεπτο΄ς λο΄γω πιθανω΄ν συνεπειω΄ν για την ανθρω΄πινη υγει΄α. Ως γνωστο΄ν απο΄ την διεθνη΄ επιστηµονικη΄ φιλολογι΄α και απο΄ την προ΄σφατη ε΄κρηξη µεταξυ΄ α΄λλων στα µε΄σα µαζικη΄ς ενηµε΄ρωσης των ΗΠΑ και της Ευρω΄πης, ορισµε΄να απο΄ τα ιατρικα΄ αυτα΄ βο΄τανα που χρησιµοποιου΄νται χωρι΄ς τον παραµικρο΄ ιατρικο΄ ε΄λεγχο, ει΄ναι υπευ΄θυνα για χιλια΄δες περιπτω΄σεις δηλητηρι΄ασης µε θανατηφο΄ρες συνε΄πειες, πε΄ραν µιας σειρα΄ς ανεπιθυµη΄των και τοξικω΄ν παρενεργειω΄ν το΄σο αλλεργικου΄ τυ΄που ο΄σο και σε βα΄ρος του καρδιοαγγειακου΄, νεφρικου΄ και κεντρικου΄ νευρικου΄ συστη΄µατος καθω΄ς και α΄λλων συστηµα΄των και οργα΄νων. ∆υστυχω΄ς, χα΄ρις σε µια λεπτη΄ και υ΄πουλη προπαγα΄νδα εκ µε΄ρους της βιοµηχανι΄ας και των ενδιαφεροµε΄νων παραγο΄ντων ε΄χει ριζωθει΄ στη συλλογικη΄ συνει΄δηση η ε΄ννοια ο΄τι τα βο΄τανα, αφου΄ ει΄ναι φυσικα΄ προι¤ο΄ντα, ει΄ναι χρη΄σιµα και ανεκτα΄ και δεν ε΄χουν τοξικε΄ς συνε΄πειες


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1198/00 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen. EU's import af sardinkonserves fra Venezuela og Peru.

eurovoc_concepts:
Peru
Venezuela
application of EU law
competence of the Member States
fish
import (EU)
marketing standard

text: 20. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 89 E/15 (2001/C 89 E/013) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1198/00 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: EU(cid:146)s import af sardinkonserves fra Venezuela og Peru I overensstemmelse med artikel 2 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2136/89 (1) af 21. juni 1989 om f(cid:230)lles handelsnormer for sardinkonserves kan kun varer, der bl. a. opfylder den betingelse, at de skal v(cid:230)re tilberedt udelukkende af fisk af arten »Sardina Pilchardus Walbaum«, markedsfłres som sardinkonserves og b(cid:230)re den i artikel 7 anfłrte varebetegnelse. De varer, som opfylder denne betingelse, henhłrer under fłlgende toldpositioner: (cid:129) 0302. 61. 10 (Fersk eller kłlet sardin af arten Sardinas Pilchardus) (cid:129) 0303. 71. 10 (Frosset sardin af arten Sardinas Pilchardus). Kun sardinkonserves fremstillet p(cid:229) grundlag heraf kan markedsfłres som s(cid:229)dan og henhłrer dermed under toldposition 1604. 13. 11. 20 og 1604. 13. 19. 20. Kan Kommissionen głre n(cid:230)rmere rede for sin kontrol med henblik p(cid:229) at sikre nłje overholdelse af ovenn(cid:230)vnte EU-bestemmelser? Kan Kommissionen oplyse, hvilke resultater der er opn(cid:229)et med denne kontrol, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r import af sardinkonserves med oprindelse i Venezuela og Peru? (1) EFT L 212 af 22. 7. 1989, s. 79. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (13. juni 2000) Ifłlge R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indfłrelse af en kontrolordning under den f(cid:230)lles fiskeripolitik (1) skal medlemsstaterne p(cid:229) deres omr(cid:229)de kontrollere aktiviteterne i alle led i fiskerisektoren, ogs(cid:229) markedsfłringen, s(cid:229) det sikres, at alle g(cid:230)ldende bestemmelser overholdes. Anven- delsen af forordning (E(cid:216)F) nr. 2136/89 og kontrollen med, at den overholdes, falder s(cid:229)ledes ind under medlemsstaternes kompetence og ansvar. Som fłlge af en klage fra en medlemsstat i juli 1999 og p(cid:229) baggrund af oplysninger fra flere private organisationer har Kommissionen p(cid:229)lagt importmedlemsstaten (Tyskland) strengt at overholde den p(cid:229)g(cid:230)l- dende forordning. Flere fremgangsm(cid:229)der, der ikke var i overensstemmelse med EU-lovgivningen, blev s(cid:229)ledes (cid:230)ndret. Situationen var dog ikke helt tilfredsstillende, og det fik s(cid:229) Kommissionen til derefter at indlede en overtr(cid:230)delsesprocedure over for importmedlemsstaten. Denne procedure er endnu ikke afsluttet. Klagen og ovenn(cid:230)vnte procedure vedrłrer import af sardiner fra Peru og sardineller fra Venezuela under betegnelsen »sardiner«. Det skal lige n(cid:230)vnes, at EU(cid:146)s import af sardinkonserves fra disse to lande ikke er ret stor. I 1999 var der ingen import af varer henhłrende under KN-kode 1604 13 11 20, 1604 13 19 20 og 1604 20 50 10 fra Venezuela. Hvad ang(cid:229)r Peru, importerede Tyskland, som der er indledt en overtr(cid:230)del- sesprocedure overfor, 70 t af s(cid:229)danne varer. (1) EFT L 261 af 20. 10. 1993


eurovoc_concepts:
EU programme
Hungary
Member States' contribution
education
vocational training

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 12. 04. 2000 KOM(2000) 209 endelig 2000/0089 (ACC) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Ungarns deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Det Europæiske Råd bekræftede på sit møde i Helsingfors i december 1999 den udvidelsesproces, der blev lanceret på mødet i Luxembourg i december 1997. Betydningen af den styrkede førtiltrædelsesstrategi, der blev fastlagt i 1997, blev understreget på ny, hvilket indebærer, at de 13 ansøgerlande kan deltage i Fællesskabets programmer som et vigtigt led i denne strategi. Hvad angår de ti ansøgerlande i Central- og Østeuropa, så er deres deltagelse i Fællesskabets programmer fastlagt i de respektive Europaaftaler. I henhold til Europaaftalerne defineres vilkårene og betingelserne for disse landes deltagelse af de respektive associeringsråd. tilfældet med programmer på områderne almen uddannelse, erhvervsuddannelse og I ungdomsanliggender har alle central- og østeuropæiske lande deltaget i 1999 i første fase af programmerne Leonardo da Vinci og Socrates og i Ungdom for Europa-programmet. For nogle af dem startede deltagelsen i disse programmer allerede i 1997, andre fulgte med i programmerne i 1998, og andre i 1999. Deres deltagelse i disse programmer har været et vigtigt element i disse landes førtiltrædelsesproces. Associeringsrådenes afgørelser, der fastlægger bestemmelserne for denne deltagelse, udløb den 31. december 1999, ligesom også afgørelserne om selve oprettelsen af programmerne. Anden fase af Leonardo da Vinci, anden fase af Socrates og et nyt program for Unge afløser de tidligere programmer. Ifølge afgørelserne om anden fase af Leonardo da Vinci og af Socrates skal programmerne være åbne for deltagelse af de central- og østeuropæiske lande. En tilsvarende bestemmelse indgår i udkastet til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram for Unge, som er ved at blive vedtaget. Alle central- og østeuropæiske lande har bekræftet, at de er villige til at deltage i de nye programmer fra 2000 og at betale deres finansielle bidrag dels fra deres statsbudget, dels over deres årlige Phare-bevilling. Som det blev fastlagt i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Luxembourg den 12. -13. december 1997, er disse landes egne finansielle bidrag fortsat stigende. På grund af disse programmers tværnationale art er det i alle parters interesse, at alle aktiviteter, der er iværksat inden for den første generation af programmer, kan fortsætte inden for de efterfølgende programmer uden afbrydelse. For at alle de central- og østeuropæiske lande kan deltage i disse nye programmer lige fra begyndelsen, har Kommissionen fremsat et forslag til vedtagelse af to afgørelser i hvert af associeringsrådene, en for de to programmer, der allerede er i kraft, Leonardo da Vinci II og Socrates, og en for programmet for Unge. Således kan de foreslåede afgørelser vedrørende Leonardo da Vinci II og Socrates II vedtages først, og de foreslåede afgørelser vedrørende Unge kan vedtages, så snart afgørelsen om oprettelse af programmet træder i kraft. De hovedproblemer, der tages op i de foreslåede udkast til afgørelser, der skal træffes af associeringsrådene, er følgende: • for projekter og initiativer, som foreslås af deltagerne fra de central- og østeuropæiske lande, gælder samme betingelser, regler og procedurer for disse programmer som for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger og medlemsstaterne, hvad angår: projekter, de nationale instansers ansvar med hensyn til gennemførelsen af programmerne samt aktiviteter i forbindelse med overvågningen af deres deltagelse i programmerne 2 • de central- og østeuropæiske lande skal hvert år betale et bidrag til programmerne, som det er fastsat i associeringsrådenes afgørelser. Dette bidrag refunderes ikke til de central- og østeuropæiske lande, hvis resultaterne ved udgangen af året ikke står mål med det indbetalte bidrag • som det fremgår af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Luxembourg vil de central- og østeuropæiske lande kunne deltage som observatører i programudvalgene med hensyn til de punkter, som vedrører dem • afgørelserne vil gælde for programmernes varighed og træder i kraft på dagen for deres vedtagelse. Hvis associeringsrådenes afgørelser træffes i god tid, vil ansøgerlandene kunne fortsætte med at blive inddraget i Fællesskabets netværk og andre aktiviteter på områderne for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender uden afbrydelser. Rådet opfordres derfor til at vedtage vedlagte forslag til Rådets afgørelse om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Ungarns deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse. 3 Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om Fællesskabets holdning i associeringsrådet vedrørende Ungarns deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149 og 150 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) I kraft af Rådets og Kommissionens afgørelse af 4. december 1995 er der indgået en tillægsprotokol til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Ungarn på den anden side. I henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan Ungarn deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger, bl. a. på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse, og i henhold til artikel 2 træffer associeringsrådet beslutning om de vilkår og betingelser, der skal gælde for Ungarns deltagelse i disse aktiviteter. Som fastsat i associeringsrådets afgørelse 1/97 af 4. august 1997 mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Ungarn på den anden side1 har Ungarn siden 1. september 1997 deltaget i første fase i programmerne Leonardo da Vinci og Socrates. Ifølge Rådets afgørelse (1999/382/EF) af 26. april 1999 om anden fase af Fællesskabets handlingsprogram om erhvervsuddannelse “Leonardo da Vinci”2, særlig artikel 10, og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (253/2000/EF) af 24. januar 2000 om anden fase af Fællesskabets handlingsprogram om almen uddannelse “Socrates”3, særlig artikel 12, skal disse programmer være åbne for deltagelse for de associerede centraleuropæiske lande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i deres tillægsprotokoller og i afgørelserne fra de respektive associeringsråd - 1 2 3 EFT L 260 af 23. 9. 1997, s. 23. EFT L 146 af 11. 6. 1999, s. 33. EFT L 28 af 3. 2. 2000, s. 1. 4 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Den holdning, der bør indtages af Fællesskabet i det associeringsråd, der er oprettet i kraft af Europaaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Ungarn på den anden side vedrørende Ungarns deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne for erhvervsuddannelse og almen uddannelse, er vedlagte udkast til afgørelse fra associeringsrådet. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 5 Udkast til AFGØRELSE Nr. /2000 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Ungarn på den anden side af. om fastlæggelse af vilkårene og betingelserne for Republikken Ungarns deltagelse i Fællesskabets programmer på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse ASSOCIERINGSRÅDET HAR - under henvisning til tillægsprotokollen til Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Ungarn på den anden side vedrørende Ungarns deltagelse i Fællesskabets programmer, særlig artikel 1 og 24, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I henhold til artikel 1 i tillægsprotokollen kan Ungarn deltage i Fællesskabets rammeprogrammer, særprogrammer, projekter eller andre foranstaltninger, bl. a. på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse. Ifølge artikel 2 i vilkårene og betingelserne for Ungarns deltagelse i disse aktiviteter. tillægsprotokollen skal associeringsrådet træffe afgørelse om Som fastsat i associeringsrådets afgørelse 1/97 af 4. august 1997 mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Ungarn på den anden side5 har Ungarn siden 1. september 1997 deltaget i første fase i programmerne Leonardo da Vinci og Socrates og har udtrykt ønske om at deltage i anden fase i programmerne - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Ungarn deltager i anden fase i Det Europæiske Fællesskabs programmer Leonardo da Vinci og Socrates (herefter benævnt Leonardo da Vinci II og Socrates II) i henhold til de vilkår og betingelser, der er fastlagt i bilag I og II, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 4 5 EFT L 317 af 30. 12. 1995, s. 30. EFT L 260 af 23. 9. 1997, s. 23. 6 Denne afgørelse gælder i hele den periode, hvor programmerne Leonardo da Vinci II og Socrates II gennemføres, fra og med den 1. januar 2000. Artikel 2 Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for associeringsrådets vedtagelse heraf. Udfærdiget i Bruxelles, den På associeringsrådets vegne Formand 7 BILAG I Vilkår og betingelser for Republikken Ungarns deltagelse i programmerne Leonardo da Vinci II og Socrates II 1. Ungarn vil deltage i aktiviteterne i programmerne Leonardo da Vinci II og Socrates II (herefter benævnt “programmerne”) i overensstemmelse med de mål, kriterier, procedurer og frister, som er fastsat i Rådets afgørelse (1999/382/EF) af 26. april 1999 og Europa- Parlamentets og Rådets afgørelse (253/2000/EF) af 24. januar 2000 om disse EF- handlingsprogrammer, medmindre andet fremgår af nærværende afgørelse. 2. I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 5 i afgørelserne om Leonardo da Vinci II og Socrates II og med bestemmelserne om medlemsstaternes og Kommissionens ansvar over for de nationale Leonardo da Vinci- og Socrates-kontorer, som Kommissionen har vedtaget, skal Ungarn indføre passende strukturer forvaltning af gennemførelsen af programmets aktioner på nationalt plan og træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre passende midler til disse kontorer, som vil få programstøtte til deres aktiviteter. Ungarn træffer alle andre foranstaltninger, der er nødvendige, for at programmerne kan fungere effektivt på nationalt plan. til en samordnet 3. For at deltage i programmerne betaler Ungarn hvert år et bidrag til Den Europæiske Unions almindelige budget efter de betingelser, der er anført i bilag II. Associeringsudvalget kan i givet fald for at tage hensyn til programudviklingen eller udviklingen i Ungarns absorptionskapacitet tilpasse dette bidrag for at undgå ubalance på budgettet under gennemførelsen af programmerne. 4. Vilkårene og betingelserne for indgivelse, vurdering og udvælgelse af ansøgninger fra støtteberettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Ungarn er de samme som dem, der finder anvendelse for berettigede institutioner, organisationer og enkeltpersoner i Fællesskabet. Når der skal udpeges uafhængige eksperter, kan Kommissionen bede ungarske eksperter om at bistå ved projektevalueringen afhængigt af de relevante bestemmelser i afgørelserne om iværksættelse af programmerne. 5. For at sikre, at programmerne har en fællesskabsdimension, og at de er berettigede til at modtage finansiel støtte fra Fællesskabet, skal projekter og aktiviteter omfatte mindst en partner fra en af Fællesskabets medlemsstater. 6. For de mobilitetsaktiviteter, der henvises til i bilag I, afsnit III. 1, i afgørelsen om Leonardo da Vinci II, for de decentraliserede aktioner i afgørelsen om Socrates samt for den finansielle støtte til aktiviteterne i de nationale kontorer, der er oprettet i overensstemmelse med ovenstående punkt 2, vil midlerne blive tildelt Ungarn på baggrund af den årlige programbudgetoversigt, som er vedtaget på fællesskabsplan, og af Ungarns bidrag til programmet. Den finansielle støtte til aktiviteterne i de nationale kontorer må ikke overstige 50% af budgettet for de nationale kontorers arbejdsprogram. 7. Fællesskabets medlemsstater og Ungarn vil inden for rammerne af de eksisterende bestemmelser gøre alt, hvad der står i deres magt, for at fremme fri bevægelighed og ophold erhvervslærere, universitetsadministratorer, unge og andre støtteberettigede personer, som rejser mellem erhvervsstuderende, studerende, lærere, for 8 Ungarn og Fællesskabets medlemsstater i forbindelse med deltagelse i aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse. 8. Aktiviteter, som er omfattet af denne afgørelse, skal i Ungarn være fritaget for indirekte forbud og restriktioner vedrørende import og eksport af varer og skatter, tjenesteydelser, der er beregnet til at blive anvendt under sådanne aktiviteter. told, 9. Uden at dette berører Kommissionen for De Europæiske Fællesskabers og Revisionsretten for De Europæiske Fællesskabers ansvar for tilsyn og evaluering af programmerne i henhold til afgørelserne om Leonardo da Vinci II og Socrates II (henholdsvis artikel 13 og 14), føres der løbende tilsyn med Ungarns deltagelse i programmerne på partnerskabsbasis mellem Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og Ungarn. Ungarn forelægger Kommissionen relevante rapporter og medvirker ved andre særlige aktiviteter, som Fællesskabet tager initiativ til i denne sammenhæng. af eller ungarske 10. I overensstemmelse med Fællesskabets finansforordninger indeholder kontrakter, der og instanser, indgås med revisionsforanstaltninger, der gennemføres af Kommissionen og Revisionsretten eller under disses ansvar. Der kan foretages finansiel revision med det formål at kontrollere sådanne instansers indtægter og udgifter i forbindelse med deres kontraktlige forpligtelser over for Fællesskabet. Af hensyn til samarbejdet og den gensidige interesse yder de relevante ungarske myndigheder enhver rimelig og gennemførlig bistand, der måtte være nødvendig eller hensigtsmæssig under de givne omstændigheder, ved gennemførelsen af sådanne kontrol- og revisionsforanstaltninger. om kontrol- bestemmelser Bestemmelserne om medlemsstaternes og Kommissionens ansvar i forhold til de nationale Leonardo da Vinci- og Socrates-kontorer, som Kommissionen har vedtaget, vil finde anvendelse på forbindelserne mellem Ungarn, Kommissionen og de ungarske nationale kontorer. I tilfælde af uregelmæssigheder, forsømmelighed eller svig, som kan tillægges de ungarske nationale kontorer, er det de ungarske myndigheder, der er ansvarlige for de midler, der ikke er dækning for. 11. Uden at dette berører de procedurer, der er omhandlet i artikel 7 i afgørelsen om Leonardo da Vinci II og artikel 8 i afgørelsen om Socrates II, deltager repræsentanterne for Ungarn, som observatører i programudvalgene for de punkter, der vedrører dem. Disse udvalg træder sammen uden repræsentanterne for Ungarn for de øvrige punkters vedkommende, samt når der holdes afstemning. 12. Det sprog, der anvendes i forbindelse med alle former for kontakter med Kommissionen, for så vidt angår ansøgningsprocedure, kontrakter, rapporter, der skal indgives, og andre administrative ordninger i forbindelse med programmet, skal være et af Fællesskabets officielle sprog. 13. Fællesskabet og Ungarn kan opsige gennemførelsen af aktiviteter i henhold til denne afgørelse på et hvilket som helst tidspunkt med 12 måneders skriftligt varsel. Projekter og aktiviteter, der er i gang på tidspunktet for opsigelsen, fortsætter, indtil de er fuldført i henhold til vilkårene i denne afgørelse. 9 BILAG II Finansielt bidrag fra Republikken Ungarn til Leonardo da Vinci II og Socrates II 1. Leonardo da Vinci Det finansielle bidrag, som Ungarn skal indbetale til Den Europæiske Unions budget for at deltage i Leonardo da Vinci II-programmet, er følgende (i EUR): År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 2 558 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 2. Socrates Det finansielle bidrag, som Ungarn skal indbetale til Den Europæiske Unions budget for at deltage i Socrates II-programmet i 2000, er 4 818 000 EUR. Det bidrag, som Ungarn skal indbetale for de følgende programår, vil blive fastsat af associeringsrådet i løbet af år 2000. 3. Ungarn betaler ovennævnte bidrag dels over det ungarske statsbudget, dels over Ungarns nationale PHARE-program. Under iagttagelse af en særlig programmeringsprocedure for PHARE vil de ansøgte PHARE-midler blive overført til Ungarn ved hjælp af en særskilt finansieringsaftale. Sammen med den del, der kommer fra det ungarske statsbudget, vil disse midler udgøre Ungarns nationale bidrag, og herfra vil der blive foretaget betalinger som svar på indkaldelse af midler fra Kommissionen. 4. Der ansøges om PHARE-midler efter følgende skema: - 2 384 000 EUR til bidraget til Socrates II-programmet i 2000 - for bidraget til Leonardo da Vinci II-programmet følgende årlige bidrag (i EUR): År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 1 267 000 1 303 000 1 391 000 Beløbet vil blive angivet senere Beløbet vil blive angivet senere Beløbet vil blive angivet senere Beløbet vil blive angivet senere Den resterende del af Ungarns bidrag vil blive dækket af det ungarske statsbudget. 5. Finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget finder anvendelse, bl. a. hvad angår forvaltningen af Ungarns bidrag. De rejse- og opholdsudgifter, som Ungarns repræsentanter og eksperter har i forbindelse med deltagelse i arbejdet i de udvalg, der er omtalt i bilag I, punkt 11, eller i andre møder, der vedrører gennemførelse af programmerne, vil blive refunderet af Kommissionen på samme grundlag og efter samme procedurer, som er gældende for ikke-statslige eksperter fra medlemsstaterne i Den Europæiske Union. 10 6. Efter denne afgørelses ikrafttræden og ved begyndelsen af hvert af de følgende år sender Kommissionen Ungarn en indkaldelse af midler svarende til landets bidrag til udgifterne til hvert af de respektive programmer i henhold til denne afgørelse. Dette bidrag vil blive udtrykt i euro og skal indbetales til en af Kommissionens EUR- bankkonti. Ungarn betaler sit bidrag i overensstemmelse med indkaldelsen af midler: - senest 1. maj for den del, der finansieres over dets statsbudget, forudsat at Kommissionen har sendt indkaldelsen af midler før 1. april, eller senest en måned efter, at indkaldelsen af midler er sendt, hvis senere - senest 1. maj for den del, der finansieres over PHARE, forudsat at de tilsvarende beløb er blevet sendt til Ungarn senest på dette tidspunkt, eller senest inden for en frist på 30 dage efter at disse midler er blevet sendt til Ungarn. Enhver forsinkelse med betalingen af bidraget vil medføre, at Ungarn skal betale renter af det udestående beløb fra forfaldsdatoen. Rentesatsen svarer til den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine transaktioner i euro i den måned, hvor forfaldsdatoen ligger, forhøjet med 1,5 procentpoint. 11 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Ungarns deltagelse i Leonardo da Vinci og Socrates 2. BUDGETPOST B7-030 - Økonomisk bistand til de associerede lande i Central- og Østeuropa 6091 Indtægter fællesskabsprogrammer fra associerede central- og østeuropæiske landes deltagelse i 3. RETSGRUNDLAG Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149 og 150 sammenholdt med artikel 300, stk. 2. Tillægsprotokollen til Europaaftalen med Ungarn vedrørende deltagelse fællesskabsprogrammer. i Rådets afgørelse (1999/382/EF) af 26. april 1999 om iværksættelse af anden fase af Leonardo da Vinci-programmet, særlig artikel 10. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (253/2000/EF) af 24. iværksættelse af anden fase af Socrates-programmet, særlig artikel 12. januar 2000 om 4. 4. 1 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN: Foranstaltningens generelle mål Tillægsprotokollen til Europaaftalen med Ungarn indeholder bestemmelser om Ungarns deltagelse i Fællesskabets programmer på en lang række områder, heriblandt almen uddannelse af erhvervsuddannelse. Ungarns deltagelse vil ikke alene bidrage til virkeliggørelsen af Europaaftalens bestemmelser om økonomisk og kulturelt samarbejde, men også gøre det muligt for landet at gøre sig fortrolig med de procedurer og metoder, der anvendes i Fællesskabets programmer. Ungarn har deltaget i første fase af programmerne Leonardo da Vinci og Socrates siden 1. september 1997. På linje med Kommissionens meddelelse “Agenda 2000” af 16. 7. 1997 og konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Luxembourg vil styrkede Ungarns deltagelse førtiltrædelsesstrategi, som skal hjælpe landet til at forberede sig på den fremtidige tiltrædelse af Unionen. programmer af den i disse en del være Beslutningsprocessen med henblik på en åbning af programmerne indebærer, at der træffes en afgørelse i associeringsrådet, hvori Unionen og Ungarn har sæde. 12 Associeringsrådets afgørelse af 4. august 1997 med bestemmelser om Ungarns deltagelse i første fase af disse programmer, udløb den 31. december 1999. Dette nye udkast til associeringsrådets afgørelse skal give Ungarn mulighed for fortsat at kunne deltage og skal sikre, at der er kontinuitet mellem første og anden fase af disse programmer. Ligesom den første afgørelse indeholder den betingelser, især vedrørende Ungarns finansielle bidrag, og praktiske regler for deltagelse i disse programmer. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse Indtil udløbet af de pågældende EF-programmer, dvs. den 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikke-obligatoriske udgifter Opdelte bevillinger Indtægtstype: Eftersom det er fastsat i artikel 3 i tillægsprotokollen til Europaaftalen, at Ungarn selv skal afholde alle udgifter til dets deltagelse, vil landet blive opfordret til at betale et bidrag til deltagelse i programmerne. Da det imidlertid fastsættes i samme artikel, at Fællesskabet kan beslutte at betale et supplement til Ungarns eget bidrag, bidrager Ungarn kun med en del af beløbet fra det nationale budget. Den resterende del af landets bidrag vil blive taget fra landets nationale PHARE-program. De pågældende PHARE-midler vil blive konteret post B7-030 og overført til Ungarn ved hjælp af en særskilt finansieringsaftale. Sammen med den del, der kommer fra det ungarske statsbudget, vil disse midler udgøre Ungarns nationale bidrag, og herfra vil der blive foretaget betalinger som svar på indkaldelse af midler fra Kommissionen. Når først hele beløbet er betalt af Ungarn, vil det blive overført til post 6091 på EU's budgetindtægter. 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART – 100% tilskud – tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere – der er ingen bestemmelser om, at hele fællesskabsbidraget eller en del deraf refunderes – for så vidt angår indtægterne, er der under konto 6091 truffet foranstaltninger med landets deltagelse. henblik på, at Ungarns bidrag skal dække udgifterne til Indtægten vil blive allokeret udgiftsposterne i forbindelse med de pågældende to programmer og om nødvendigt allokeret de relevante poster for driftsudgifter. De samlede forventede indtægter er anført under punkt 7. 4. 13 7. 7. 1 FINANSIELLE VIRKNINGER Metode for omkostningsberegning (forhold mellem enhedsomkostninger og samlede omkostninger) tillægsprotokollen til Europaaftalen med Ungarn er de Med udgangspunkt finansielle og budgetmæssige bestemmelser for de to berørte programmer følgende: ved Ungarns bidrag er to elementer taget i betragtning: i de påregnede driftsomkostninger, - fra programbudgetterne (det forventede årlige fordeling af budgetrammen for Leonardo da Vinci og det foreløbige budgetforslag for Socrates for 2000), landets anslåede første fase af absorptionskapacitet samt programmerne Leonardo da Vinci og Socrates tidligere erfaringer med deltagelse i som er beregnet blevet ud - de påregnede administrative omkostninger til møder og tjenesterejser. Disse til 24 000 EUR for forventede administrative omkostninger beløber sig årligt Leonardo da Vinci og til 50 000 EUR for Socrates. Ungarn vil anvende en del af sit nationale årlige PHARE-program som et supplement til statsbudgettet for at finansiere bidraget til driftsudgifterne. 7. 2 Omkostningernes fordeling på de enkelte elementer (i EUR) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 I alt Leonardo da Vinci 2 558 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 20 529 000 Socrates 4 818 000 4 818 000 I ALT 7 376 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 25 347 000 7. 3 Operationelle udgifter til undersøgelser, eksperter osv. , der er indeholdt i budgettets del B p. m. : op til et maksimumsbeløb, der står i forhold til bevillingerne af den art i EUR 15-tildelingerne til Leonardo da Vinci og Socrates, men inden for et loft, der svarer til den del af bidraget, som kommer fra landets nationale budget. 7. 4 Forfaldsplan over forpligtelses- og betalingsbevillinger Beløb, der skal opføres på konto B7-030 2000 2001 2002 I ALT Forpligtelses- bevillinger Betalings- bevillinger 3 651 000 1 303 000 1 391 000 6 345 000 3 651 000 1 303 000 1 391 000 6 345 000 14 De forventede årlige indtægter er som følger: Budgetpost 6091 driftsmæssig del Administrativ del 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 I ALT 7 302 000 2 605 000 2 782 000 2 906 000 3 030 000 3 190 000 3 314 000 25 129 000 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 I ALT 7 376 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 25 347 000 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG rummer Alle Kommissionens kontrakter, aftaler og andre retlige forpligtelser bestemmelser om kontrolbesøg på stedet af Kommissionen og Revisionsretten. Bl. a. er de instanser, der modtager støtte under foranstaltningerne, forpligtet til at indsende beretninger og finansieringsoversigter. Disse analyseres ud fra deres indhold og udgifternes berettigelse, set på baggrund af formålet med Fællesskabets finansiering. Forholdsreglerne mod svig med midlerne under de grundlæggende budgetposter finder også anvendelse på denne post, dog tilpasset landene i Central- og Østeuropa. 9. 9. 1 OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS Specifikke og kvantificerbare mål - målgruppe centrale mål Formålet med at åbne programmerne Leonardo da Vinci II og Socrates II for Ungarn er at give landet de samme fordele, som Fællesskabets medlemsstater allerede har. Det og erhvervsuddannelsesområdet er at sætte alle europæiske borgere i stand til at udfolde alle deres muligheder og tage initiativer og udfolde kreativitet, så de kan deltage fuldt og helt i samfundslivet og i opbygningen af Europa. Dette mål er baseret på den gradvise etablering af et åbent europæisk område for almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Fællesskabets uddannelses- indsats for på På undervisningsområdet er hovedmålet med Socrates II-programmet at bidrage til udviklingen af en kvalitetspræget undervisning ved at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne. Programmets specifikke mål er: – at udvikle den europæiske dimension i studierne på alle niveauer for på basis af medlemsstaternes kulturarv at styrke idéen om, at vi er borgere i Europa – at øge og forbedre kendskabet til sprogene i Den Europæiske Union, navnlig dem, som er mindst udbredt, og som der sjældent undervises i, for at øge forståelsen og solidariteten blandt befolkningerne i Den Europæiske Union samt fremme undervisningens tværkulturelle dimension 15 – at fremme et bredt og intensivt samarbejde i medlemsstaterne mellem institutioner på alle uddannelsestrin ved at udnytte deres intellektuelle og pædagogiske potentiale – at fremme lærernes mobilitet med henblik på at tilføre uddannelserne en europæisk dimension og bidrage til at forbedre lærernes kvalifikationer – at fremme de studerendes mobilitet ved at give dem mulighed for at gennemføre en del af deres studier i en anden medlemsstat for at bidrage til at fremme den europæiske dimension i uddannelsen – at tilskynde til kontakt mellem elever i Den Europæiske Union og samtidig fremme den europæiske dimension i undervisningen – at fremme den akademiske anerkendelse af eksamensbeviser, studieperioder og andre kvalifikationer med henblik på at lette udviklingen af et åbent europæisk uddannelsessamarbejdsområde – at fremme åben undervisning og fjernundervisning som led i aktiviteterne under dette program – at fremme udveksling af information og erfaringer, for at forskellene mellem og de særlige kendetegn ved medlemsstaternes uddannelsessystemer kan blive en kilde til gensidig berigelse og stimulering. På området for erhvervsuddannelse er hovedformålet med Leonardo da Vinci- programmet at gennemføre en erhvervsuddannelsespolitik, der støtter og supplerer medlemsstaternes indsats. Programmets hovedmål er: – at støtte forbedringen af erhvervsuddannelsessystemerne og -ordningerne i medlemsstaterne ved at forbedre kvaliteten af den erhvervsforberedende uddannelse og de unges overgang til arbejdslivet, at forbedre kvaliteten af medlemsstaternes efteruddannelsesordninger, at støtte erhvervsorientering og -vejledning, at fremme lige muligheder for mænd og kvinder inden for erhvervsuddannelse, at højne kvaliteten af erhvervsuddannelsestiltag for personer, der er dårligt stillet på arbejdsmarkedet, f. eks. som følge af socio- økonomiske, geografiske eller etniske faktorer eller som følge af fysiske eller psykiske handicap eller mangel på kvalifikationer eller utilstrækkelige kvalifikationer, så disse personer risikerer social udstødning – støtte af til forbedring erhvervsuddannelsesforanstaltninger, herunder samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv, vedrørende virksomheder og arbejdstagere: nyskabende tiltag inden for erhvervsuddannelse, med henblik på at tage højde for den teknologiske udvikling og dennes indvirkning på arbejdet og de nødvendige kvalifikationer og færdigheder, investering i efteruddannelse for arbejdstagere, overførsel af teknologiske nyskabelser i tilknytning til et samarbejde mellem virksomheder for efteruddannelse, fremme af lige muligheder for mænd og kvinder universiteter området og på – støtte til udvikling af sproglige færdigheder, viden og spredning af nyskabende metoder på området for erhvervsuddannelse. 16 9. 2 Begrundelse – Behov for finansiel støtte fra Fællesskabet På baggrund af de store udgifter til deltagelsen i programmerne og Ungarns vanskelige budgetsituation er det væsentligt med bistand fra PHARE. – Valg af støtteform Med et bidrag fra det nationale budget, suppleret med et bidrag fra PHARE, vil Ungarns inddragelse i de omtalte programmer give landets borgere mulighed for at ligestillede i de nuværende EU-medlemsstater. Integreringen af ungarske statsborgere i Fællesskabets netværk vil udgøre et konkret bidrag til forberedelsen af Ungarn på det fremtidige medlemskab. samarbejde med deres – Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne påvirke de konkrete resultater af foranstaltningen Eftersom projekterne vil blive udvalgt ud fra kvalitetskriterier, vil det kun være muligt at måle den reelle virkning på grundlag af ungarske virksomheders og institutioners evne til at reagere på de opfordringer til indgivelse af forslag, der vil komme fra Kommissionen under de to programmer. 9. 3 Tilsyn og evaluering Tilsyns- og evalueringsprocedurerne, der er indbygget i programmerne Leonardo da Vinci II og Socrates II (især med hensyn til evaluering, der er omhandlet i afgørelserne om iværksættelse af programmerne), vil også omfatte de operationer, der finansieres til fordel for ungarske støttemodtagere. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A, AFSNIT III) Den faktiske mobilisering af de nødvendige administrative ressourcer vil afhænge af Kommissionens årlige beslutning om tildeling af ressourcer, idet der tages hensyn til det antal ansatte og de yderligere beløb, der bevilges af budgetmyndigheden. 17 10. 1 Virkninger for antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal forvalte foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger Tjenestemænd og midlertidigt ansatte A B C Andre ressourcer I alt 1 1 2 heraf Varighed yderligere ressourcer 2000-2006 ved anvendelse af eksisterende ressourcer i de pågældende afdelinger 1 1 2 10. 2 Den samlede finansielle virkning af de menneskelige ressourcer Beløb Beregningsmetode (samlede udgifter til foranstaltningen for perioden 2000-2006) EUR Tjenestemænd (*) 1 512 000 2 mand x 7 år x 108 000 Midlertidigt personale Andre ressourcer I alt 1 512 000 (*) Ved at udnytte de bestående ressourcer, der kræves til at forvalte foranstaltningen. (Beregnet på basis af A1, A2, A4, A5 og A7). 18 10. 3 Forøgelse af andre udgifter til administration som følge af foranstaltningen EUR Budgetpost Beløb Beregningsmetode (årlige udgifter til foranstaltningen) A 7010 – tjenesterejser 13 000 1100 EUR x 12 tjenesterejser årligt A 7031 – udvalg 26 000 Rejse- og opholdsudgifter for 27 deltagere i todages møder* A7030 – andre møder 28 000 Rejse- og opholdsudgifter for 29 deltagere i todages møder** 7000 Rejse- og opholdsudgifter for ungarske eksperter, der deltager i 4 møder af gennemsnitlig 7 dages varighed I alt 74 000 * 2 repræsentanter i 12 møder i udvalg og underudvalg (8 for Sokrates og 4 for Leonardo da Vinci) og 1 repræsentant i 3 møder i underudvalg (Sokrates) 2 repræsentanter i 5 møder (Leonardo da Vinci) og 1 repræsentant i 19 møder (Sokrates) Ovennævnte udgifter vil blive dækket ind gennem de bidrag (artikel 4, stk. 2, tredje led, i finansforordningen), som Ungarn yder (jf. punkt 5. 3 og 7. 4 i finansieringsoversigten). 19 * *


title: Regulamento (CE) n.° 761/2000 da Comissão, de 12 de Abril de 2000, que fixa os direitos de importação no sector do arroz

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: 13. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 92/19 REGULAMENTO (CE) N. o 761/2000 DA COMISSÃO de 12 de Abril de 2000 que fixa os direitos de importação no sector do arroz A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, que estabelece a organização comum de mercado do arroz (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2072/98 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1503/96 da Comissão, de 29 de Julho de 1996, que estabelece as normas de execução do Regulamento (CE) n. o 3072/95 do Conselho no que respeita aos direitos de importação no sector do arroz (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2831/ /98 (4), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, Considerando o seguinte: (1) (2) O artigo 11. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95 prevê que, na importação dos produtos referidos no artigo 1. o do mencionado regulamento, serão cobradas as taxas dos direitos da pauta aduaneira comum; todavia, no que respeita aos produtos referidos no n. o 2 do mesmo artigo, o direito de importação é igual ao preço de intervenção válido para esses produtos no momento da importação, majorado de uma determinada percentagem consoante se trate de arroz descascado ou branqueado, diminuído do preço de importação, desde que esse direito não seja superior à taxa dos direitos da pauta aduaneira comum. Por força do n. o 3 do artigo 12. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95, os preços de importação CIF são calculados com base nos preços representativos do produto em questão no mercado mundial ou no mercado de impor- tação comunitário do produto. (3) (4) (5) (6) O Regulamento (CE) n. o 1503/96 estabeleceu as normas de execução do Regulamento (CE) n. o 3072/95 no que respeita aos direitos de importação no sector do arroz. Os direitos de importação são aplicáveis até que entre em vigor o resultado de uma nova fixação; que esses direitos permanecem igualmente em vigor se não estiver disponível qualquer cotação para a origem de referência prevista no artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1503/96 no decurso das duas semanas anteriores à fixação perió- dica seguinte. Para permitir o funcionamento normal do regime dos direitos de importação, é conveniente utilizar para o cálculo destes últimos as taxas do mercado verificadas durante um período de referência. A aplicação do Regulamento (CE) n. o 1503/96 conduz à fixação dos direitos de importação em conformidade com os anexos do presente regulamento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os direitos de importação no sector do arroz referidos nos n. os 1 e 2 do artigo 11. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95 são fixados no anexo I do presente regulamento com base nos elementos constantes do anexo II. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 13 de Abril de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Abril de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 189 de 30. 7. 1996, p. 71. (4) JO L 351 de 29. 12. 1998, p. 25. L 92/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 4. 2000 ANEXO I Direitos de importação aplicáveis ao arroz e às trincas (em EUR/t) Código NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Países terceiros (excepto ACP e Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 142,52 142,52 142,52 208,10 142,52 142,52 142,52 208,10 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ACP (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 45,54 45,54 45,54 68,50 45,54 45,54 45,54 68,50 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Direitos de importação (5) Bangladesh (4) Basmati Índia e Paquistão (6) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 66,92 66,92 66,92 99,71 66,92 66,92 66,92 99,71 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) Egipto (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 106,89 106,89 106,89 156,08 106,89 106,89 106,89 156,08 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) No que se refere às importações de arroz, originário dos Estados ACP, o direito de importação é aplicável no âmbito do regime definido pelos Regulamentos (CE) n. o 1706/98 do Conselho (JO L 215 de 1. 8. 1998, p. 12) e (CE) n. o 2603/97 da Comissão (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 22), alterado. (2) Em conformidade com o Regulamento (CEE) n. o 1706/98, os direitos de importação não são aplicados aos produtos originários dos Estados de África, das Caraíbas e do Pacífico (ACP) e importados directamente para o departamento ultramarino da Reunião. (3) O direito de importação de arroz para o departamento ultramarino da Reunião é definido no n. o 3, do artigo 11. o, do Regulamento (CE) n. o 3072/95. (4) No que se refere às importações de arroz, à excepção das trincas de arroz (código NC 1006 40 00), originário do Bangladesh, o direito de importação é aplicável no âmbito do regime definido pelos Regulamentos n. o 3491/90 do Conselho (JO L 337 de 4. 12. 1990, p. 1) e (CEE) n. o 862/91 da Comissão (JO L 88 de 9. 4. 1991, p. 7), alterado. (5) A importação de produtos originários dos países e territórios ultramarinos (PTU) está isenta de direitos de importação, em conformidade com o n. o 1 do artigo 101. o da Decisão 91/482/CEE do Conselho (JO L 263 de 19. 9. 1991, p. 1), alterada. (6) Em relação ao arroz descascado da variedade Basmati de origem indiana e paquistanesa, redução de 250 EUR/t [artigo 4. oA do Regulamento (CE) n. o 1503/96, alterado]. (7) Direito aduaneiro fixado na Pauta Aduaneira Comum. (8) No que se refere às importações de arroz, originário e proveniente do Egipto, o direito de importação é aplicável no âmbito do regime definido pelos Regulamentos (CE) n. o 2184/96 do Conselho (JO L 292 de 15. 11. 1996, p. 1) e (CE) n. o 196/97 da Comissão (JO L 31 de 1. 2. 1997, p. 53). 13. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 92/21 ANEXO II Cálculo dos direitos de importação no sector do arroz 1. Direito de importação (EUR/T) (1) 208,10 455,00 142,52 455,00 (1) Paddy Trincas Descascado Branqueado Descascado Branqueado Tipo Indica Tipo Japónica 2. Elementos de cálcio: a) Preço CIF ARAG (EUR/T) b) Preço FOB (EUR/T) c) Fretes marítimos (EUR/T) d) Origem (1) Direito aduaneiro fixado na Pauta Aduaneira Comum. — — — — 332,53 289,32 422,14 330,00 — — — — 390,87 298,73 31,27 31,27 USDA USDA Operadores Operadores — — — —


title: Parere della Commissione del 30 marzo 2000 in forza della direttiva 73/23/CEE del Consiglio relativa al materiale elettrico destinato ad essere adoperato entro taluni limiti di tensione (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
consumer protection
household electrical appliance
product quality
product safety

text: C 104/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 12. 4. 2000 PARERE DELLA COMMISSIONE del 30 marzo 2000 in forza della direttiva 73/23/CEE del Consiglio relativa al materiale elettrico destinato ad essere adoperato entro taluni limiti di tensione (2000/C 104/07) (Testo rilevante ai fini del SEE) relativamente lettera d) e punto 2, attive. Ai fini degli obiettivi di sicurezza di cui all’allegato I, punto 1, lettera b), della direttiva 73/23/CEE, il materiale elettrico deve essere progettato e fab- bricato in modo da garantire la protezione contro i rischi connessi alla temperatura delle superfici. In assenza di adeguate specifiche norma EN 60335-2-9 non garantisce necessariamente la totale confor- mit(cid:224) alla direttiva Bassa tensione. Per quanto riguarda i rischi connessi alla temperatura delle superfici non attive, si considera che la norma EN 60335-2-9 (clausola 11) e la norma EN 60335-1 (clausola 11), quali sono indicate nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee sopra indicata, non consentano di presumere la conformit(cid:224) agli obiettivi di sicurezza dichiarati. rischio, questo la a Alle conclusioni sopra esposte hanno aderito i rappresentanti delle amministrazioni nazionali nella riunione del gruppo di lavoro Bassa tensione del 17 e 18 giugno 1999. La Commissione ha chiesto all’organismo europeo di norma- lizzazione Cenelec di prendere nella dovuta considerazione il rischio sopra indicato in una versione riveduta della norma stessa. La revisione della norma EN 60335-2-9 Ł attualmente in corso. In assenza di una norma armonizzata riveduta, i fabbricanti devono pertanto tener conto, all’atto di stabilire la conformit(cid:224) del loro materiale elettrico con la direttiva Bassa tensione, il rischio connesso alla temperatura delle superfici non attive. Ci(cid:242) pu(cid:242) comportare un’analisi e una valutazione dei rischi per garantire che il materiale sia progettato e fabbricato in modo da ridurre nella misura del possibile il rischio connesso alla temperatura delle superfici non attive in causa. Il presente parere si basa sull’articolo 9 della direttiva 73/23/CEE del Consiglio, del 19 febbraio 1973, relativa al ma- teriale elettrico destinato ad essere adoperato entro taluni limiti di tensione (1), e riguarda l’applicazione dell’articolo 5 della medesima direttiva. Conformemente all’articolo 5 della direttiva 73/23/CEE, i rife- rimenti alle norme armonizzate EN 60335-1 e EN 60335-2-9 sono stati pubblicati nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) euro- pee (2). Tali norme, approvate dall’organismo europeo di nor- malizzazione Cenelec, recano il seguente titolo: (cid:151) EN 60335-1 Sicurezza degli apparecchi elettrici d’uso do- mestico e similare (cid:151) Parte 1: Norme gene- rali (cid:151) EN 60335-2-9 Sicurezza degli apparecchi elettrici d’uso do- mestico e similare (cid:151) Parte 2: Norme parti- colari per tostapane, griglie, ferri da cialda, arrostitrici e apparecchi simili Nell’ambito dell’applicazione della clausola di salvaguardia in conformit(cid:224) dell’articolo 9 della direttiva Bassa tensione, la Commissione Ł stata informata di una lacuna della norma armonizzata EN 60335-2-9, che viene applicata congiunta- mente alla norma EN 60335-1. Si tratta del rischio connesso alla temperatura elevata delle superfici non attive degli apparecchi oggetto della norma EN 60335-2-9. Nella versione attuale, questa norma non con- templa i rischi connessi alla temperatura delle superfici non (1) GU L 77 del 26. 3. 1973, direttiva modificata dalla direttiva 93/68/CEE (GU L 220 del 30. 8. 1993, pag. 1). (2) GU C 268 del 22. 9. 1999, pag. 1


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1174/00 esittäjä(t): Malcolm Harbour (PPE-DE) komissiolle. Moottoriajoneuvoalan tutkimus.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU research policy
West Midlands
cessation of trading
motor vehicle industry
new technology

text: 6. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 72 E/25 Keski-Englannissa toteutettaville tietoyhteiskuntahankkeille, t(cid:246)m(cid:228)ksi j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)lle koulutetulle ty(cid:246)v(cid:228)est(cid:246)lle? jotka t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t ty(cid:246)paikkojen luomiseen ty(cid:246)t- Michel Barnier(cid:146)n komission puolesta antama vastaus (8. kes(cid:228)kuuta 2000) Yhteis(cid:246)n rakennerahastojen talouden kehitt(cid:228)miseen pyrkiville ohjelmille my(cid:246)nnetty tuki on merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) Keski-Englannissa kaudella 2000(cid:129)2006. Lissabonin Eurooppa-neuvostossa laaditun e-Europe -aloitteen seurauksena tietoyhteiskunnan kehitt(cid:228)minen on yksi komission toimintalinjoista ja se kuuluu moneen yhteis(cid:246)n rahoitusaloitteeseen. Komissio pyrkii varmistamaan, ett(cid:228) alueen rakennerahasto-ohjelmien seuraa- ja e-Europe -aloitteen valla kaudella tietoyhteiskunnan kehitt(cid:228)minen otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n asianmukaisesti mukaisesti. Ensinn(cid:228)kin suuri osa Keski-Englannin aluetta voi saada tavoitteen 2 ja vaiheittain poistuvan tavoitteen 2 mukaista rakennerahaston tukea. Keski-Englannin ohjelma, joka saa tukea yli 850 miljoonaa euroa, on Yhdistyneen kuningaskunnan suurin tavoitteen 2 ohjelmista kaudella 2000(cid:129)2006. J(cid:228)senvaltion viranomaiset ovat toimittaneet hiljattain Keski-Englannin tavoitteen 2 kehitt(cid:228)missuunnitelman komissiolle ja siin(cid:228) on esitetty seuraavat nelj(cid:228) toimintalinjaa: 1) monimuotoisen ja dynaamisen elinkeino- el(cid:228)m(cid:228)n perustan luominen; 2) taitoa ja koulutusta arvostavan alueen luominen; 3) kasvuun t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n infrastruktuurin ja kasvuedellytysten luominen; 4) yhteis(cid:246)jen uudistaminen. Ohjelman keskeisi(cid:228) aiheita on tietoyhteiskunnan innovaatioiden tukeminen ja kehitt(cid:228)minen. N(cid:228)iden toimintalinjojen yhteydess(cid:228) voidaan suunnitella toteutettavaksi seuraavia toimia: tieto- ja tiedonv(cid:228)litysteknologioiden k(cid:228)yt(cid:246)n ja edist(cid:228)misen harjoittelun tukeminen; korkeatasoista teknologiaa k(cid:228)ytt(cid:228)vien pk-yritysten tukeminen erikoistunut yritys- tuki mukaan lukien; aloitusp(cid:228)(cid:228)omaa avustusten, lainojen tai riskirahoituksen muodossa. Suunnitelman luonnoksessa korostetaan tarvetta luoda uusia ty(cid:246)paikkoja ja arvioidaan jokaista edell(cid:228) ehdotettua toimin- talinjaa uusien ty(cid:246)paikkojen luomisen kannalta. Toiseksi Keski-Englanti saa tavoitteen 3 ohjelman mukaista tukea, jota on my(cid:246)nnetty Yhdistyneelle kuningaskunnalle yhteens(cid:228) 4 500 miljoonaa euroa. T(cid:228)t(cid:228) ja tavoitteen 2 mukaista rahoitusta voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) aiemmin autoteollisuuden palveluksessa olleen ammattitaitoisen henkil(cid:246)st(cid:246)n uudelleenty(cid:246)llist(cid:228)misen tuke- miseen. N(cid:228)iden m(cid:228)(cid:228)rien lis(cid:228)ksi Keski-Englanti voisi my(cid:246)s saada enemm(cid:228)n tietoyhteiskunnan alaan kuuluvaa tukea innovatiivisille hankkeille. Komissio laatii parhaillaan n(cid:228)it(cid:228) toimia koskevia suuntaviivoja. (2001/C 72 E/028) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1174/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Malcolm Harbour (PPE-DE) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Moottoriajoneuvoalan tutkimus Ottaen huomioon k(cid:228)ynniss(cid:228) olevat Keski-Englannin autoteollisuuden uudelleenj(cid:228)rjestelyt, jotka ovat seu- rausta BMW:n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) pilkkoa Rover-ryhm(cid:228), voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Mik(cid:228) on uuden moottoriajoneuvoteknologian tutkimushankkeiden t(cid:228)m(cid:228)nhetkinen tilanne? 2. Mitk(cid:228) ovat mahdollisuudet kehitt(cid:228)(cid:228) lupaavaa uutta teknologiaa laatimalla erityinen ohjelma, jolla my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ynnistysrahoitusta Keski-Englannissa toimiville uusille yrityksille? 3. Voisiko komissio tarjota erityisrahoitusta Roverin pilkkomisesta seuranneiden koulutettujen mootto- riajoneuvoteknikkojen vakavien ty(cid:246)llisyysongelmien lievent(cid:228)miseksi? C 72 E/26 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 6. 3. 2001 Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (8. kes(cid:228)kuuta 2000) 1. Rover-ryhm(cid:228) on osallistunut vuodesta 1992 l(cid:228)htien yhteens(cid:228) 79 tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen hankkeeseen, jotka ovat saaneet Euroopan yhteis(cid:246)n rahoitusta. Rover-ryhm(cid:228) on osallistunut joko koordinaattorina tai kumppanina erilaisiin autoalan tutkimus-, kehitys- ja demonstraatiohankkeisiin, joiden aiheista voidaan esimerkkein(cid:228) mainita kehittyneet suunnittelu- ja valmistustekniikat, informaatio- ja televiestint(cid:228)tekniikat, tehokkaat ja uusiutuvia energial(cid:228)hteit(cid:228) hy(cid:246)dynt(cid:228)v(cid:228)t teknologiat, taitojen parantami- nen sek(cid:228) koulutustoiminta. Hankkeista 30 on edelleen meneill(cid:228)(cid:228)n. 2. Viides tutkimuksen puiteohjelma edist(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n tutkimushankkeiden hyv(cid:228)ksik(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), mutta siin(cid:228) on rajalliset mahdollisuudet tukea k(cid:228)ynnistymisvaiheessa olevia uusia yrityksi(cid:228), joille voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tukea erityisesti innovaatioiden edist(cid:228)mist(cid:228) sek(cid:228) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) osallistumisen kannustamista koskevasta erityisohjelmasta. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)tee my(cid:246)s kolmanteen pk-yritysten monivuotiseen ohjelmaan, jonka yhteydess(cid:228) on kysymys l(cid:228)hinn(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) ja Cordis-ohjelman WWW-sivuilla julkaistuihin tar- jouspyynt(cid:246)ihin ja kiinnostuksenilmaisupyynt(cid:246)ihin osallistumisesta. Rahoitusta voi saada my(cid:246)s Euroopan teknologiaohjelmasta (ETF) ja ETF-alkurahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) (kasvua ja ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevan aloitteen osa), joita toteutetaan niit(cid:228) hallinnoivien Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kanssa. T(cid:228)ll(cid:246)in yhteis(cid:246)n rahoitus my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n erityisten riskirahoittajien kautta, jotka toimivat valtuutettuina v(cid:228)litt(cid:228)jin(cid:228). Ne seulovat rahoitukseen oikeutetut hakijat ja tekev(cid:228)t t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen p(cid:228)(cid:228)omasijoituksia valittuihin hakijayrityksiin taloudellisten kriteerien perusteella. Suurin osa West Midlandsin alueesta (jolla Roverin Longbridgen tehdas sijaitsee) on oikeutettu tavoitteen 2 tai vaiheittain poistuvan tavoitteen 2 mukaiseen tukeen. Vastaavasti West Midlandsin alueella sijaitseva, yhteis(cid:246)n tavoitteen 2 mukaisen tuen piiriin kuuluva alue voi saada yhteis(cid:246)n rakennerahaston tukea yhteens(cid:228) 850 miljoonaa euroa vuosina 2000(cid:129)2006. Tavoitteen 2 kehityssuunnitelmaa koskevat neuvotte- lut ovat alkamassa, ja erityist(cid:228) huomiota kiinnitet(cid:228)(cid:228)n autoteollisuuden alam(cid:228)keen ja tarpeeseen monipuo- listaa niiden taloutta ja perustaa uusia yrityksi(cid:228). Rakennerahastoista ja erityisesti Euroopan aluekehitysra- hastosta voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) pk-yrityksille tukea seuraaviin toimintoihin: yritysten tukipalvelut, teknologian infra- siirron rahoittaminen, rahoituksen ja lainojen saatavuuden parantaminen yritysten keskuudessa, struktuurin tarjoaminen ja suora investointituki. Ohjelmassa suuntaudutaan kest(cid:228)vien ty(cid:246)paikkojen luomi- seen ja alueen rakenteellisen muokkaamisen tukemiseen. 3. Mit(cid:228) tulee autoteollisuuden teknisen koulutuksen saaneen henkil(cid:246)kunnan vakavaan ty(cid:246)tt(cid:246)myyteen, mit(cid:228)(cid:228)n erityist(cid:228) rahoitusta tai lis(cid:228)rahoitusta ei ole suunnitteilla Rover-ryhm(cid:228)n hajoamisen yhteydess(cid:228). Edell(cid:228) mainitun tavoitteen 2 rahoituksen lis(cid:228)ksi West Midlandsin alue saa tavoitteen 3 kautta Euroopan joka voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) muun muassa ratkaisemaan mahdollisia sosiaalirahastosta huomattavan summan, ty(cid:246)tt(cid:246)myysongelmia, jotka aiheutuvat siit(cid:228), ett(cid:228) BMW myy pois Roverin. West Midlandsin alue saa my(cid:246)s huomattavan osa Yhdistyneen kuningaskunnan tavoitteen 3 mukaisesta tuesta (cid:129) 4500 miljoonaa euroa. Tavoitetta 3 koskeva suunnitelma on tehty asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta Euroopan sosiaa- lirahaston osalta annetun asetuksen (ETY) N:o 4255/88 muuttamisesta 20. hein(cid:228)kuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2084/93 (1) m(cid:228)(cid:228)riteltyjen viiden politiikan osa-alueen mukaisesti. Roverin tapauksessa tulevat kysymykseen erityisesti kaksi politiikan osa-aluetta: aktiivinen ty(cid:246)markkinapolitiikka (kohta a), jonka yksi strateginen tavoite on nimenomaan v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) pitk(cid:228)aikaisty(cid:246)tt(cid:246)myytt(cid:228) menetelmill(cid:228), jotka on suunnattu vastik(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)tt(cid:246)m(cid:228)ksi joilla on vaara j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) ty(cid:246)tt(cid:246)m(cid:228)ksi, sek(cid:228) sopeutuvuus (kohta d), jonka yksi strateginen tavoite on parantaa ty(cid:246)voiman taitoja ja sopeutuvuutta. j(cid:228)(cid:228)neisiin ja niihin, Lis(cid:228)ksi yhteis(cid:246)n toteuttaman ammatillista koulutusta koskeva Leonardo da Vinci -toimintaohjelma (toinen vaihe 2000(cid:129)2006) tukee j(cid:228)senvaltioiden ohjelmia elinik(cid:228)isen oppimisen alalla. Se saattaa antaa mahdolli- suuden kehitt(cid:228)(cid:228) asianmukaisia koulutusv(cid:228)lineit(cid:228) ja -mekanismeja (pilottihankkeiden muodossa) koulutus- 6. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 72 E/27 j(cid:228)rjestelmien perustamiseksi. N(cid:228)m(cid:228) voivat puolestaan edist(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden taitojen parantamisessa ja helpottaa onnistunutta paluuta ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n. (1) EYVL L 193, 31. 7. 1993. (2001/C 72 E/029) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1197/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Margrietus van den Berg (PSE) komissiolle Aihe: Kansainv(cid:228)lisen maataloustutkimuksen neuvoa-antava ryhm(cid:228) (12. huhtikuuta 2000) Vuonna 1971 perustettu kansainv(cid:228)lisen maataloustutkimuksen neuvoa-antava ryhm(cid:228) (CGIAR) on ep(cid:228)vi- rallinen yhdistys, johon kuuluu 58 julkisen ja yksityisen sektorin j(cid:228)sent(cid:228). CGIAR tukee kuudentoista kansainv(cid:228)lisen maataloustutkimuskeskuksen muodostamaa verkostoa ja sen teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on osallistua elin- tarvikehuollon turvaamiseen ja k(cid:246)yhyyden poistamiseen kehitysmaissa. T(cid:228)t(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) se toteuttaa harjoitta- malla tutkimustoimintaa, tekem(cid:228)ll(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228), lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kehitysmaiden kapasiteettia sek(cid:228) tarjoamalla toimintatukea. CGIAR edist(cid:228)(cid:228) kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) maatalouskehityst(cid:228), joka perustuu ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta j(cid:228)rkev(cid:228)(cid:228)n luonnonvarojen hallintaan. Euroopan komissio on ollut CGIAR:lle t(cid:228)rke(cid:228) pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin taloudellisen tuen tarjoaja. Tuen antaminen kuitenkin keskeytettiin vuonna 1999, ja komissio on parhaillaan arvioi- massa uudelleen tulevaa tukeaan CGIAR:(cid:228)lle. Edell(cid:228) olevan johdosta kysyn seuraavaa: 1. My(cid:246)nt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, ett(cid:228) kansainv(cid:228)liset tutkimuskeskukset tekev(cid:228)t CGIAR:(cid:228)n tuella arvokasta ty(cid:246)t(cid:228), jolla torjutaan n(cid:228)l(cid:228)nh(cid:228)t(cid:228)(cid:228) kehitysmaissa ja parannetaan niiden maaseutualueiden elinehtoja? 2. Onko komissio tietoinen kuuluisan kansainv(cid:228)lisen paneelin hiljattain tekem(cid:228)st(cid:228) arvioinnista? Paneelin jonka puheenjohtajana toimi maailman tilaa k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoston puheenjohtaja Maurice Strong, mukaan CGIAR edustaa parasta kehitysapuun koskaan tehty(cid:228) investointia. 3. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) CGIAR on parhaillaan m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) uudelleen ohjelmiaan, jotka on tarkoitus suunnata entist(cid:228) suoraviivaisemmin maanviljelyn ja luonnonvarojen tutkimukseen kaikkein k(cid:246)yhimmiss(cid:228) maissa? 4. Onko komissio tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) CGIAR:(cid:228)n tutkijoiden ty(cid:246)skenteleminen tiiviiss(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) kehitysmaiden tutkijoiden kanssa antaa CGIAR:(cid:228)lle t(cid:228)ysin ainutlaatuisen mahdollisuuden tukea kansal- lisia tutkimushankkeita ja yksitt(cid:228)isi(cid:228) maanviljelij(cid:246)it(cid:228), jotka ovat riippuvaisia n(cid:228)ist(cid:228) hankkeista? 5. Onko komissio tietoinen CGIAR:(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)ntyneest(cid:228) ty(cid:246)panoksesta kala-, kotiel(cid:228)in- ja mets(cid:228)taloudessa sek(cid:228) mets(cid:228)nviljelyss(cid:228)? Kaikkiin mainittuihin alueisiin sis(cid:228)ltyy suuria mahdollisuuksia auttaa k(cid:246)yh(cid:228)(cid:228) v(cid:228)est(cid:246)(cid:228) ja parantaa heid(cid:228)n elinymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228)(cid:228)n. Jos komissio on tietoinen n(cid:228)ist(cid:228) tosiasioista, haluaako se 6. 7. 8. t(cid:228)ysin tunnustaa sen ainutlaatuisen ja korvaamattoman roolin, joka CGIAR:(cid:228)ll(cid:228) on EU:n t(cid:228)rkeimmiss(cid:228) kehitysapuasioissa kuten k(cid:246)yhyyden v(cid:228)hent(cid:228)misess(cid:228), elintarvikehuollon turvaamisessa ja kehitysmai- den ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelussa? kertoa Euroopan parlamentille milloin ja miten CGIAR-keskusten rahoitusta tullaan jatkamaan? tutkia sit(cid:228) mahdollisuutta, ett(cid:228) tukea lis(cid:228)tt(cid:228)isiin ja tuen jatkumisen taattaisiin useammaksi vuodeksi? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (3. hein(cid:228)kuuta 2000) Komissio on kansainv(cid:228)lisen maataloustutkimuksen neuvoa-antavan ryhm(cid:228)n (CGIAR) pitk(cid:228)aikainen kump- pani ja rahoittaja ja osallistuu aktiivisesti sen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n kehitt(cid:228)miseen. Se on t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi luonnollisesti tietoinen sek(cid:228) CGIAR:n osuudesta maatalousalan tutkimukseen ett(cid:228) viimeaikaisesta asioiden kulusta, johon arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1183/00 från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen. Miljöskydd i samband med utvidgningen.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
accession negotiations
environmental protection

text: 3. 4. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 103 E/7 Bulgariens premi(cid:228)rminister tr(cid:228)ffade kommissionsledamoten med ansvarar f(cid:246)r utvidgningen den 29 novem- ber 1999. Vid det m(cid:246)tet enades kommissionen och Bulgarien om ett samf(cid:246)rst(cid:229)ndsavtal, som under- tecknades av den bulgariska utrikesministern, om st(cid:228)ngningen och avvecklingen av enheterna 1(cid:141)4 vid k(cid:228)rnkraftverket i Kozloduy. Den bulgariska regeringen (cid:229)tog sig att definitivt st(cid:228)nga enheterna 1 och 2 f(cid:246)re (cid:229)r 2003. Det definitiva beslutet om datumet f(cid:246)r st(cid:228)ngning av enheterna 3 och 4 kommer att fattas under 2002 i samband med granskningen av det bulgariska energiprogrammet. Enligt samf(cid:246)rst(cid:229)ndsavtalet kommer enheterna 3 och 4 att st(cid:228)ngas f(cid:246)re de befintliga planerna p(cid:229) en st(cid:228)ngning under 2008 respektive 2010. Kommissionen anser att den definitiva st(cid:228)ngningen av dessa reaktorer b(cid:246)r ske senast under 2006. F(cid:246)r att kunna fullg(cid:246)ra dessa (cid:229)taganden om st(cid:228)ngning har kommissionen lovat att tillhandah(cid:229)lla ekono- miskt st(cid:246)d f(cid:246)r avvecklingen av k(cid:228)rnkraftsreaktorerna vid Bohunice V1, Ignalina och Kozloduy 1(cid:141)4, samt att st(cid:246)dja efterf(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder inom energisektorn. Finansierings(cid:246)versikter om ett s(cid:229)dant st(cid:246)d med Phare- medel ur 1999 (cid:229)rs budget har redan undertecknats med Slovakien och Litauen, med anslag p(cid:229) 10 miljarder euro till vart och ett av dessa l(cid:228)nder. Kommissionen har klart angett att man kommer att bidra med ett ytterligare (cid:229)rligt st(cid:246)d p(cid:229) 20 miljoner euro var till dessa l(cid:228)nder under de kommande (cid:229)ren. Detta st(cid:246)d kommer att uppg(cid:229) till 150 miljoner euro f(cid:246)r s(cid:229)v(cid:228)l Slovakien som Litauen i slutet av den nuvarande budgetplanen f(cid:246)r 2000(cid:141)2006. Inom ramen f(cid:246)r samf(cid:246)rst(cid:229)ndsavtalet med Bulgarien har kommis- sionen erbjudit ett fler(cid:229)rigt st(cid:246)dpaket som uppg(cid:229)r till 200 miljoner euro f(cid:246)r perioden fram till 2006. Utbetalningen av h(cid:228)lften av detta belopp kommer att vara avh(cid:228)ngig en bekr(cid:228)ftelse av samf(cid:246)rst(cid:229)ndsavtalet med h(cid:228)nsyn till de definitiva datumen f(cid:246)r st(cid:228)ngning av enheterna 3 och 4 under 2002. Kommissionen har dessutom vidtagit f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla merparten av detta ekonomiska st(cid:246)d genom internationella st(cid:246)dfonder som f(cid:246)rvaltas av Europeiska banken f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad och utveckling (EBRD) och som kommer att uppr(cid:228)ttas under detta (cid:229)r. Dessutom har de tre l(cid:228)nderna blivit erbjudna l(cid:229)n fr(cid:229)n Euratom. Den 18 april 2000 godk(cid:228)nde kommissionen ett l(cid:229)n p(cid:229) 212 miljoner euro till Bulgarien. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de s(cid:228)rskilda villkor som de tre kandidatl(cid:228)nderna st(cid:228)llt i f(cid:246)rh(cid:229)llande till deras beslut att st(cid:228)nga dessa reaktorer, kan man konstatera att Litauen och Bulgarien f(cid:246)rbeh(cid:229)ller sig r(cid:228)tten att fatta de definitiva besluten om en st(cid:228)ngning av enheterna 3 och 4 vid Kozloduy och enhet 2 vid Ignalina inom ramen f(cid:246)r de reviderade nationella energiprogrammen som skall antas under 2002 (Bulgarien) respektive 2004 (Litauen). Av debatten i vissa av dessa l(cid:228)nder har det dessutom framg(cid:229)tt att vissa politiska krafter vill koppla ihop en definitiv st(cid:228)ngning med ekonomiskt st(cid:246)d fr(cid:229)n gemenskapen. Kommissionen har kategoriskt f(cid:246)rkastat en s(cid:229)dan koppling, men har d(cid:228)remot g(cid:229)tt med p(cid:229) att tillhandah(cid:229)lla st(cid:246)d f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av besluten om avveckling, enligt ovan. Kommissionen f(cid:246)ljer noga genomf(cid:246)randet av de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga stegen i riktning mot en st(cid:228)ngning och avveckling och har gjort sitt ekonomiska st(cid:246)d avh(cid:228)ngigt mottagarl(cid:228)ndernas fullg(cid:246)rande av sina (cid:229)taganden om st(cid:228)ngning. Detta inbegriper antagandet av adekvata best(cid:228)mmelser inom ramen f(cid:246)r den nationella lagstiftningen. Bortsett fr(cid:229)n detta har man inte avtalat om n(cid:229)gra s(cid:228)rskilda (cid:148)garantier(cid:148) vad betr(cid:228)ffar de (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas f(cid:246)r att avveckla reaktorerna. Kommissionen och kandidatl(cid:228)nderna (cid:228)r emellertid medvetna om att anslutningsf(cid:246)rhandlingarna, s(cid:228)rskilt inledandet och avslutandet av f(cid:246)rhandlingarna om energiavsnittet och ratificeringen av sj(cid:228)lva anslutningsinstrumenten, ger kommissionen l(cid:228)mpliga medel f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att (cid:229)tagandena om st(cid:228)ngning fullg(cid:246)rs. Slutet p(cid:229) avvecklingsarbetet g(cid:229)r inte att f(cid:246)rutse i detta skede. Avvecklingsprocessen omfattar en period av mellan 50 och 100 (cid:229)r eller mer (slutlagring av utbr(cid:228)nt br(cid:228)nsle, k(cid:228)rnavfall och kontaminerade (cid:228)mnen). Det definitiva slutet p(cid:229) avvecklingsprocessen p(cid:229)verkas dessutom av de tekniska l(cid:246)sningar man v(cid:228)ljer f(cid:246)r de olika avvecklingsalternativen. (2001/C 103 E/007) SKRIFTLIG FR¯GA E-1183/00 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen (12 april 2000) ˜mne: Milj(cid:246)skydd i samband med utvidgningen H(cid:228)ndelsen vid den rum(cid:228)nska guldgruvan Baia Mare, som ledde till att Donau f(cid:246)rgiftades med en ouppskattbar m(cid:228)ngd cyanid, (cid:228)r ytterligare en varningssignal om den farliga situationen n(cid:228)r det g(cid:228)ller milj(cid:246)s(cid:228)kerheten i kandidatl(cid:228)nderna. Situationen (cid:228)r alarmerande eftersom inget av dessa l(cid:228)nder uppfyller samtliga de krav som EU fastst(cid:228)llt. C 103 E/8 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 4. 2001 Kommissionen tillfr(cid:229)gas f(cid:246)ljande: 1. Anser kommissionen att de 50 miljarder euro som i Agenda 2000 avsattes f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla milj(cid:246)s(cid:228)kerheten (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt? 2. Kan kommissionen ange de l(cid:228)nder som uppfyller EU:s regler p(cid:229) detta omr(cid:229)de? 3. Anser inte kommissionen att milj(cid:246)s(cid:228)kerheten b(cid:246)r vara en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r en eventuell anslutning, f(cid:246)rutom den milj(cid:246)s(cid:228)kerhet som Europaparlamentet i ett yttrande under den f(cid:246)rra valperioden beg(cid:228)rde f(cid:246)r k(cid:228)rnkraftsanl(cid:228)ggningar? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (26 maj 2000) I Agenda 2000 fastst(cid:228)lls anslutningskriterierna f(cid:246)r kandidatl(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa. Ett av dessa kriterier (cid:228)r antagande och till(cid:228)mpning av gemenskapens regelverk. I Agenda 2000 erk(cid:228)nns att detta (cid:228)r en omfattande uppgift n(cid:228)r det g(cid:228)ller milj(cid:246)fr(cid:229)gor, samtidigt som man (cid:228)r medveten om att det (cid:228)r viktigt att undvika en (cid:148)milj(cid:246)klyfta(cid:148) mellan medlemsstater och kandidatl(cid:228)nder. D(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229)kallas realistiska strategier n(cid:228)r det g(cid:228)ller att uppfylla kraven i gemenskapslagstiftningen och konkreta finansieringsplaner f(cid:246)r att genom- f(cid:246)ra denna. I Agenda 2000 f(cid:246)reskrivs d(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder inf(cid:246)r anslutning och nya instrument f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa kandidatl(cid:228)nderna att finansiera de kostnader som anslutningen f(cid:246)r med sig. Ett av dessa instrument (cid:228)r instrumentet f(cid:246)r strukturpolitiska (cid:229)tg(cid:228)rder inf(cid:246)r anslutningen (ISPA), genom vilket fr(cid:229)n och med (cid:229)r 2000 7 000 miljoner euro kommer att st(cid:228)llas till f(cid:246)rfogande under en sju(cid:229)rsperiod. H(cid:228)lften av detta belopp kommer att g(cid:229) till investeringar i milj(cid:246)infrastrukturer. Genom Phare-programmet kommer fr(cid:229)n och med (cid:229)r 2000 1 500 miljoner euro om (cid:229)ret att tillhandah(cid:229)llas f(cid:246)r ekonomisk och social utveckling, industriell (cid:229)teruppbyggnad och utveckling av den administrativa kapaciteten. Genom detta instrument kan finansier- ing beviljas f(cid:246)r kommunala infrastrukturer och industrirelaterade investeringar f(cid:246)r milj(cid:246)sanering och reducering av farligt avfall och farliga utsl(cid:228)pp. Slutligen kommer genom det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r jordbruket och landsbygdens utveckling (Sapard) 500 miljoner euro om (cid:229)ret att tillhandah(cid:229)llas f(cid:246)r olika program f(cid:246)r utveckling av jordbruket och landsbygden, bl. a. f(cid:246)r beskogning. Som kommissionen redan understr(cid:246)k i Agenda 2000 kan finansieringsbehovet inte enbart t(cid:228)ckas med st(cid:246)det inf(cid:246)r anslutningen. Omfattande inhemska och utl(cid:228)ndska finansiella resurser, s(cid:228)rskilt fr(cid:229)n den privata sektorns sida, m(cid:229)ste uppb(cid:229)das f(cid:246)r att st(cid:246)dja (cid:229)tg(cid:228)rdsprogrammen f(cid:246)r att gemenskapslagstiftningen skall kunna efterlevas. Mot bakgrund av olyckan i guldgruvan Baia Mare h(cid:229)ller kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att se (cid:246)ver milj(cid:246)lagstiftningen p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Huruvida kandidatl(cid:228)nderna uppfyller kraven i regelverket (cid:246)vervakas st(cid:228)ndigt och deras framsteg rapporteras i (cid:229)terkommande rapporter. Samtliga kandidatl(cid:228)nder som inlett anslutningsf(cid:246)rhandlingar med gemenskapen ang(cid:229)ende milj(cid:246)fr(cid:229)gor har dock uppgivit att de vid anslut- ningstidpunkten kommer att vara i st(cid:229)nd att genomf(cid:246)ra den aktuella gemenskapslagstiftningen. F(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma l(cid:228)get i vart och ett av dessa l(cid:228)nder har unionen i sina gemensamma st(cid:229)ndpunkter beg(cid:228)rt att kandidatl(cid:228)nderna skall informera om sina tidsplaner f(cid:246)r inf(cid:246)rlivande och genomf(cid:246)rande av gemenskaps- lagstiftningen. Milj(cid:246)fr(cid:229)gor prioriteras h(cid:246)gt vid anslutningsf(cid:246)rhandlingarna. I sin allm(cid:228)nna st(cid:229)ndpunkt vid den konferens vid vilken anslutningsf(cid:246)rhandlingarna inleddes understr(cid:246)k gemenskapen uttryckligen behovet att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en h(cid:246)g milj(cid:246)skyddsniv(cid:229) och i gemenskapens f(cid:246)rhandlingspositioner fastst(cid:228)lls faktiskt en klar strategi f(cid:246)r att uppn(cid:229) denna m(cid:229)ls(cid:228)ttning. Strategin g(cid:229)r bl. a. ut p(cid:229) att prioritera inf(cid:246)rlivande och genomf(cid:246)rande av industrirelaterad lagstiftning och best(cid:228)mmelser f(cid:246)r att motverka gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande f(cid:246)roreningar. Dess- utom kr(cid:228)ver gemenskapen i sina f(cid:246)rhandlingspositioner att alla nyinvesteringar i kandidatl(cid:228)nderna redan under perioden av f(cid:246)rberedelser inf(cid:246)r anslutning skall uppfylla milj(cid:246)kraven i gemenskapens regelverk. ¯ andra sidan har kommissionen i sammanfattningen av de (cid:229)terkommande rapporterna om kandidat- l(cid:228)ndernas framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot anslutning ocks(cid:229) angivit att, n(cid:228)r det g(cid:228)ller omr(cid:229)den inom regelverket som kr(cid:228)ver omfattande anpassningar och anstr(cid:228)ngningar, bl. a. stora kostnader, skulle (cid:246)verg(cid:229)ngsbest(cid:228)m- melserna kunna spridas (cid:246)ver en fastst(cid:228)lld tidsperiod f(cid:246)rutsatt att kandidatl(cid:228)nderna kan p(cid:229)visa att de (cid:228)r p(cid:229) v(cid:228)g att anpassa sig och att de har fastst(cid:228)llt detaljerade och realistiska anpassningsplaner, som bl. a. inneh(cid:229)ller n(cid:246)dv(cid:228)ndiga investeringar


title: PREGUNTA ESCRITA E-1175/00 de Richard Corbett (PSE) a la Comisión. Utilización de coches de alquiler de terceros países.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
motor car
third country
transport authorisation
vehicle rental

text: 20. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 53 E/91 Veamos como ejemplo la l(cid:237)nea Lisboa-Bruselas: (cid:129) operada actualmente con carÆcter exclusivo por el Grupo Qualiflyer (TAP+Sabena); (cid:129) supresi(cid:243)n de la frecuencia nocturna con el inicio del per(cid:237)odo de verano; (cid:129) importante aumento de las tarifas y mayor rigidez de las condiciones de reserva y pagos por adelantado; (cid:129) atenci(cid:243)n en un œnico mostrador (Qualiflyer), con un incremento importante de la congesti(cid:243)n en la atenci(cid:243)n al pœblico, as(cid:237) como la consiguiente pØrdida del servicio personalizado. Ante esta situaci(cid:243)n, ¿ha llevado a cabo la Comisi(cid:243)n el seguimiento pormenorizado de las consecuencias de la liberalizaci(cid:243)n y, ante situaciones como la mencionada anteriormente, tiene intenci(cid:243)n de intervenir para preservar los principios que subyacen en el establecimiento de la liberalizaci(cid:243)n del transporte aØreo en la Uni(cid:243)n Europea? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de mayo de 2000) La Comisi(cid:243)n vela constantemente por la aplicaci(cid:243)n correcta de los reglamentos de liberalizaci(cid:243)n que constituyen el tercer y œltimo conjunto de medidas sobre transporte aØreo en vigor desde el 1 de enero de 1993, as(cid:237) como por la aplicaci(cid:243)n total en el sector del transporte aØreo de las normas de la competencia previstas en el Tratado CE. En su comunicaci(cid:243)n de 20 de mayo de 1999 «El sector europeo del transporte aØreo: del mercado œnico a la arena mundial» (1), present(cid:243) los resultados obtenidos tras diez aæos de liberalizaci(cid:243)n de la aviaci(cid:243)n civil en la Comunidad. Aunque en general parecen positivos, la comunicaci(cid:243)n indica, sin embargo, que la evoluci(cid:243)n de las tarifas es insatisfactoria y pone de manifiesto que las diferencias de precio por kil(cid:243)metro siguen siendo grandes en la Comunidad. Por lo que se refiere, en concreto, al enlace Lisboa-Bruselas, la Comisi(cid:243)n comparte la inquietud manifestada por Su Seæor(cid:237)a sobre el hecho de que ese enlace estØ explotado por compaæ(cid:237)as aØreas que pertenecen exclusivamente al grupo Qualiflyer. EstÆ estudiando detenidamente la compatibilidad de los acuerdos celebrados en el marco del grupo Qualiflyer con las disposiciones antimonopolio del art(cid:237)culo 81 (antiguo art(cid:237)culo 85) del Tratado CE. (1) COM(1999) 182 final. (2001/C 53 E/121) PREGUNTA ESCRITA E-1175/00 de Richard Corbett (PSE) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Utilizaci(cid:243)n de coches de alquiler de terceros pa(cid:237)ses En su respuesta a la pregunta H-1190/98 (1), la Comisi(cid:243)n comunic(cid:243) su intenci(cid:243)n de resolver la cuesti(cid:243)n durante el primer semestre del aæo (esto es, 1999). ¿Puede decir si lo consigui(cid:243)? (1) Debates del Parlamento Europeo no 4-531 (enero de 1999). Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de junio de 2000) La Comisi(cid:243)n se complace en informar a Su Seæor(cid:237)a de que, en virtud del punto 2 del art(cid:237)culo 1 del Reglamento (CE) no 1662/1999 de la Comisi(cid:243)n, de 28 de julio de 1999, que modifica el Reglamento (CEE) no 2454/93 por el que se fijan determinadas disposiciones de aplicaci(cid:243)n del Reglamento (CEE) no 2913/92 del Consejo por el que se aprueba el C(cid:243)digo aduanero comunitario (1), que entr(cid:243) en vigor el 5 de agosto de 1999, se aport(cid:243) una soluci(cid:243)n al problema mencionado en la pregunta H-1190/98, planteada en el turno de preguntas de la sesi(cid:243)n de enero de 1999 (2). C 53 E/92 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 2. 2001 De acuerdo con la nueva disposici(cid:243)n, las autoridades aduaneras podrÆn autorizar a una persona f(cid:237)sica, establecida en el territorio aduanero de la Comunidad, a utilizar dentro de Øl un veh(cid:237)culo alquilado fuera de dicho territorio, en virtud de un contrato escrito. Esta autorizaci(cid:243)n estarÆ sujeta a la condici(cid:243)n de que los terceros pa(cid:237)ses donde se alquilen y matriculen los veh(cid:237)culos autoricen la importaci(cid:243)n temporal de veh(cid:237)culos alquilados y matriculados dentro del territorio aduanero de la Comunidad en circunstancias similares. El veh(cid:237)culo deberÆ reexportarse o entregarse a una empresa de alquiler establecida en el territorio aduanero de la Comunidad para su reexportaci(cid:243)n posterior, dentro de los ocho d(cid:237)as siguientes a la entrada en vigor del contrato. (1) DO L 197 de 29. 7. 1999. (2) Debates del Parlamento Europeo no 4-531 (enero de 1999). (2001/C 53 E/122) PREGUNTA ESCRITA E-1179/00 de Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Lengua vasca en la Comunidad Foral de Navarra (12 de abril de 2000) Actualmente el rØgimen jur(cid:237)dico del euskera en Navarra se enmarca en la Ley Foral del Vascuence 18/1986, de 15 de diciembre. Esta Ley Foral divide el territorio de Navarra en tres zonas ling(cid:252)(cid:237)sticas: la vasc(cid:243)fona, donde euskera y castellano son co-oficiales, y las zonas mixta y no vasc(cid:243)fona, donde la œnica lengua oficial es el castellano. El euskera es hablado, segœn datos del propio Gobierno de Navarra, por un 70 % de la poblaci(cid:243)n en la zona vasc(cid:243)fona, un 21 % en la zona mixta y un 7 % en la zona no vasc(cid:243)fona. En la zona vasc(cid:243)fona, al ser el euskera co-oficial, la educaci(cid:243)n es biling(cid:252)e y la administraci(cid:243)n tambiØn. En la zona mixta, no ostenta carÆcter de oficial y rige el principio de voluntariedad. En cuanto a la zona no vasc(cid:243)fona, los derechos existentes son nulos. En la enseæanza, el euskera œnicamente puede ser estudiado como asignatura, y no existe la posibilidad de acceder a una educaci(cid:243)n pœblica EN euskera, a pesar de la demanda existente. La Administraci(cid:243)n en esta zona no tiene ni la obligaci(cid:243)n ni los medios para atender a los ciudadanos en esta lengua. Por otro lado hay que seæalar que tampoco existe la posibilidad de estudiar en euskera en la œnica Universidad Pœblica de esta Comunidad, puesto que ha sido recientemente equiparada al estudio de lenguas «extranjeras», como el inglØs o el francØs. Teniendo en cuenta que la propia Ley Foral 13/1986 del Vascuence considera al euskera como lengua propia de Navarra, y tomando en consideraci(cid:243)n las numerosas resoluciones aprobadas por este Parlamento como pueden ser la de 30 de octubre de 1987, en la cual se recomienda a los Estados dar «una dimensi(cid:243)n oficial a la enseæanza de las lenguas regionales y minoritarias y elevarlo a la misma categor(cid:237)a que la enseæanza de las lenguas nacionales [(cid:133)]» y en la misma l(cid:237)nea las Resoluciones de 9 de febrero de 1994, 17 de diciembre de 1998 y 16 de marzo de 2000, ¿tiene la Comisi(cid:243)n constancia de esta situaci(cid:243)n? ¿No cree la Comisi(cid:243)n que la actual situaci(cid:243)n en la zona no vasc(cid:243)fona vulnera claramente lo acordado en estas Resoluciones? En v(cid:237)speras del aæo europeo de las lenguas, no cree la Comisi(cid:243)n que casos como el del euskera en Navarra deben ser objeto de detallado seguimiento? ¿Tiene la Comisi(cid:243)n la intenci(cid:243)n de elaborar un informe sobre el estado del respeto de la diversidad cultural de los Estados miembros, de acuerdo con los principios inspirados por el art(cid:237)culo 151 del Tratado? Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de junio de 2000) El respeto por la diversidad cultural y ling(cid:252)(cid:237)stica es una de las piedras angulares de la Uni(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n toma nota de la informaci(cid:243)n proporcionada por Su Seæor(cid:237)a sobre la situaci(cid:243)n de la lengua vasca en la Comunidad Foral de Navarra. La Comisi(cid:243)n ha actuado dentro de su marco de competencias elaborando un informe sobre la situaci(cid:243)n de las lenguas regionales y minoritarias en la Uni(cid:243)n (el estudio «Euromosaic»), por ejemplo, y facilitando ayuda financiera para proteger y promover las lenguas regionales y minoritarias, as(cid:237) como para ayudar a la Oficina Europea de Lenguas Minoritarias y a la red de informaci(cid:243)n Mercator. Asimismo, la Comisi(cid:243)n ha financiado iniciativas relativas a lenguas regionales y minoritarias dentro de otros programas comunitarios


title: WRITTEN QUESTION E-1181/00 by Antonio Tajani (PPE-DE) to the Commission. Conservation of the district of San Lorenzo in Florence.

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
Tuscany
competence of the Member States
heritage protection

text: 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/157 Does the Commission not consider that it should prevail upon the Ankara government to put an end 2. to the judicial and other forms of persecution inflicted on Mr Birdal and Mr Erkaban? Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (22 May 2000) The Commission shares the concern expressed by the Honourable Member on the situation of Mr Akin Birdal, who has had to return to prison to complete his sentence, and Mr Necmettin Erbakan, who was sentenced to a year in prison. With regard to Mr Birdal, a well-known defender of human rights in Turkey, the Commission fully supports the statement by the Council Presidency of 30 March 2000 calling on the Turkish Government to take steps to free him. This latest development is all the more regrettable since the decision of the last European Council in Helsinki on 10 December 1999, confirming Turkey(cid:146)s status as a candidate country, called on it to make a special effort to respect the political criteria laid down at Copenhagen. It is therefore vital that Turkey resolutely commit itself to a sustained process of democratisation and adopt the necessary reforms. In this respect the revision and even repeal of Article 312 of the penal code, under which Mr Birdal was convicted in 1998 and Mr Erbakan in March 2000, appears inevitable. (2001/C 26 E/195) WRITTEN QUESTION E-1181/00 by Antonio Tajani (PPE-DE) to the Commission Subject: Conservation of the district of San Lorenzo in Florence (12 April 2000) Is the Commission aware that the district of San Lorenzo in Florence is deteriorating and suffering neglect? How does it intend to safeguard the artistic, historical and cultural heritage of this district, whose market attracts millions of tourists from all over Europe every year? How does the Commission intend to guarantee the safety of tradesmen, itinerant salesmen and tourists and ensure that trading can be carried on normally, thereby preventing the deterioration from gradually discouraging craft industries and driving people away from Florence(cid:146)s historic centre? Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission (29 May 2000) Article 151 (ex Article 128) of the EC Treaty gives the Community responsibility for encouraging cooperation between the Member States in the area of culture. The question raised by the Honourable Member does not come under the responsibility of the Community but, on the basis of the principle of subsidiarity, is the sole responsibility of the Member State. (2001/C 26 E/196) WRITTEN QUESTION E-1185/00 by Cristiana Muscardini (UEN) to the Commission (12 April 2000) Subject: Tax burden on single persons The tax rates to which single persons are subject vary from one European Union country to another. A recent OECD study shows that the tax levied on single persons in some countries exceeds 50 % of


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1181/00 esittäjä(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. San Lorenzon kaupunginosan suojelu Firenzessä.

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/157 Eik(cid:246) komissio katso tarpeelliseksi vaatia Ankaran hallitusta lopettamaan Birdalin ja Erkabanin 2. oikeudellisen ja muunlaisen vainoamisen? G(cid:252)nter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2000) Komissio yhtyy arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)miin huolenilmaisuihin, jotka koskevat Akin Birdalia, joka on jonka on palattava vankilaan suorittamaan rangaistuksensa loppuun, tuomittu vuodeksi vankilaan. ja Necmettin Erbakania, Komissio tukee Akin Birdalin osalta t(cid:228)ysin neuvoston puheenjohtajavaltion 30. maaliskuuta 2000 antamaa julistusta, jossa erityisesti Turkin hallitusta kehotetaan toteuttamaan toimenpiteit(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tunnetun turkki- laisen ihmisoikeustaistelijan vapauttamiseksi. T(cid:228)m(cid:228) uusi tilanne on sit(cid:228)kin valitettavampi, koska edellisen Helsingiss(cid:228) 10. joulukuuta 1999 kokoon- tuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228), joissa vahvistettiin Turkille ehdokasmaan asema, Turkkia keho- tettiin ponnistelemaan erityisesti K(cid:246)(cid:246)penhaminassa vahvistettujen poliittisten j(cid:228)senyysedellytysten noudat- tamiseksi. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Turkki sitoutuu p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)isesti jatkuvaan demokratisointiprosessiin ja toteuttaa tarvittavat uudistukset. Vuonna 1998 Akin Birdalin ja maaliskuussa 2000 Necmettin Erbakanin tuomioiden perustana k(cid:228)ytetyn rikoslain 312 artiklan tarkistaminen tai jopa kumoaminen, vaikuttaa t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)lt(cid:228). (2001/C 26 E/195) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1181/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: San Lorenzon kaupunginosan suojelu Firenzess(cid:228) Onko komissio tietoinen Firenzen San Lorenzon kaupunginosan rappiosta ja j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) oman onnensa nojaan? Miten se aikoo suojella taiteellista, historiallista ja kulttuurista perint(cid:246)(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) Firenzen kaupunginosassa, jonka tori houkuttelee joka vuosi miljoonia turisteja kaikkialta Euroopasta? torik(cid:228)vij(cid:246)iden ja matkailijoiden turvallisuuden ja taata Miten komissio aikoo varmistaa kauppiaiden, normaalin kaupank(cid:228)ynnin, jolloin v(cid:228)ltett(cid:228)isiin tilanne, jossa k(cid:228)sity(cid:246)l(cid:228)istoiminta v(cid:228)hitellen katoaa alueelta sen rappion vuoksi ja Firenzen historiallinen keskusta tyhjentyy? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 2000) Yhteis(cid:246)lle annetaan perustamissopimuksen 151 artiklassa (entisess(cid:228) 128 artiklassa) valtuudet rohkaista j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)list(cid:228) kulttuuriyhteisty(cid:246)t(cid:228). Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsema n(cid:228)k(cid:246)kohta ei kuulu yhteis(cid:246)n toimivaltaan vaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti j(cid:228)senvaltion yksinomaiseen toimivaltaan. (2001/C 26 E/196) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1185/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Yksin el(cid:228)vien verotus Yksinel(cid:228)jien veroaste vaihtelee unionissa maasta toiseen. OECD:n viimeaikaisen tutkimuksen mukaan joissain j(cid:228)senvaltioissa heid(cid:228)n tuloveroasteensa ylitt(cid:228)(cid:228) 50 prosenttia, kun taas toisissa se on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 10