title: Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om tillämpningen av beslut 3052/95/EG under 1997 och 1998

eurovoc_concepts:
exchange of information
free movement of goods
marketing
single market
technical specification

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 07. 04. 2000 KOM(2000)194 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET OCH EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN om tillämpningen av beslut 3052/95/EG under 1997 och 1998 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET OCH EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN om tillämpningen av beslut 3052/95/EG under 1997 och 1998 Sammanfattning Bland de instrument som krävs för att styra den inre marknaden har beslut 3052/95/EG en central funktion. På den inre marknaden kan varor som lagligen tillverkas och saluförs i en medlemsstat också saluföras i alla andra medlemsstater. Det kan dock uppstå lägen då myndigheterna i en medlemsstat blir tvungna att inskränka en varas rörlighet på marknaden, oavsett om den är inhemsk eller importerad, därför att varan utgör en fara för konsumenterna, miljön eller den allmänna ordningen. Därför har medlemsstaterna till uppgift att både sörja för fri rörlighet för varor på den inre marknaden och samtidigt skydda medborgarnas berättigade intressen. Målet med beslut 3052/95/EG är att se till att alla beslut som fattas av medlemsstaternas myndigheter om att inskränka den fria rörligheten för varor som lagligen saluförs i andra medlemsstater kommer till kommissionens och de andra medlemsstaternas kännedom så fort som möjligt, så att de kan vidta erforderliga åtgärder. Denna insyn är en förutsättning för att den decentraliserade styrningen av den inre marknaden skall bli effektiv. Den kan också bidra till att upptäcka områden där hinder kvarstår och där det kan behövas harmonisering på gemenskapsnivå. Vid sidan av beslut 3052/95/EG sörjer en rad särskilda rättsakter för insyn i den inre marknaden: alla direktiv av den s. k. nya modellen innehåller säkerhetsklausuler där medlems- staterna åläggs att anmäla tillfälliga undantag från reglerna om fri rörlighet till kommissionen och de andra medlemsstaterna. Enligt direktiv 92/59/EEG om produktsäkerhet skall medlems- staterna anmäla om en farlig produkt dras in från marknaden. Till skillnad från dessa anmälningar i efterhand skall information enligt direktiv 98/34/EG lämnas om tekniska föreskrifter innan de antas. Beslut 3052/95/EG gäller om det inte finns några andra särskilda anmälningskrav. Den kan alltså betraktas som uppsamlingsplatsen eller "skyddsnätet" för att skapa öppenhet kring styrningen av den inre marknaden. Hittills har 102 åtgärder anmälts enligt beslut 3052/95/EG. Detta kan tyckas litet jämfört med alla de åtgärder som anmälts enligt särskilda rättsakter, t. ex. produktsäkerhetsdirektivet eller direktivet om tekniska föreskrifter. Detta har flera orsaker. För det första är beslutet nytt, och kräver att de nationella förvalt- ningarna får tid att bekanta sig med det och lära sig det. Dessutom har de nationella myndig- heterna svårt att avgöra när det är beslut 3052/95/EG som skall tillämpas i det stora utbudet av anmälningsförfaranden. Kommunikationen mellan kommissionen, den centrala förvaltningen och de lokala myndigheterna lämnar i bland en del övrigt att önska. Slutligen åberopar de ekonomiska aktörerna sällan beslut 3052/95/EG som en rättighet att få tillräcklig information om och motiveringar till restriktioner på produkter. 2 I denna rapport dras slutsatsen att satsningar på information om hur beslutet fungerar och vilken nytta det gör måste ökas på europeisk, nationell och regional nivå. Dessutom väcks frågan om en mer långsiktig reflektion om vilken slags insyn som krävs för att styra den inre marknaden och hur denna bäst kan uppnås. 3 INLEDNING Europaparlamentets och rådets beslut 95/3052/EG av den 13 december 1995 för att fastställa ett förfarande för ömsesidig information om nationella åtgärder som avviker från principen om fri rörlighet i alla medlemsstater sedan den 1 januari 1997. för varor inom gemenskapen1 (nedan kallat "beslutet") gäller Målet för beslutet är att genom ett informationsförfarande skapa insyn i de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit och som innebär avsteg från principen om ömsesidigt erkännande. Principen om ömsesidigt erkännande är en hörnsten i den inre marknadens uppbyggnad och funktion. Enligt principen får varor röra sig fritt i alla medlemsstater om de lagligen tillverkas eller saluförs i någon medlemsstat. Endast i vederbörligen motiverade undantagsfall får myndigheterna i en medlemsstat göra avsteg från denna princip. Därför har medlemsstaterna i uppgift att både sörja för fri rörlighet för varor på den inre marknaden och samtidigt se till att EU-medborgarnas berättigade intressen inte äventyras av den fria rörligheten. Beslutet är en viktig förutsättning för en effektiv styrning av den inre marknaden av två anledningar. • Beslutet gör att alla beslut som en medlemsstat fattar och som får till följd att den fria rörligheten för varor inskränks skall anmälas och går att överblicka. Då det finns ett antal direktiv för särskilda sektorer och ett produktsäkerhetsdirektiv där anmälnings- förfaranden ingår, ger beslutet den fördelen att det täcker de fall för vilka ett särskilt anmälningsförfarande inte finns. • Den öppenhet som eftersträvas genom beslutet utgör motvikten till den frivilligt decentraliserade styrning av den inre marknaden som medlemsstaternas myndig- heter utövar. Om en medlemsstat vidtar åtgärder som har till följd att rörligheten från en annan medlemsstat, bör detta komma till de andra inskränks för varor medlemsstaternas och kommissionens kännedom, så att eventuella problem med den fria rörligheten eller konsumenternas berättigade intressen kan lösas snabbt och effektivt på gemenskapsnivå. Enligt artikel 11 i beslutet skall kommissionen inom två år från det att beslutet trätt i kraft överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om hur det fungerar samt föreslå sådana ändringar som den anser lämpliga. Rapporten är uppdelad i tre delar: först en genomgång av hur beslutet (avsnitt 1), sedan en sammanställning av hur medlemsstaterna (avsnitt 2) och kommissionen (avsnitt 3) tillämpat beslutet under de två första åren av dess giltighetstid, och slutligen några slutsatser (avsnitt 4). fungerar 1 EGT L 321, 30. 12. 1995, s. 1. 4 1. FÖRFARANDE ENLIGT BESLUTET Enligt beslutet skall medlemsstaterna anmäla till kommissionen alla åtgärder som hindrar den fria rörligheten eller utsläppandet på marknaden av en viss produktmodell eller produkttyp som är lagligen tillverkad eller saluförd i en annan medlemsstat, när åtgärden direkt eller indirekt leder till ett allmänt förbud mot produkten, en vägran att tillåta utsläppande på marknaden av produkten, en ändring av den aktuella produktmodellen eller produkttypen innan den släpps ut på eller behålls på marknaden, eller ett tillbakadragande från marknaden av produkten. Anmälan skall göras inom 45 dagar från det att åtgärden vidtagits. Det enda formkravet är att ett blad med upplysningar enligt bilagan till beslutet skall användas. I beslutet anges också några undantag från anmälningskravet. Bl. a. är det inte nödvändigt att anmäla domstolsbeslut, åtgärder som enbart vidtas på grund av gemenskapsbestämmelser om harmonisering, åtgärder som enligt särskilda bestämmelser skall anmälas till kommissionen, åtgärder som anmälts på utkaststadiet eller åtgärder som uteslutande vidtas för att skydda allmän moral eller allmän ordning. Slutligen skall kommissionen enligt artikel 9 i beslutet sprida information på gemenskapsnivå om de nationella åtgärder som har anmälts på grund av detta beslut. I detta sammanhang skall kommissionen ta vederbörlig hänsyn till tystnadsplikt, i enlighet med artikel 6 i beslutet. Kommissionen skall även, utan att föregripa ännu inte avgjorda fall, sprida information om beslutade åtgärder för uppföljning. Det förfarande som införts genom beslutet är ämnet för en handbok som kommissionen utarbetat för medlemsstaterna. 2. 2. 1 MEDLEMSSTATERNAS GENOMFÖRANDE Medlemsstaternas genomförande av beslutet I enlighet med andra meningen i artikel 11 i beslutet uppmanade den ansvariga enheten vid kommissionen i brev av den 24 november 1998 medlemsstaterna att lämna alla relevanta uppgifter om hur de genomför beslutet. En påminnelse skickades ut den 22 januari 1999 till de medlemsstater som då inte hade svarat inom vederbörlig tid. Medlemsstaternas uppgifter kan sammanfattas så här: Belgien I ett brev av den 12 februari 1999 informerade de belgiska myndigheterna kommissionen om att förberedelserna inför genomförandet av beslutet tagits upp på ett särskilt interministeriellt möte den 29 november 1996 för att påminna de ansvariga förvaltningarna om hur beslutet skall tillämpas. Vid mötet utsågs CIBELNOR, ett belgiskt center som sorterar under det belgiska för beslutet. Ett nytt interministeriellt möte anordnades den 11 juni 1998. Där betonades bl. a. beslutets syften, förvaltningarnas behov av att få kontaktpunkter samt möjligheter till sanktioner om beslutet inte tillämpas. Ett bilateralt möte mellan kommissionen och de belgiska myndigheterna ägde rum den 23 september 1998. Ansträngningar har gjorts för att ett nätverk av kontaktpunkter i till belgisk kontaktpunkt standardiseringsinstitutet, 5 de berörda förvaltningarna skall kunna följa upp det oroande förhållandet att ingen belgisk anmälan ännu inkommit. Danmark I ett brev av den 10 december 1998 sade de danska myndigheterna att de informerat sina förvaltningar om hur förfarandet enligt beslutet fungerar, genom Erhvervsfremmestyrelsens cirkulär nr 145 av den 11 september 1996. Med hjälp av årliga informationsmöten kan förvaltningarna informeras fortlöpande. Anmälningar från andra medlemsstater, förmedlade genom kommissionens försorg, översänds också för kännedom och yttrande av de danska myndigheterna till de berörda förvaltningarna, samt till vissa branschorganisationer. Tyskland I ett brev av den 29 december 1998 erinrade de tyska myndigheterna om att alla myndigheter på förbunds- eller delstatsnivå för vilka anmälningskrav enligt beslutet gäller informerats om detta krav, vilket kommissionen redan informerats om i ett brev av den 17 december 1996. De tyska myndigheterna påpekade bl. a. att under den aktuella perioden anmäldes 21 åtgärder rörande hälsoskydd (livsmedel) av den nationella myndighet som utsetts till kontaktpunkt i enlighet med artikel 7 i beslutet. Spanien I ett brev av den 26 februari 1999 informerade de spanska myndigheterna kommissionen om att en central kontaktpunkt inrättats vid statssekretariatet för utrikespolitik och för Europeiska unionen, och olika kontaktpunkter inrättats vid varje ministerium som berörs av beslutet samt i alla autonoma regioner. Kontaktpunkterna är desamma som de som inrättats för direktiv 98/34. Den centrala kontaktpunkten har utarbetat flera informations- och tolknings- meddelanden om tillämpningen av beslutet. Dessa meddelanden har tillsammans med beslutet och kommissionens handbok distribuerats till de övriga kontaktpunkterna. Kontaktpunkterna vid de olika ministerierna och i de autonoma regionerna har utarbetat rekommendationer och tolkningsmeddelanden som de i sin tur distribuerat till de behöriga myndigheterna. Den centrala kontaktpunkten distribuerar de andra medlemsstaternas anmälningar i spansk version till de andra kontaktpunkterna, vilka står för spridningen. En artikel om beslutet avsedd för näringsidkare och aktörer i samhället har publicerats i Revista de Comercio Española. Frankrike I ett brev av den 4 december 1998 informerade de franska myndigheterna om att beslutet tagits upp i ett cirkulär av premiärministern av den 26 juli 1996 om det ömsesidiga förfarandet inom gemenskapen2. I cirkuläret definieras vilka förfaranden som skall följas av de nationella myndigheterna i fråga om anmälning av franska åtgärder, samt hur anmälningar från andra från principen om fri rörlighet för åtgärder som avviker för varor 2 Circulaire du Premier Ministre en date du 26 juillet 1996 relative à la procédure mutuelle sur les mesures nationales dérogeant au principe de libre circulation des marchandises à l’intérieur de la Communauté, offentliggjort i Journal Officiel de la République française den 31 juli 1996, s. 11592. 6 medlemsstater skall handläggas. Bilagorna till cirkuläret innehåller dessutom handboken om beslutet samt anmälningsblanketten. Irland I ett brev av den 19 januari 1999 informerade de irländska myndigheterna kommissionen om att beslutet genomförts med exakt samma förfarande som direktiv 83/189, enligt vilket den myndighet som svarar för beslutets genomförande skall informera alla berörda offentliga myndigheter om vilka åligganden de har enligt beslutet. Italien I ett brev av den 30 december 1998 informerade de italienska myndigheterna om att tillämpningen av beslutet tagits upp i ett meddelande från ministeriet för industri, handel och hantverk den 14 januari 19973, ställt till hela den italienska förvaltningen. Luxemburg De luxemburgska myndigheterna informerade i ett brev av den 21 december 1998 om att energiministeriet, det behöriga ministeriet i ärendet, sedan beslutet trätt i kraft inte anmält någon åtgärd som innebär avvikelse från principen om fri rörlighet för varor. Nederländerna I ett brev av den 1 februari 1999 erinrade de nederländska myndigheterna om att Centrale Dienst voor In- en Uitvoer (CDIU) utsetts till kontaktpunkt enligt artikel 7 i beslutet. Man tillade att man informerat de myndigheter som svarar för genomförande av beslutet om kontaktpunkten, om de skyldigheter som följer av beslutet samt om kommissionens handbok. Dessutom har man inom Interdepartementale Werkgroep Notificatie utarbetat en bruksanvisning för att hjälpa de ansvariga myndigheterna att genomföra beslutet. Ett exemplar av bruksanvisningen bifogades de nederländska myndigheternas brev. De nederländska myndigheterna betonade att det för utarbetandet av bruksanvisningen varit mycket nyttigt med mötet med kommissionen den 27 april 1998 där man kunnat ta upp praktiska aspekter på genomförandet av beslutet. Man framförde också att frågorna fortsätter att dryftas t. ex. under nästa möte i den kommitté som införts enligt direktiv 98/34/EG. Slutligen sades att ett möte mellan de berörda nationella myndigheterna skulle anordnas under år 1999 för att utbyta erfarenheter och erinra om skyldigheterna enligt beslutet. Österrike De österrikiska myndigheterna skickade per fax den 30 december 1998 utförlig information om hur de genomfört beslutet. Flera möten anordnades under 1996 av Bundesministerium für wirtschaftlige Angelegenheiten där beslutet, kommissionens handbok och informations- meddelandet delades ut. Den 17 december 1996 utfärdade regeringen ett cirkulär om tillämpning av beslutet, vilket tillsammans med kommissionens handbok och informations- meddelandet skickades bl. a. till de regionala myndigheterna. 3 Meddelande från Ministerio dell’Industria, del Commercio e dell’Artigianato, n° 16185 av den 14 januari 1997, ej offentliggjort. 7 Portugal I ett brev av den 19 februari 1999 informerade de portugisiska myndigheterna om att de den 11 november 1997 antog beslut nr 30/97 i vilket Instituto Português da Qualidade utsågs till nationell kontaktpunkt med ansvar för det anmälningsförfarande som beslutet avser. De portugisiska myndigheterna framhävde de satsningar som gjorts för att till de ekonomiska aktörerna sprida information som samlats in enligt beslutet, bl. a. genom att ställa en webbplats till dessas förfogande. De sade också att de flesta anmälningarna hittills rört livsmedel, läkemedel och kemikalier. Finland I ett brev av den 12 januari 1999 informerade de finländska myndigheterna kommissionen om att beslutet genomförts genom förvaltningssamarbete mellan myndigheterna och avtal mellan dem. Man har gjort enligt följande: information till andra ministerier och myndigheter om beslutets innehåll och ikraftträdande, redogörelse för vilka områden som inte är föremål för harmonisering samt möten och seminarier om tillämpning av beslutet. Dessutom anordnade ansvarig myndighet den 9 oktober 1998 i samarbete med GD Inre marknad ett informations- möte om beslutets tillämpning i samband med ett paketmöte. Sverige i I ett brev av den 23 december 1998 informerade de svenska myndigheterna om att förordning 1996:830 sägs att de nationella och lokala myndigheterna är skyldiga att lämna de uppgifter som beslutet avser. Den nationella kontaktpunkten har också utfärdat tillämpnings- föreskrifter4. Trots de redan gjorda satsningarna är de ansvariga myndigheterna medvetna om att ytterligare insatser krävs för att se till att beslutet tillämpas på alla nivåer i förvaltningen, särskilt på den lokala och regionala nivån där informationsbehovet är särskilt stort. De svenska myndigheterna tog också upp några problem med genomförandet av beslutet: otydlig avgränsning mellan olika anmälningsförfaranden, beslutet omfattar inte vissa åtgärder som såsom vidtas av privata organisationer, beslutet omfattar förberedande kontakter som icke desto mindre kan påverka den fria rörligheten för varor, det är svårt att få information från andra medlemsstater och slutligen framfördes tvivel rörande anmälning av åtgärder som antagits inom områden som håller på att harmoniseras. inte vissa slags åtgärder Förenade kungariket I ett brev av den 27 januari 1999 erinrade de brittiska myndigheterna om att man hittills inte anmält några åtgärder. Man förklarade detta med att åtgärder som borde anmälts enligt beslutet ofta anmälts enligt andra anmälningsförfaranden. Beslutet har genomförts i Förenade kungariket genom ett förvaltningscirkulär av den 11 december 1996. Efter att nyligen ha granskat beslutets tillämpning sade dock de brittiska myndigheterna att nya riktlinjer snart kommer att skickas till myndigheterna, jämte en påminnelse om dessas skyldigheter enligt beslutet. De nationella myndigheterna betonade också den vikt man fäster vid att informeras om de slutsatser kommissionen drar av de anmälningar som inkommer. Slutligen betonade man att det är svårt att identifiera från vilket land vissa varor härrör, och därför avgöra om åtgärder avseende dem skall anmälas. 4 KFS 1996:3, Kommerskollegiums föreskrifter om information om nationella åtgärder som avviker från principen om fri rörlighet för varor inom Europeiska gemenskapen. 8 När det gäller de nationella myndigheter som är behöriga i enlighet med artikel 7 i beslutet har medlemsstaterna informerat kommissionen om vilka nationella myndigheter som utsetts för att överlämna eller ta emot den information som beslutet avser. En fullständig förteckning över dem återfinns som bilaga 1 till denna rapport. 2. 2 Sammanställning av anmälningarna 2. 2. 1 Medlemsstaterna Enligt artikel 12 i beslutet trädde det i kraft den 1 januari 1997. Under 1997 tog kommis- sionen emot 33 anmälningar från tre medlemsstater (se bilaga 2). Medlemsstaterna var: - Frankrike (26 anmälningar) - Tyskland (4 anmälningar) - Finland (3 anmälningar). Under 1998 (se bilaga 2) ökade antalet anmälningar: kommissionen tog emot 69 anmälningar. Under året lämnade endast fyra medlemsstater in anmälningar: - Grekland (43 anmälningar) - Tyskland (18 anmälningar) - Frankrike (5 anmälningar) - Danmark (3 anmälningar) Antalet anmälningar är dock i praktiken otillfredsställande lågt, och bör ökas, eftersom det står klart att många icke anmälda nationella åtgärder omfattas av beslutets tillämpnings- område. Som bilaga 3 visar rör de åtgärder som anmälts viktiga delar av näringslivet där nationella åtgärder regelbundet vidtas. Det bör också betonas att ett stort antal medlemsstater inte anmält några åtgärder alls: - Belgien - Spanien - Irland - Italien - Luxemburg - Nederländerna - Österrike - Portugal - Sverige - Förenade kungariket 9 2. 2. 2 Europeiska ekonomiska samarbetsområdet Enligt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 16/97 av den 26 mars 19975 gäller beslutet även alla stater i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) sedan den 1 december 1998. Således ser kommissionen sedan den 1 december 1998 i enlighet med EES-avtalets artikel 109 och protokoll 1 till att den till Eftas (European Free Trade Association) övervaknings- myndighet överlämnar alla anmälningar den får enligt beslutet. På motsvarande sätt överlämnar Eftas övervakningsmyndighet till kommissionen de anmälningar den tar emot från EES-länderna. Enligt det samarbete som grundas på artikel 109 i EES-avtalet får Eftas övervaknings- myndighet också tillgång till de anmälningar som kommit in till kommissionen 1 januari 1997–30 november 1998, då beslutet var i kraft i EG men inte i EES. till Förhållandet att Eftas övervakningsmyndighet kommissionen sedan den 1 december 1998, kan alltså förklaras med att beslutet trätt i kraft helt nyligen i EES. Detta förklarar också varför kommissionen ännu inte har några uppgifter om denna särskilda administrativa ordning. inte överlämnat några anmälningar 3 3. 1 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDE Kommissionens interna rutiner Den avdelning vid kommissionen som svarar för tillämpningen av beslutet är den enhet vid GD Inre marknad som är ansvarig för klagomål om hinder mot den fria rörligheten för varor. När enheten tar emot en anmälningsblankett registrerar den denna och skriver ut ett mottagningsbevis. Anmälningsblanketten skickas sedan vidare till de avdelningar inom kommissionen som är behöriga för det område som anmälningen gäller. Sedan anmälningsblanketten översatts till alla gemenskapens språk översänds den till medlemsstaterna för kännedom och eventuella kommentarer. 3. 2 Kommissionens insatser för att främja genomförandet av beslutet Kommissionen anordnar informationsmöte i samband med alla s. k. paketmöten med medlemsstaterna avseende fri rörlighet för varor (artiklarna 28–30 i EG-fördraget). Dessutom anordnas bilaterala möten mellan vissa medlemsstater och kommissionen för att lösa enskilda problem. Samtidigt med att beslutet antogs av medlemsstaterna har kommissionen utfärdat en handbok om beslutet för att de nationella myndigheterna skall kunna avgöra vilka åtgärder som skall anmälas enligt detta förfarande för ömsesidig information. Kommissionen har spridit handboken i stor omfattning, bl. a. vid de tidigare nämnda paketmötena. 5 Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 16/97 av den 26 mars 1997 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet, EGT L 182, 10. 7. 1997 s. 49. 10 Det bör också påpekas att i enlighet med artikel 10 i beslutet har den ständiga kommitté som inrättats enligt direktiv 98/34/EG (f. d. direktiv 83/189/EEG) regelbundet informerats om hur förfarandet fungerar och särskilt om hur det genomförts av medlemsstaterna. Kommittén och ordförandena vid paketmötena den 6 februari 1998 och 12 februari 19996 har också informerats om frågor av praktisk natur och tolkningssvårigheter med anknytning till beslutet som framkommit under de första två åren av dess tillämpning. För att göra tillämpningen av beslutet effektivare och öka de ekonomiska aktörernas insyn i de nationella åtgärderna har kommissionen utnyttjat alla möten med olika bransch- organisationer för att informera dem om beslutet och tillämpningen av det. 3. 3 Samordning med andra gemenskapsinstrument De olika förfarandena för anmälning samordnas enligt artikel 8 i beslutet. Den inre marknaden styrs i stor utsträckning decentraliserat av medlemsstaternas myndigheter. Denna decentraliserade styrning bygger på förvaltningssamarbete mellan medlemsstaterna. Insyn i de åtgärder som vidtagits är förutsättningen för detta samarbete. Det finns flera redskap för insyn som samverkar för att nå detta mål. 3. 3. 1 Anmälning enligt direktiven av den "nya modellen". På de områden som harmonierats genom direktiven av den s. k. nya modellen skapas insyn i olika åtgärder, i synnerhet vägrat ömsesidigt erkännande av en vara, genom anmälnings- leksaks- förfaranden som anges i själva direktiven (t. ex. direktiven om enkla tryckkärl, säkerhet, medicinteknisk utrustning, gaseldad utrustning, personlig skyddsutrustning, elektro- magnetisk kompatibilitet, hissar, maskinsäkerhet). Enligt direktiven skall alla varor som uppfyller direktivens krav kunna röra sig fritt. Det är endast under väldefinierade omständigheter som medlemsstaterna enligt direktivens säkerhetsklausuler får dra in en vara från marknaden. Detta skall anmälas till kommissionen som granskar ärendet enligt det förfarande som anges i säkerhetsklausulen i direktiven av den nya modellen. Antalet anmälningar 1997 och 1998 enligt några viktiga direktiv återfinns för information i bilagorna 4 och 5. 3. 3. 2 Anmälningar enligt direktiv 92/59 Direktiv 92/59/EEG7 om allmän produktsäkerhet kan i likhet med beslutet sägas vara en rättsakt av allmän karaktär. Direktiv 92/59/EEG är tillämpligt på alla varor som är avsedda för konsumenter eller sannolikt kommer att användas av dem. Direktivet innehåller ett allmänt säkerhetskrav som också omfattar alla risker som inte täcks av de särskilda direktiven om teknisk harmonisering. Direktivet för nödsituationer, för medlemsstaternas åtgärder som begränsar eller helt hindrar varor från att släppas ut på marknaden. Förfarandena är tillämpliga i de fall där krav att anmäla nödåtgärder inte följer av särskild gemenskapslagstiftning. två anmälningsförfaranden, varav ett innehåller Antalet anmälningar 1997 och 1998 enligt direktiv 92/59 återfinns i bilagorna 6 och 7. Om resultaten delas upp efter sektor framgår att en stor del av de icke-livsmedelsrelaterade 6 7 Möte med de företrädare för nationella myndigheter som fungerar som ordförande i paketmötena om fri rörlighet för varor (artiklarna 28–30 i EG-fördraget) och offentlig upphandling den 6 februari 1998. Rådets direktiv 92/59/EEG av den 29 juni 1992 om allmän produktsäkerhet, EGT L 228, 11. 8. 1992, s. 24. 11 anmälningarna dessa år rörde leksaker och spädbarnsprodukter (57 % under 1997 och 17 % under 1998). Kosmetika och hygienprodukter togs upp i 17 % (1998) respektive 7 % (1997) av anmälningarna. Kaminer anmäls också regelbundet (7 % under 1997 och 26 % under 1998). 3. 3. 3 Anmälningar enligt direktiv 98/34 Slutligen finns det direktiv 98/34/EG8 enligt vilket tekniska föreskrifter samt bestämmelser som rör informationssamhällets tjänster skall anmälas på förslagsstadiet. Detta anmälnings- förfarande skiljer sig från de ovanstående främst på två sätt: de regler som skall anmälas skall ha allmän, inte individuell räckvidd, och de skall anmälas innan de antas. Med hjälp av detta förfarande har man sedan 1984 kunnat granska mer än 6300 nationella lagförslag, och på så sätt bidragit till att undanröja hinder för den inre marknaden. Tendensen på senare år är att antalet anmälningar sjunker: 1998 tog kommissionen emot 604 anmälningar jämfört med 670 under 1997 (vartill kommer 230 lagförslag från en sammanlagd anmälning från de nederländska myndigheterna i samband med att de redde ut brott mot direktivet). De sektorer där sjunkande ordning: maskiner, jordbruksprodukter och livsmedel, telekommunikation, transporter och bygge. Under 1997 avgav kommissionen 117 detaljerade utlåtanden om lagförslag som skulle kunna strida mot gemenskapsrätten. Under 1998 sjönk antalet detaljerade utlåtanden till 64. inkommit under 1998 var anmälningar flest i 3. 3. 4 Beslutets roll som uppsamlingsplats Beslutet har helt klart karaktären av en uppsamlingsplats jämfört med de tre andra slagen av insynsmekanismer som redan nämnts. När en nationell förvaltning i samband med styrningen av den inre marknaden drar in en vara från marknaden som lagligen saluförts i en annan medlemsstat, måste detta anmälas enligt detta beslut om denna skyldighet inte redan följer av något annat gemenskapsinstrument (artikel 8 i beslutet). Beslutets syfte är alltså att se till att kommissionen och medlemsstaterna har fullständig information om hindren för handeln på den inre marknaden. Där det torde beslutet ge medlemsstaterna – som ju svarar för styrningen av den inre marknaden – möjlighet till en snabb, samordnad reaktion antingen för att undanröja hindren eller för att vidta effektiva åtgärder för att skydda konsumenterna på EU-nivå. Detta mål skall dock ställas i relation till statistiken över inkomna anmälningar 1997 och 1998: inte finns andra relevanta instrument 1997 Tyskland Frankrike Finland 4 26 3 Totalt 33 1998 Tyskland Frankrike Danmark Grekland Totalt 18 5 3 43 69 8 Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter, EGT L 204, 21. 7. 1998, s. 37 ändrat genom Europa- parlamentets och rådets direktiv 98/48/EG av den 20 juli 1998 om ändring av direktiv 98/34/EG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter, EGT L 217, 5. 8. 1998, s. 18. 12 3. 4 Uppföljning av anmälningarna Anmälningarna följs upp genom en process med två steg: först en utredning som sedan mynnar ut i ett beslut om vilka uppföljningsåtgärder som skall vidtas. till den avdelning vid Under utredningen inkommer anmälningen från en medlemsstat kommissionen som ansvarar för det aktuella instrumentet. Denna avdelning utfärdar ett mottagningsbevis och översänder anmälningen till medlemsstaterna och de särskilda och allmänna avdelningarna vid kommissionen. Kommissionen kan i sin handläggning av anmälningen behöva höra en kommitté med experter eller vetenskapsmän om den anmälda åtgärden är så teknisk att vetenskaplig expertis krävs. Detta har dock inte krävts hittills. Om medlemsstatens motivering inte är tillräckligt utförlig för att åtgärden skall kunna granskas, kommer kompletterande information att begäras in av medlemsstaten9. Efter denna utredning bestämmer kommissionen hur anmälningen skall följas upp. Normalt blir det fråga om något av två alternativ: (cid:1) Den anmälda åtgärden har individuell karaktär och rör en enskild vara. Eftersom detta slags fall rör en enstaka vara föranleder det mestadels ingen särskild uppföljning. Hindret för den fria rörligheten för varor beror inte på att det finns olika lagstiftning i det land varan kommer ifrån och i det land dit den förs. Det är istället ofta varans egenskaper (t. ex. brister i konstruktionen eller otillräcklig information till konsumenten) som orsakar den anmälda åtgärden. (cid:1) Den anmälda åtgärden visar att det finns stora eller till och med oöverbryggliga skillnader mellan lagstiftningen i det land varan kommer i fråga och i det land dit den förs. Med hjälp av detta slags fall kan man ajourföra listan på varor eller sektorer där principen om ömsesidigt erkännande inte räcker för att sörja för fri rörlighet för varor. Som exempel kan nämnas att bland de anmälningar som kommissionen tog emot under de första två åren av beslutets giltighet fanns ett stort antal som rörde hinder för handel med livsmedel som berikats (med vitaminer eller andra näringsämnen). Anmälningarna bekräftade de upplysningar kommissionen redan förfogade över, nämligen att det finns stora skillnader mellan medlemsstaternas inställning i denna fråga. I ett sådant fall kan kommissionen inledningsvis hänskjuta problemet till kommittén för tekniska föreskrifter, som enligt beslutet har tillämpas. Via kommittén kan medlemsstaternas uppfattning inhämtas, och eventuellt kan en gemensam lösning hittas. När däremot en lösning inte står att finna denna väg kan det bli nödvändigt att inleda en harmoniseringsprocess. I så fall har anmälningsförfarandet fungerat som det skall, nämligen gett en bild av de områden där hinder kvarstår och lett vidare till de åtgärder som krävs för att undanröja dem. i uppgift att övervaka hur beslutet Uppföljning av anmälningar enligt beslut 3052/95/EG i strikt bemärkelse bör skiljas från uppföljningar som kommissionen kan inleda i enskilda fall, om anmälningen gör att kommissionen får kännedom om sådana uppgifter som bör behandlas separat enligt ett annat förfarande. Detta gäller särskilt icke relevanta anmälningar. En åtgärd kanske inte behöver anmälas, eller borde kanske ha anmälts enligt något annat instrument. I sådana fall vidare- 9 Se fallet med Frankrikes anmälningar om hinder för utsläppande på marknaden av anordningar för in vitro-diagnostik. 13 befordrar den avdelning av kommissionen som är ansvarig för genomförande av beslutet anmälningen till rätt adressat. En åtgärd som anmäls enligt beslut 3052/95/EG kan också förefalla oförenlig med artiklarna 28 och 30 i EG-fördraget om fri rörlighet för varor. I sådana fall inleder kommissionen i sin egenskap av fördragets väktare en ingående granskning av åtgärdens motivering (med erfor- derliga kontakter med medlemsstaterna) och inleder där så krävs det överträdelseförfarande som avses i artikel 226 i EG-fördraget. Här bör det betonas att i de få fall där kommissionen ansett det lämpligt att inleda ett sådant förfarande inkom ett klagomål tillsammans med eller efter anmälningen. 4. UTVÄRDERING OCH SLUTSATSER Tillämpningen av beslutet under de två första åren efter dess ikraftträdande har inte gett förväntade resultat. Särskilt har det låga antalet anmälningar inte gjort det möjligt för beslutet att fylla sin viktigaste funktion, nämligen att ge information om hur den inre marknaden fungerar i praktiken. Som redan nämnts har tillämpningen av beslutet inte gett kommissionen ökad kunskap om hur principen om ömsesidigt erkännande fungerar eller låtit kommissionen kartlägga var denna princip eventuellt fungerar illa, vilket skulle kunna föranleda förslag om harmonisering. Beslutet har inte heller kunnat användas för att snabbt lösa vissa problem med den fria rörligheten. Tack vare den tidsfrist på 45 dagar som anges i artikel 4 i beslutet borde kommissionen kunna informeras mycket snabbt om problem med den fria rörligheten och tillsammans med den berörda medlemsstaten ta de kontakter som gör att en gemensam lösning kan hittas raskt. Beslutet skall passa in i kommissionens allmänna strävan att skynda på handläggningen av problem med den fria rörligheten och undvika att förfaranden enligt EG-fördraget börjar tillämpas. När det gäller skälen till denna svåra inledning förefaller det med ledning av befintlig statistik, hur orepresentativ den än må vara, att det finns problem med den praktiska tillämpningen av beslutet. Det förefaller som om den tanke om decentraliserad styrning av den inre marknaden som ligger till grund för beslutet stöter på problem på grund av bristande information om tillämpningen av själva beslutet och bristande information om beslutets betydelse bland instrumenten för öppenhet på den inre marknaden. Dock bör det framhållas att det krävs en tids inkörning för att skapa samarbete mellan femton förvaltningar och kommissionen. Erfarenheterna av tillämpningen av direktiv 98/34/EG tyder på att tillämpningen av beslutet torde förbättras avsevärt under den närmaste framtiden. Det har krävts några år för att den systematiska anmälning av tekniska standarder och föreskrifter som krävs enligt direktiv 98/34/EG verkligen skall börja fungera. Dessutom bör det framhållas att dessa instrument för öppenhet på den inre marknaden inte blir effektiva förrän de tillämpas korrekt, något som i sin tur förutsätter att de behöriga myndigheterna och de berörda företagen och medborgarna är välinformerade. Man kan konstatera att det saknas information om hur beslutet inom de nationella förvaltningar som skall avgöra om anmälan krävs enligt beslutet. Anmälningspliktiga åtgärder vidtas ofta av lokala eller decentraliserade myndigheter. Dessa myndigheter kan ofta inte uppfylla sina förpliktelser enligt gemenskapsrätten. Detta är till viss del en utmaning på det nationella planet, då de som tar emot den information som kommissionen eller fungerar 14 medlemsstaternas centrala förvaltningar lämnar inte nödvändigtvis är de tjänstemän i den nationella förvaltningen som skall tillämpa beslutet. Kommissionen kommer att öka sina ansträngningar för att se till att beslutet tillämpas lokalt och nationellt. Dessutom kommer effektivt av medlemsstaterna, både satsningarna med sikte på de ekonomiska sektorerna att öka. Detta skall utföras enligt följande: • Det är lämpligt att öka satsningarna på information om beslutet och tillämpningen av det, särskilt med sikte på lokala eller decentraliserade myndigheter. I detta syfte kommer en förklarande broschyr att tas fram och möten att anordnas, vilket på ett effektivt sätt torde informera dessa myndigheter om deras skyldigheter enligt gemenskapsrätten. inlämnade anmälningar och information om beslutets tillämpning, • Som komplement till insatserna i ovanstående punkt och för att uppmuntra till samarbete mellan myndigheter på EG-nivå, nationell nivå och lokal nivå kommer kommissionen fr. o. m. år 2000 att be medlemsstaterna att sammanställa en årsrapport med förteckning inbegripet över eventuella svårigheter med tillämpningen. Rapporten delas upp efter sektorer när det gäller anmälningar och tillämpning av beslutet. Rapporten skall också omfatta relevanta uppgifter från lokala eller decentraliserade myndigheter. Samtidigt uppmuntrar kommissionen medlemsstaterna att löpande utbilda och informera de behöriga myndigheterna om beslutet. • Det civila samhällets aktörer bidrar ofta till ett effektivt samarbete kring tillämpningen av gemenskapsrätten och utövar också ett förebyggande inflytande som bidrar till att gemenskapsrätten följs. Därför planerar kommissionen att regelbundet och i samarbete med medlemsstaterna anordna informationsmöten med berörda branschorganisationer. Med hjälp av mötena kan man öka aktörernas kunskaper, så att de på längre sikt aktivt kan vidarebefordra oanmälda åtgärder, i linje med de förslag kommissionen lade fram i sitt meddelande från 1999 om ömsesidigt erkännande10. • Den förbättrade informationen om beslutet och tillämpningen av det kommer, utöver övriga informationsvägar, att leda till en webbplats med ett system för vidarebefordran av de uppgifter som beslutet avser till de ekonomiska operatörerna och alla berörda nationella myndigheter. • Det har visat sig effektivt att den ständiga kommitté som inrättats enligt direktiv 98/34/EG medverkar med rådgivning om hur beslutet fungerar, varför kommissionen kommer att fortsätta med att löpande informera kommittén om tillämpningen av beslutet och sträva efter att öka dess medverkan i uppföljningen av anmälningarna och allt som görs enligt gällande åtgärder. 10 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 16 juni 1999 om ömsesidigt er- kännande inom ramen för uppföljningen av handlingsplanen om den inre marknaden, KOM(1999) 299. 15 • Syftet med den öppenhet och smidighet som utmärker beslutet står inte i samklang med de eventuella tvångsåtgärder som underlåtenheten att genomföra beslutet effektivt kan föranleda. Av den anledningen har endast ett begränsat antal förfaranden inletts mot medlemsstater som inte anmält vissa åtgärder. Kommissionen kommer dock att öka sin form av vaksamhet och beslutenhet att upptäcka medlemsstaternas överträdelser underlåtenhet informera att anmäla åtgärder. Därför kommer kommissionen att medlemsstaterna vid paketmötena om fall som tagits upp i klagomål där anmälan borde ha gjorts. Kommissionen kommer också att samarbeta med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna för att spåra upp och reda ut tvivelaktiga eller problematiska situationer och alla andra former av osäkerhet om huruvida en nationell åtgärd skall anmälas. i Dessutom bör en diskussion inledas om vilken öppenhet som är nödvändig för den decentraliserade styrningen av den inre marknaden. Sammantaget ger statistiken över anmälningar avseende den inre marknaden intryck av att det råder en viss skevhet mellan dessa instrument både sett till antalet anmälningar och till uppföljningen. Det kan vara lämpligt med en övergripande diskussion för att förbättra de öppenhetsmekanismer som krävs för den decentraliserade styrningen av den inre marknaden. Denna diskussion bör röra både verktygen för uppföljning (frysningsperioder, en enda instans vid kommissionen för inlägg från medlemsstaterna, kommissionen, de vetenskapliga kommittéerna osv. ). Syfte skulle vara att ge medlemsstaternas och gemenskapens förvaltningar adekvata och effektiva medel för att till företagens och medborgarnas styra den inre marknaden på effektivast möjliga sätt fromma. alla slags anmälningar oavsett rättslig grund, 16 BILAGA 1 Myndigheter med ansvar för beslut 3052/95/EG BELGIEN CIBELNOR (c/o Institut belge de normalisation) Avenue de la Brabançonne, 29 1000 Bruxelles Tfn: Fax: +32-2-738. 01. 11 +32-2-733. 42. 64 DANMARK Erhvervsfremmestyrelsen Internationale Tekniske Handelsvilkår Tagennsvej 137 2200 København N 3586. 86. 86 Tfn: Fax: 3586. 86. 87 E-post: C=DK; A=DK400; P=EFS; S=Journal TYSKLAND Bundesministerium für Wirtschaft Herr Dr. Winkel -Referat EB3 - D - 53107 BONN Tfn: Fax: E-post: C=DE; A=BUND400; P=BMW1; O=BONN1; S=BUERO-EB3 E-post (Internet): BUERO-EB3@BONN1. BUND400. DE 00-49-228/615 ( - 4119 Herr Dr. Winkel; - 2502 Herr Behrens; - 4398 Herr Schirmer) 00-49-228/615-2056 GREKLAND Utvecklingsministeriet Standardiseringsorganet, Evangelos E. Melagrakis ELOT 313 Acharnon St. GR - 11145 ATHEN Tfn: Fax: E-post: C=GR A=MASTER400 P=EURODYN O=GOV OU=YBET OU=GGB S=PBOX +(30 1) 228. 00. 01 +(30 1) 202. 68. 75 17 SPANIEN Ministerio de Asuntos Exteriores Dirección General de Asuntos técnicos de la Unión Europea Luis Antonio Rico C/ Padilla 46, planta 2E - 28006 MADRID Tfn: 00/34/1/563. 68. 70 Fax: 00/34/1/562. 48. 61 E-post: C=es/ADMD=mensatex/PRMD=mae/ORG=sece/S=rico/G=luis FRANKRIKE SGCI Att: Régis Rama Carré Austerlitz 2, Boulevard Diderot F - 75572 PARIS CEDEX 12 Tfn: Fax: E-post: C=FR; A=Atlas; P=IRIS; O=SGCI; S=SGCI-RENET E-post (Internet): regis. rama@sgci. finances. gouv. fr +33-1-44. 87. 10. 60 +33-1-44. 87. 12. 96 IRLAND Single Market Unit Department of Tourism and Trade Ronnie Breen Kildare Street IRL - DUBLIN 2 Tfn: Fax: E-post: C=IE/admd=NA/prmd=ENTEMP/pn=BREENR E-post (Internet): breenr@entemp. irlgov. ie +353-1-662. 14. 44 +353-1-676. 61. 54 ITALIEN Ministerio dell’Industria, del Commercio e dell’artigianato Direzione generale della produzione industriale Ispettorato tecnico, Divisione XIX - Roma Italia - ROMA E-post: U=M. I. C. A. =ISPIND, P=DGS, A=MASTER400, C=IT E-post (Internet): min. ind. isp. tecnico@agora. stm. it) Tfn: Fax: +39-6. 4705. 3069 +39-6. 4788. 7748 S=Ispettorato tecnico, D= Classe>IPM, D=ID-NODO>BF9RM001, 18 LUXEMBURG Service de l’Energie de l’Etat Jean-Paul Hoffmann, Directeur Boîte postale 10 L - 2010 LUXEMBOURG Tfn: Fax: E-post: C=LU; A=INFONET; P=ETAT; O=EG; S=HOFFMANN; G=JEAN-PAUL E-post (Internet): jean-paul. hoffmann@eg. etat. lu +352-46. 97. 46. 1 +352-222. 524 NEDERLÄNDERNA Ministerie van Financiën Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in-en uitvoer Afdeling O. R. Postbus 30003 9700 RD GRONINGEN Tfn: Fax: E-post: C=NL A=400NET P=CDIU S=NOTIF OU1=CDIU +(31 50) 523. 91. 78/ 523. 92. 75 +(31 50) 523. 92. 19 ÖSTERRIKE Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten Att: Frau Maria Haslinger Abteilung II/5 Stubenring 1 A - 1011 WIEN Fax: 43-1/715. 96. 51 eller 714. 27. 23 Tfn: E-post: C=AT; A=GV; P=BMWA; O=BMWA; G=Maria; S= Haslinger E-post (Internet): maria. haslinger@bmwa. gv. at 43-1/711. 00-5453 PORTUGAL Instituto Português da Qualidade - IPQ Rua C à Avenida dos Três Vales 2825 Monte da Caparica Portugal Tfn: Fax: (351 21) 294. 81. 00 (351 21) 294. 81. 01 / 294. 82. 22 19 FINLAND Handels- och industriministeriet Handelsavdelningen Gruppen för den inre marknaden Box 230 FIN - 00171 HELSINGFORS Tfn: +358-9-1601 (1603657 Antti Riivari, 160 3527 Pia Nieminen) Fax: +358-9-160 4022 E-post: S=tuoteilmoitukset, O=ktm, P=vn, A= mailnte, C=fi SVERIGE Kerstin Carlsson Kommerskollegium - U3 Box 6803 S - 113086 STOCKHOLM Tfn: Fax: E-post: C=SE, ADMD=400net, O=Komkoll, S=nat not point +46. 8. 690. 48. 00 +46. 8. 690. 48. 40 FÖRENADE KUNGARIKET Department of Trade and Industry Standards and Technical Regulations Directorate 2 Bay 327 151 Buckingham Palace Road UK - SW1W 9SS Tfn: Fax: E-post: S=TI; G=83189; O=DTI; OU1=TIDV; P=HMG DTI; A=GOLD 400; C=GB E-post (Internet): 83189. ti@tidv. dti. gov. uk 0171. 215. 1488 0171. 215. 1529 Lars-Åke Erikson Eftas övervakningsmyndighet Förste handläggare vid direktoratet för varor 74 rue de Trèves B- 1040 BRUXELLES 20 BILAGA 2 Statistik över beslut 3052/95/EG (anmälningar efter medlemsstat) Medlemsstat FRANKRIKE TYSKLAND FINLAND BELGIEN DANMARK GREKLAND SPANIEN IRLAND ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA ÖSTERRIKE PORTUGAL SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET 1997 1998 5 18 3 43 26 4 3 21 BILAGA 3 Anmälningar efter sektor 1997 Djurläkemedel (F: 5) = 5 Livsmedel (D: 4; FI: 3) = 7 Djurläkemedel (F: 5) = 5 Livsmedel (D: 4; FI: 3) = 7 Läkemedel (F: 21) = 21 Livsmedel (EL : 43; D : 18) = 61 Kemikalier (DK : 1) = 1 Djurläkemedel (F : 5) = 5 Övrigt (DK : 2) = 2 Läkemedel (F: 21) = 21 1998 Djurläkemedel (F : 5) = 5 Övrigt (DK : 2) = 2 Kemikalier (DK : 1) = 1 Livsmedel (EL : 43; D : 18) = 61 22 BILAGA 4 Anmälningar enligt några direktiv med den nya metoden (1997) Medlemsstat låg mask lek gas EMK tryck skydd med Totalt 13 1 14 0 1 4 0 1 0 7 4 0 6 2 19 72 3 3 1 7 8 5 4 8 1 2 2 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Neder- länderna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket 1 2 1 1 3 4 2 2 7 1 11 18 10 5 0 0 Totalt 23 9 Förkortningar: låg = lågspänningsdirektivet, mask = maskindirektivet, lek = leksaksdirektivet, gas = direktivet om gaseldade anordningar, EMK = direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet, skydd = direktivet om personlig skyddsutrustning, med = direktivet om medicinteknisk utrustning. tryck = direktivet om tryckkärl, 23 BILAGA 5 Anmälningar enligt några direktiv med den nya metoden (1998) Medlemsstat låg mask lek gas EMK tryck skydd med Totalt Belgien Danmark Tyskland Grekland 2 1 3 Spanien 20 Frankrike Irland Italien Luxemburg Neder- länderna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket 15 13 19 50 12 Totalt 135 2 3 1 2 8 6 2 4 24 2 5 28 3 1 4 1 8 5 35 0 27 1 0 2 0 17 13 0 24 52 17 13 8 35 0 2 0 201 Förkortningar: låg = lågspänningsdirektivet, mask = maskindirektivet, lek = leksaksdirektivet, gas = direktivet om gaseldade anordningar, EMK = direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet, skydd = direktivet om personlig skyddsutrustning, med = direktivet om medicinteknisk utrustning. tryck = direktivet om tryckkärl, 24 BILAGA 6 Anmälningar enligt direktiv 92/59/EEG (1997) Medlemsstat Anmälan (livsmedel) Anmälan (övriga produkter) Information Varning Artikel 8 Information 1 1 1 2 5 1 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenadekungariket 1 3 2 10 2 5 19 16 1 1 2 2 2 Efta TOTALT 3 11 6 8 6 1 2 8 3 4 2 3 3 1 1 1 6 2 1 12 65 54 18 25 BILAGA 7 Anmälningar enligt direktiv 92/59/EEG (1998) Medlemsstat Anmälan (livsmedel) Anmälan (övriga produkter) Information Varning Artikel 8 Information Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenadekungariket Efta TOTALT 6 3 32 6 26 18 1 40 1 7 4 3 5 3 155 8 6 2 5 18 1 8 2 11 5 4 3 73 3 5 18 2 3 2 1 1 12 47 1 4 0 1 1 7 26


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1102/00 från María Izquierdo Rojo (PSE) till kommissionen. Åtgärder för att främja kvalitetsnötkött i Spanien.

eurovoc_concepts:
Spain
beef
common agricultural policy
sales promotion

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/123 (2001/C 46 E/132) SKRIFTLIG FR¯GA E-1100/00 fr(cid:229)n Graham Watson (ELDR) till kommissionen (7 april 2000) ˜mne: Anv(cid:228)ndning av Nandrolon Skulle kommissionen kunna kommentera om vad som impliceras av r(cid:229)dets direktiv 96/22/EG (1) av den 29 april 1996 som f(cid:246)rbjuder anv(cid:228)ndningen av prekursorer till Nandrolon i livsmedel sedan ett italienskt idrottsf(cid:246)rbund bevisat att s(cid:229)dana (cid:228)mnen ing(cid:229)r i ett j(cid:228)rnpreparat som anv(cid:228)nds av idrottsm(cid:228)n? Skulle kommissionen (cid:228)ven kunna bekr(cid:228)fta att en f(cid:246)rekomst av Nandrolonprekursorer utan att detta anges i inneh(cid:229)llsdeklarationen (cid:228)r olaglig enligt r(cid:229)dets direktiv 79/112/EG (2) av den 18 december 1978? (1) EGT L 125, 23. 5. 1996, s. 3. (2) EGT L 33, 8. 2. 1979, s. 1. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 maj 2000) Som kommissionen svarade p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan P-1611/99 (1) fr(cid:229)n parlamentsledamoten (cid:228)r tillf(cid:246)rsel av (cid:228)mnen med androgen verkan, t. ex. nandrolon, till husdjur eller vattenbruksdjur, oavsett p(cid:229) vilket s(cid:228)tt det sker f(cid:246)rbjudet, i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om f(cid:246)rbud mot anv(cid:228)ndning av vissa (cid:228)mnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av (cid:223)-agonister vid animalieproduktion och om upph(cid:228)vande av direktiv 81/602/EEG, 88/146/EEG och 88/299/EEG. Om dessa (cid:228)mnen p(cid:229)tr(cid:228)ffas i dessa djur eller i f(cid:246)r(cid:228)dlade produkter som kommer fr(cid:229)n dessa djur och som saluf(cid:246)rs, m(cid:229)ste de omedelbart tas bort fr(cid:229)n marknaden och f(cid:246)rst(cid:246)ras. Kommissionen har ingen information om karakt(cid:228)ren hos de produkter som parlamentsledamoten n(cid:228)mner. Livsmedel avsedda att t(cid:228)cka idrottsm(cid:228)ns s(cid:228)rskilda n(cid:228)ringsbehov omfattas (cid:228)nnu inte av n(cid:229)gon s(cid:228)rskild gemenskapslagstiftning utan de nationella best(cid:228)mmelserna g(cid:228)ller, om s(cid:229)dana finns. I allm(cid:228)nhet skall alla livsmedelsingredienser finnas p(cid:229) ingrediensf(cid:246)rteckningen med m(cid:228)rkning av livsmedel enligt r(cid:229)dets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om m(cid:228)rkning, presentation och reklam i fr(cid:229)ga om livsmedel. (1) EGT C 27E, 29. 1. 2000. (2001/C 46 E/133) SKRIFTLIG FR¯GA E-1102/00 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Izquierdo Rojo (PSE) till kommissionen ˜mne: ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja kvalitetsn(cid:246)tk(cid:246)tt i Spanien (7 april 2000) Kan kommissionen, i samband med den europeiska kampanjen f(cid:246)r att fr(cid:228)mja kvalitetsn(cid:246)tk(cid:246)tt och med h(cid:228)nsyn till att kommissionen den 25 januari godk(cid:228)nde fjorton program (cid:129) som ingivits av (cid:229)tta medlemsstater, n(cid:228)mligen Belgien, Frankrike, F(cid:246)renade kungariket, Irland, Italien, Nederl(cid:228)nderna, Tyskland och (cid:214)sterrike (cid:129) f(cid:246)r att fr(cid:228)mja kvalitetsn(cid:246)tk(cid:246)tt under reglerings(cid:229)ret 1999/2000, uppge vilket beslut som har fattats f(cid:246)r Spaniens del efter att de program som l(cid:228)mnats in av denna stat pr(cid:246)vats? C 46 E/124 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 maj 2000) i Spanien fr(cid:228)mja kvalitetsn(cid:246)tk(cid:246)tt Kommissionens beslut r(cid:246)rande medfinansiering av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rsenades p(cid:229) grund av behovet av att erh(cid:229)lla ytterligare upplysningar fr(cid:229)n de spanska myndigheterna om regionala kvalitetsm(cid:228)rken. Sedan dessa upplysningar erh(cid:229)llits, fattade kommissionen den 28 april 2000 beslut i fr(cid:229)ga om de spanska f(cid:246)rslagen. (2001/C 46 E/134) SKRIFTLIG FR¯GA E-1104/00 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen ˜mne: Syntetiska droger och hur de p(cid:229)verkar h(cid:228)lsan (7 april 2000) Det verkar som om syntetiska droger blir alltmer utbredda bland unga europØer. Kommenterande l(cid:228)kare och l(cid:228)rare sl(cid:229)r larm om de f(cid:246)ljder dessa droger f(cid:229)r f(cid:246)r h(cid:228)lsan. Ecstasy verkar vara journalister, s(cid:228)rskilt utbrett. Bland annat propageras det f(cid:246)r denna drog p(cid:229) Internet, d(cid:228)r det (cid:228)ven finns anvisningar om hur man kan framst(cid:228)lla den hemma. F(cid:246)ljande fr(cid:229)gor st(cid:228)lls till kommissionen mot bakgrund av detta gissel och de olika (cid:229)sikterna om dess f(cid:246)ljdverkningar: 1. ˜r det s(cid:228)kert att (cid:246)kningen av Parkinsons sjukdom och besl(cid:228)ktade sjukdomar bland ungdomar (cid:228)r en av de f(cid:246)r(cid:246)dande effekterna p(cid:229) hj(cid:228)rnan av ecstasy och de syntetiska drogerna? 2. Vilka medicinska bevis finns det f(cid:246)r att missbruk av dessa droger ger neurologiska skador? 3. 4. Finns det forskningsprogram som finansieras med EU-medel? Finns det planer p(cid:229) att sprida denna information i skolorna? Svar fr(cid:229)n Ant(cid:243)nio Vitorino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 maj 2000) Enligt de senaste siffrorna fr(cid:229)n Europeiskt centrum f(cid:246)r kontroll av narkotika och narkotikamissbruk har mellan 1,5 och 3 procent av den genomsnittliga vuxna befolkningen i Europa och mellan 1 och 5 procent av ungdomarna provat ecstasy. Siffrorna (cid:228)r klart h(cid:246)gre p(cid:229) vissa orter och inom vissa grupper, och uppgifterna bekr(cid:228)ftar att anv(cid:228)ndningen av ecstasy och andra syntetiska droger (cid:246)kar. Hittills vet man mycket litet om de l(cid:229)ngsiktiga effekterna av ecstasymissbruk. Den senaste forskningen tyder p(cid:229) att ecstasy skadar neuroner som kommunicerar med andra neuroner med hj(cid:228)lp av signalsub- stansen serotonin. Enligt vissa forskningsresultat kan ecstasymissbruk p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt skada de delar av hj(cid:228)rnan som (cid:228)r viktiga f(cid:246)r tankeverksamhet och minne. Kraftigt missbruk kan p(cid:229) l(cid:229)ng sikt eventuellt ocks(cid:229) leda till mentala h(cid:228)lsoproblem, framf(cid:246)r allt kronisk depression. Ecstasy har en liknande struktur och effekt som metamfetamin, som (cid:228)r k(cid:228)nt f(cid:246)r att skada neuroner som anv(cid:228)nder dopamin som neurotransmittor. Skador p(cid:229) dessa neuroner (cid:228)r den underliggande orsaken till s(cid:229)dana motoriska st(cid:246)rningar som f(cid:246)rekommer vid Parkinsons sjukdom. Mycket mer forskning beh(cid:246)vs dock f(cid:246)r att kunna etablera ett vetenskapligt h(cid:229)llbart samband mellan ecstasymissbruk och Parkinsons sjukdom. I det femte ramprogrammet f(cid:246)r forskning finns en s(cid:228)rskild (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r forskning om allm(cid:228)nh(cid:228)lsa, som (cid:228)ven omfattar drogrelaterade h(cid:228)lsoproblem. Forskningen f(cid:246)rs(cid:246)ker bland annat fastst(cid:228)lla de psykosociala och socioekonomiska orsakerna till drogberoende och f(cid:229) en b(cid:228)ttre f(cid:246)rst(cid:229)else av missbrukets l(cid:229)ngsiktiga verk- ningar p(cid:229) h(cid:228)lsan och sociala f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Fyra projekt har f(cid:229)tt anslag i (cid:229)r och kommissionen f(cid:246)rs(cid:228)krar


title: Ändrat förslag till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 93/53/EEG om gemenskapens minimiåtgärder för bekämpning av vissa fisksjukdomar

eurovoc_concepts:
Scotland
animal disease
application of EU law
fishery resources
vaccination

text: C 274 E/88 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 9. 2000 ˜ndrat f(cid:246)rslag till r(cid:229)dets direktiv om (cid:228)ndring av r(cid:229)dets direktiv 93/53/EEG om gemenskapens minimi(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av vissa fisksjukdomar (1) (2000/C 274 E/09) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) KOM(2000) 213 slutlig (cid:151) 1999/0191(CNS) (Framlagt av kommissionen den 10 april 2000 enligt artikel 250. 2 i EG-f(cid:246)rdraget) (1) EGT C 342 E, 30. 11. 1999, s. 42. URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV Of(cid:246)r(cid:228)ndrat med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 37 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommittØns ytt- rande, (1) I r(cid:229)dets direktiv 93/53/EEG (1) f(cid:246)reskrivs, f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att ett utbrott av bl. a. infekti(cid:246)s laxanemi sprider sig, att all fisk i en smittad anl(cid:228)ggning omedelbart skall avl(cid:228)gsnas. (2) I maj 1998 konstaterades ett utbrott av denna sjukdom i Skottland som omfattade ett antal anl(cid:228)ggningar som har smittats eller som misst(cid:228)nks ha blivit smittade. (3) De erfarenheter som vunnits har visat att det (cid:228)r m(cid:246)jligt att sprida avl(cid:228)gsnandet (cid:246)ver en viss tidsperiod utan att detta inverkar negativt p(cid:229) anstr(cid:228)ngningarna f(cid:246)r att utrota sjuk- domen. (4) Vaccinations(cid:229)tg(cid:228)rder kan utg(cid:246)ra ett nytt instrument f(cid:246)r att kontrollera och f(cid:246)rhindra spridning av infekti(cid:246)s laxanemi efter ett utbrott. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande finns inte denna m(cid:246)jlighet enligt gemenskapslagstiftningen. ___________ (1) EGT L 175, 19. 7. 1993, s. 23. Direktivet (cid:228)ndrat genom Anslutnings- akten f(cid:246)r (cid:214)sterrike, Finland och Sverige. 26. 9. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 274 E/89 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG (5) Det (cid:228)r (cid:246)nskv(cid:228)rt att till fullo unders(cid:246)ka k(cid:228)llan till infekti(cid:246)s laxanemi, sjukdomens m(cid:246)jliga spridning och utbytet mellan odlad och vild lax. (6) Gemenskapen har inte betalat ut n(cid:229)gon kompensation till laxodlare f(cid:246)r det obligatoriska avl(cid:228)gsnandet av hela lax- odlingar enligt r(cid:229)dets direktiv 93/53/EEG. (7) Direktiv 93/53/EEG b(cid:246)r (cid:228)ndras i enlighet med aktuella vetenskapliga och tekniska r(cid:246)n. (5) Best(cid:228)mmelserna i direktiv 93/53/EEG b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)ndras. (8) Best(cid:228)mmelserna i direktiv 93/53/EEG b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)ndras. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Of(cid:246)r(cid:228)ndrat Artikel 1 Direktiv 93/53/EEG (cid:228)ndras p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: 1. I artikel 6 a skall f(cid:246)rsta strecksatsen ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: 1. I artikel 6 a skall f(cid:246)rsta strecksatsen ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)(cid:151) All fisk skall avl(cid:228)gsnas i enlighet med en tidsplan som skall godk(cid:228)nnas av myndigheterna. (cid:148) (cid:148)(cid:151) all fisk skall avl(cid:228)gsnas i enlighet med ett system som inr(cid:228)ttats av den officiella tj(cid:228)nsten och godk(cid:228)nts av kommissionen i enlighet med det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 19. (cid:148) 2. Artikel 14. 1 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: Of(cid:246)r(cid:228)ndrat inom godk(cid:228)nda zoner, Det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att vaccinera mot sjukdomar enligt (cid:148)1. i godk(cid:228)nda anl(cid:228)gg- f(cid:246)rteckning II ningar bel(cid:228)gna inom icke godk(cid:228)nda zoner eller inom zoner eller i anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r vilka godk(cid:228)nnandef(cid:246)rfarandet redan inletts enligt direktiv 91/67/EEG. F(cid:246)rfarandena f(cid:246)r vaccina- tion vid ett utbrott av sjukdomar enligt f(cid:246)rteckning I skall anges i de beredskapsplaner som avses i artikel 15. 1. (cid:148) Artikel 2 Medlemsstaterna skall s(cid:228)tta i kraft de lagar och andra f(cid:246)rfatt- ningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att f(cid:246)lja detta direktiv senast den 31 december 1999. De skall genast underr(cid:228)tta kommissionen om detta. C 274 E/90 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 9. 2000 URSPRUNGLIGT F(cid:214)RSLAG ˜NDRAT F(cid:214)RSLAG De skall till(cid:228)mpa dessa best(cid:228)mmelser fr(cid:229)n och med 1 januari 2000. N(cid:228)r en medlemsstat antar dessa best(cid:228)mmelser skall de inneh(cid:229)lla en h(cid:228)nvisning till detta direktiv eller (cid:229)tf(cid:246)ljas av en s(cid:229)dan h(cid:228)n- visning n(cid:228)r de offentligg(cid:246)rs. N(cid:228)rmare f(cid:246)reskrifter om hur h(cid:228)n- visningen skall g(cid:246)ras skall varje medlemsstat sj(cid:228)lv utf(cid:228)rda. Medlemsstaterna skall till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna texterna till de best(cid:228)mmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det omr(cid:229)de som omfattas av detta direktiv. Kommissionen skall underr(cid:228)tta (cid:246)vriga medlemsstater om detta. Artikel 3 Detta direktiv tr(cid:228)der i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna


title: Verordnung (EG) Nr. 735/2000 der Kommission vom 7. April 2000 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittelkörnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A im Zusammenhang mit der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2179/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
third country

formats: pdf print

text: 8. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 87/7 VERORDNUNG (EG) Nr. 735/2000 DER KOMMISSION vom 7. April 2000 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittelkörnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A im Zusammenhang mit der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2179/1999 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Marktorganisation für Reis (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2072/98 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Durch die Verordnung (EG) Nr. 2179/1999 der Kommission (3) wurde eine Ausschreibung zur Bestim- mung der Erstattung bei der Ausfuhr von Reis eröffnet. Nach Artikel 5 der Verordnung (EWG) Nr. 584/75 der Kommission (4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 299/95 (5), kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 22 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 die Festsetzung einer Höchstausfuhrerstattung beschließen. Bei Festsetzung dieses Höchstbetrags finden die in Artikel 13 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 genannten Kriterien Anwendung. Der Zuschlag wird jedem Bieter erteilt, dessen Angebot der Höchstausfuhr- erstattung entspricht oder darunter liegt. (3) (4) Bei der gegenwärtigen Marktlage für den betreffenden Reis ergibt die Anwendung der genannten Kriterien den in Artikel 1 festgelegten Betrag. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Höchsterstattung bei der Ausfuhr von geschliffenem mittel- körnigem Reis und geschliffenem Langkornreis A nach gewissen Drittländern wird im Rahmen der in der Verordnung (EG) Nr. 2179/1999 genannten Ausschreibung anhand der vom 31. März bis zum 6. April eingereichten Angebote auf 166,00 EUR/t festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 8. April 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 7. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (2) ABl. L 265 vom 30. 9. 1998, S. 4. (3) ABl. L 267 vom 15. 10. 1999, S. 13. (4) ABl. L 61 vom 7. 3. 1975, S. 25. (5) ABl. L 35 vom 15. 2. 1995, S. 8


title: Reglamento (CE) n° 733/2000 de la Comisión, de 7 de abril de 2000, por el que se fija la restitución máxima a la exportación de arroz blanqueado de grano largo en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2176/1999

text: 8. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 87/5 REGLAMENTO (CE) No 733/2000 DE LA COMISIÓN de 7 de abril de 2000 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de arroz blanqueado de grano largo en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 2176/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organización común del mercado del arroz (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2072/98 (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 13, Considerando lo siguiente: (1) (2) El Reglamento (CE) no 2176/1999 de la Comisión (3), ha abierto una licitación para la restitución a la exportación de arroz. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CEE) no 584/75 de la Comisión (4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 299/95 (5), la Comisión basándose en las ofertas presen- tadas y, de acuerdo con el procedimiento previsto en el artículo 22 del Reglamento (CE) no 3072/95, podrá decidir la fijación de una restitución máxima a la expor- tación. Para proceder a dicha fijación deben tenerse en cuenta los criterios establecidos por el artículo 13 del Reglamento (CE) no 3072/95. La licitación se adjudicará a todo licitador cuya oferta se sitúe al nivel de la restitu- inferior. ción máxima a la exportación o a un nivel (3) (4) La aplicación de los mencionados criterios a la situación actual del mercado del arroz conduce a fijar la restitu- ción máxima a la exportación en el importe que figura en el artículo 1. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 La restitución máxima a la exportación de arroz blanqueado de grano largo del código NC 1006 30 67 con destino a determi- nados terceros países se fijará sobre la base de las ofertas presentadas del 31 de marzo al 6 de abril de 2000 a 277,00 EUR/t en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 2176/1999. El presente Reglamento entrará en vigor el 8 de abril de 2000. Artículo 2 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 7 de abril de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) DO L 267 de 15. 10. 1999, p. 4. (4) DO L 61 de 7. 3. 1975, p. 25. (5) DO L 35 de 15. 2. 1995, p. 8


title: PREGUNTA ESCRITA E-1102/00 de María Izquierdo Rojo (PSE) a la Comisión. Fomento de la carne de vacuno de calidad en España.

text: 13. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 46 E/123 (2001/C 46 E/132) PREGUNTA ESCRITA E-1100/00 de Graham Watson (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (7 de abril de 2000) Asunto: Utilizaci(cid:243)n de nandrolona ¿Puede explicar la Comisi(cid:243)n quØ implicaciones tiene la Directiva 96/22/CE del Consejo (1), de 29 de abril de 1996, por la que se proh(cid:237)be utilizar precursores de nandrolona en productos alimenticios, despuØs de que un organismo italiano con competencias en materia de deportes probara su presencia en un complejo a base de hierro consumido por atletas? ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n asimismo la ilegalidad de la presencia de precursores de nandrolona no etiquetados es ilegal en virtud de la Directiva 79/112/CEE del Consejo (2), de 18 de diciembre de 1978? (1) DO L 125 de 23. 5. 1996, p. 3. (2) DO L 33 de 8. 2. 1979, p. 1. Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (22 de mayo de 2000) Tal como indic(cid:243) la Comisi(cid:243)n en respuesta a la pregunta escrita P-1611/99 (1) de su Seæor(cid:237)a, la Directiva 96/22/CE del Consejo, de 29 de abril de 1996, por la que se proh(cid:237)be utilizar determinadas sustancias de efecto hormonal y tireostÆtico y sustancias (cid:223)-agonistas en la cr(cid:237)a de ganado y por la que se derogan las Directivas 81/602/CEE, 88/146/CEE y 88/299/CEE, proh(cid:237)be la administraci(cid:243)n por cualquier medio a animales de explotaci(cid:243)n o acuicultura de sustancias de efecto androgØnico, tales como la nandrolona. De encontrarse residuos de nandrolona en los alimentos, Østos deben ser retirados del mercado y destruidos inmediatamente. La Comisi(cid:243)n no dispone de informaci(cid:243)n sobre la naturaleza exacta de los productos mencionados por su Seæor(cid:237)a. Los alimentos destinados a satisfacer necesidades alimenticias espec(cid:237)ficas de los atletas no estÆn todav(cid:237)a contemplados en ningœn instrumento legislativo comunitario concreto, por lo que, de existir, se aplica la legislaci(cid:243)n nacional correspondiente. En general, los ingredientes alimentarios deben constar en el etiquetado de los productos alimenticios de acuerdo con las disposiciones de la Directiva 79/112/CEE del Consejo, de 18 de diciembre de 1978, relativa a la aproximaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados Miembros en materia de etiquetado, presentaci(cid:243)n y publicidad de los productos alimenticios destinados al consumidor final. (1) DO C 27 E de 29. 1. 2000. (2001/C 46 E/133) PREGUNTA ESCRITA E-1102/00 de Mar(cid:237)a Izquierdo Rojo (PSE) a la Comisi(cid:243)n (7 de abril de 2000) Asunto: Fomento de la carne de vacuno de calidad en Espaæa En relaci(cid:243)n con la campaæa europea de fomento de la carne de vacuno de calidad y teniendo en cuenta que el 25 de enero pasado la Comisi(cid:243)n aprob(cid:243) catorce programas de fomento de la carne de vacuno de calidad, en la campaæa 1999/2000, presentados por ocho Estados miembros, Alemania, Austria, BØlgica, Francia, Irlanda, Italia, Pa(cid:237)ses Bajos y Reino Unido, ¿podr(cid:237)a indicarme, la Comisi(cid:243)n, quØ decisi(cid:243)n se ha adoptado para Espaæa tras estudiar los programas que este pa(cid:237)s ha presentado? C 46 E/124 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de mayo de 2000) La decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n sobre la cofinanciaci(cid:243)n en Espaæa de medidas de promoci(cid:243)n de la carne de vacuno de calidad tuvo que ser retrasada debido a la necesidad de obtener de las autoridades de ese pa(cid:237)s mÆs informaci(cid:243)n en materia de marcas regionales de calidad. Recibida poco despuØs esa informaci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n tom(cid:243) su decisi(cid:243)n sobre las propuestas espaæolas el pasado 28 de abril. (2001/C 46 E/134) PREGUNTA ESCRITA E-1104/00 de Cristiana Muscardini (UEN) a la Comisi(cid:243)n (7 de abril de 2000) Asunto: Drogas sintØticas y consecuencias para la salud Parece ser que la proliferaci(cid:243)n de las drogas sintØticas entre los j(cid:243)venes europeos estÆ en continuo aumento. Los comentaristas, los mØdicos y los educadores advierten sobre las consecuencias del consumo de dichas drogas para la salud. En especial, la mÆs difundida parece ser el Øxtasis que, entre otras cosas, se anuncia en Internet, donde se facilitan asimismo las instrucciones para fabricarla artesanalmente en casa. En vista de este azote, y de la divergencia de opiniones sobre las consecuencias del mismo: 1. 2. 3. 4. ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n que el aumento de la enfermedad de Parkinson entre los j(cid:243)venes es sin duda una de las consecuencias devastadoras que el Øxtasis y las drogas sintØticas tienen para el cerebro? ¿Existen pruebas mØdicas y cient(cid:237)ficas de que el consumo de dichas drogas provoca daæos neurol(cid:243)gi- cos? ¿Existen programas de investigaci(cid:243)n financiados con contribuciones comunitarias? ¿Se prevØ la divulgaci(cid:243)n de esta informaci(cid:243)n en las escuelas? Respuesta del Comisario Vitorino en nombre de la Comisi(cid:243)n (22 de mayo de 2000) Segœn las œltimas cifras del Observatorio Europeo de la Droga, entre el 0,5 y el 3 % de la poblaci(cid:243)n adulta de Europa y entre el 1 y el 5 % de los adultos j(cid:243)venes han probado el Øxtasis (MDMA). A nivel local y en grupos espec(cid:237)ficos las cifras son mucho mÆs altas y la informaci(cid:243)n del Observatorio confirma general- mente una tendencia al alza en el uso de Øxtasis y otras drogas sintØticas. Hasta ahora poco se sabe sobre el efecto a largo plazo del uso de Øxtasis. Tomando como base recientes resultados de investigaci(cid:243)n, se piensa que causa daæos a las neuronas que utilizan la serotonina para comunicarse con otras neuronas. Algunos resultados atribuyen al uso de Øxtasis daæos a largo plazo a las partes del cerebro fundamentales para las funciones de pensamiento y memoria. Hay tambiØn crecientes preocupaciones por la posibilidad de que surjan problemas de salud mental, especialmente depresi(cid:243)n cr(cid:243)nica, por el uso dilatado e intenso de esta droga. La estructura del MDMA y los efectos estÆn relacionados con la metamfetamina, que provoca la degeneraci(cid:243)n de neuronas que contienen dopamina neurotransmisora. El daæo a estas neuronas es la causa subyacente de los disturbios motores caracter(cid:237)sticos de la enfermedad de Parkinson. Sin embargo, mucha mÆs investigaci(cid:243)n es necesaria para establecer un v(cid:237)nculo cient(cid:237)ficamente fiable entre el uso de Øxtasis y la enfermedad de Parkinson. El quinto programa marco sobre investigaci(cid:243)n tiene una l(cid:237)nea de acci(cid:243)n espec(cid:237)fica sobre investigaci(cid:243)n de salud pœblica que tambiØn aborda los problemas sanitarios relacionados con la droga. Las prioridades de la investigaci(cid:243)n incluyen la determinaci(cid:243)n de los factores sociales, psicol(cid:243)gicos y socioecon(cid:243)micos relacio- nados con la drogodependencia y una mejor comprensi(cid:243)n de la salud a largo plazo y de las consecuencias


title: Mededeling van de Commissie in het kader van de uitvoering van Richtlijn 1999/5/EG van het Europees Parlement en de Raad van 9 maart 1999 betreffende radioapparatuur en telecommunicatie-eindapparatuur en de wederzijdse erkenning van hun conformiteit - April 2000 (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
Community certification
harmonisation of standards
satellite communications
technical standard
telecommunications
telecommunications equipment

text: C 99/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 7. 4. 2000 Mededeling van de Commissie in het kader van de uitvoering van Richtlijn 1999/5/EG van het Europees Parlement en de Raad van 9 maart 1999 betreffende radioapparatuur en telecommuni- catie-eindapparatuur en de wederzijdse erkenning van hun conformiteit April 2000 (2000/C 99/02) (Voor de EER relevante tekst) (Bekendmaking van titels en referentienummers van geharmoniseerde normen in het kader van de richtlijn) Europees Normalisatie-instituut Referentienummer en titel van de norm ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI (december 1999) EN 301 419-1 Digitale cellulaire telecommunicatiesysteem (fase 2); aansluiteisen voor globaal systeem voor mobiele communicatie (GSM); deel 1: Mobiele stations opererend op de GSM 900 en DCS 1 800 frequentiebanden; toegang (GSM 13. 01 versie 4. 0. 1) (april 1999) EN 301 419-2 Digitale cellulaire telecommunicatiesysteem (fase 2+); aansluiteisen voor globaal systeem voor mobiele communicatie (GSM); snelle verbinding van geschakelde data (HSCSD) multi- slot mobiele stations; toegang (GSM 13. 34 versie 5. 0. 3) (november 1999) EN 301 419-3 Digitale cellulaire telecommunicatiesysteem (fase 2+); aansluiteisen voor globaal systeem voor mobiele communicatie (GSM); geavanceerde spraak call-items (ASCI); toegang (GSM 13. 68 versie 5. 0. 2 Uitgave 1996) (november 1999) EN 301 419-7 Digitale cellulaire telecommunicatiesysteem (fase 2+); aansluiteisen voor globaal systeem voor mobiele communicatie (GSM); frequentieband voor spoorwegen (R-GSM); mobiele stations; toegang (GSM 13. 67 versie 5. 0. 2 Uitgave 1996) TBR 06 Radioinstallaties en systemen (RES); digitale draadloze telecommunicatieapparatuur (DECT); algemene eisen t. a. v. terminalaansluitingen (januari 1997) TBR 19 Ed. 3 Europese digitale cellulaire telecommunicatiesysteem (fase 2); aansluitingseisen t. a. v. wereld- systeem voor mobiele communicatie (GSM) mobiele stations; toegang (oktober 1996) (maart 1998) TBR 23 Elektromagnetische compatibiliteit en radiospectrumaangelegenheden (ERM); terrestrische vluchttelecommunicatiesystemen (TFTS); technische eisen m. b. t. TFTS TBR 26 Satelliet grondstations en systemen (SES); land mobiele satelliet grondstations (LMES) ope- rerend op de 1,5/1,6 GHz frequentieband met lage transmissiesnelheid (mei 1998) TBR 27 Satellietgrondstations en systemen (SES); mobiele satellietgrondstations voor lage datasnel- heid op de grond (LMES) opererend op de 11/12/14 GHz banden (december 1997) (december 1997) TBR 28 Satellietgrondstations en systemen (SES); terminalapparatuur met zeer kleine opening (VSAT); satellietgrondstations voor alleen zenden, zenden/ontvangen of alleen ontvangen opererend op de 11/12/14 GHz banden TBR 30 satellietgrondstations en systemen (SES); nieuwsverzameling met satellieten; verplaatsbare grondstations (SNG TES) opererend op de 11-12/13-14 GHz banden (december 1997) TBR 31 Ed. 2 Digitale cellulaire telecommunicatiesysteem (fase 2); aansluitingseisen t. a. v. mobiele stations op de DCS 1800 band en additionele GSM 900 banden; toegang (maart 1998) 7. 4. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 99/3 Europees Normalisatie-instituut Referentienummer en titel van de norm ETSI ETSI ETSI ETSI ETSI TBR 35 Terrestrische radiohoofdverbindingen (Tetra); toegang tot nooddiensten (februari 1998) TBR 41 Satelliet persoonlijke communicatienetwerken (S-PCN); mobiele grondstations (MESs) met inbegrip van handgrondstations voor S-PCN op de 1,6/2,4 GHz banden onder de mobiele satellietdienst (MSS); essentiºle eisen voor de terminal (februari 1998) TBR 42 Satelliet persoonlijke communicatienetwerken (S-PCN); mobiele grondstations (MESs) met inbegrip van handgrondstations voor S-PCN op de 2,0 GHz banden onder de mobiele satellietdienst (MSS); essentiºle eisen voor de terminal (mei 1998) TBR 43 Satelliet grondstations en systemen (SES); zeer kleine apertuur terminalapparatuur (VSAT) alleen-zenden, zenden-en-ontvangen, alleen-ontvangen satelliet grondstations opererend op de 4 GHz en 6 GHz frequentiebanden (mei 1998) TBR 44 Satelliet grondstations en systemen (SES); land mobiele grondstations (LMES) opererend op de 1,5 GHz en 1,6 GHz frequentiebanden die de stem en/of gegevenscommunicatie ver- schaffen Verder kunnen standaarden, die gepubliceerd zijn onder Richtlijnen 73/23/EEG en 89/336/EEG gebruikt worden om de overeenstemming met artikel 3, lid 1, onder a), en 3, lid 1, onder b), van Richtlijn 1999/5/EG aan te tonen. Mededeling van de Commissie in het kader van de uitvoering van Richtlijn 89/336/EEG van de Raad (2000/C 99/03) (Voor de EER relevante tekst) (Bekendmaking van titels en referentienummers van geharmoniseerde normen in het kader van de richtlijn) Europees Normalisatie- instituut (1) Referentienummer en titel van de norm Referentiedocument Referentienummer van de vervangen norm CENELEC EN 50065-1:1991 Besturing via laagspanningsinstallaties in het frequen- tiegebied 3 kHz tot 148,5 kHz (cid:151) Deel 1: Algemene eisen, frequentiebanden en elektromagnetische storin- gen Wijzigingsblad A1:1992 bij EN 50065-1:1991 Wijzigingsblad A2:1995 bij EN 50065-1:1991 Wijzigingsblad A3:1996 bij EN 50065-1:1991 CENELEC EN 50081-1:1992 Elektromagnetische compatibiliteit (cid:151) Algemene emissienorm (cid:151) Deel 1: Huishoudelijke, handels- en licht-industriºle omgeving Datum waarop het vermoeden van overeenstemming ten aanzien van de vervangen norm vervalt Noot 1 (cid:151) Datum verstreken (1. 12. 1994) Datum verstreken (1. 10. 1995) Datum verstreken (1. 3. 1997) Geen Noot 3 Noot 3 Noot 3 Geen (cid:151)


title: Communication from the Commission to the European Parliament pursuant to the second subparagraph of Article 251(2) of the EC Treaty concerning the Common Position of the Council on the Proposal for a European Parliament and Council Recommendation providing for minimum criteria for environmental inspections in Member States

eurovoc_concepts:
environmental law
environmental monitoring
health policy


title: Regolamento (CE) n. 739/2000 della Commissione, del 7 aprile 2000, che modifica il regolamento (CE) n. 2439/1999 concernente le condizioni di autorizzazione per gli additivi appartenenti al gruppo degli agenti leganti, antiagglomeranti e coagulanti nell'alimentazione degli animali (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
animal nutrition
food additive
foodstuffs legislation
texture agent

text: L 87/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 4. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 739/2000 DELLA COMMISSIONE del 7 aprile 2000 che modifica il regolamento (CE) n. 2439/1999 concernente le condizioni di autorizzazione per gli additivi appartenenti al gruppo degli agenti leganti, antiagglomeranti e coagulanti nell'alimentazione degli animali (Testo rilevante ai fini del SEE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, vista la direttiva 70/524/CEE del Consiglio, del 23 novembre 1970, relativa agli additivi nell'alimentazione degli animali (1), modificata da ultimo dal regolamento (CE) n. 2690/1999 (2), in particolare l'articolo 11, considerando quanto segue: (1) (2) Il regolamento (CE) n. 2439/1999 della Commissione, del 17 novembre 1999, concernente le condizioni di autorizzazione per gli additivi appartenenti al gruppo degli agenti leganti, antiagglomeranti e coagulanti nell'a- limentazione degli animali (3), fissa provvisoriamente il tenore massimo in diossine dell'argilla caolinitica e stabi- lisce l'obbligo di sorvegliare la presenza di diossine negli altri additivi autorizzati appartenenti al gruppo degli agenti leganti, antiagglomeranti e coagulanti. Il summenzionato regolamento prevede il riesame delle disposizioni in parola anteriormente al 1o marzo 2000 alla luce delle indagini che saranno effettuate, dei risul- tati del programma di sorveglianza e di una valutazione completa dei rischi. Le indagini e il programma di sorve- glianza sono tuttora in corso e non è ancora disponibile una valutazione completa dei rischi. È pertanto oppor- tuno prorogare fino al 15 ottobre 2000 le misure di cui al regolamento (CE) n. 2439/1999. (3) (4) Per le miscele naturali di steatite e clorite (E 560), sepio- lite (E 562) e argilla sepiolitica (E 563) sono stati forniti dai sufficienti in merito alla sorveglianza della presenza di diossine. Tali dati, provenienti da diversi Stati membri in e/o aventi origini diverse, parola non sono contaminati da diossine oppure conten- gono livelli inferiori al limite di determinazione analitica. indicano che gli additivi Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per gli alimenti per gli animali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 2439/1999 è modificato nel modo seguente: 1) All'articolo 1, la data «1o marzo 2000» è sostituita dalla data «15 ottobre 2000». 2) L'allegato è sostituito dall'allegato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Esso si applica a decorrere dal 29 febbraio 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 7 aprile 2000. Per la Commissione David BYRNE Membro della Commissione (1) GU L 270 del 14. 12. 1970, pag. 1. (2) GU L 326 del 18. 12. 1999, pag. 33. (3) GU L 297 del 18. 11. 1999, pag. 8. 8. 4. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 87/15 e r o n e T o m i s s a m i o m n m i e r o n e T O T A G E L L A O T A G E L L A « a t a r u D e n o i z a z z i r o t u a ' l l e d i n o i z i s o p s i d e r t l A o t n e m i l a i d g k / g m o t e l p m o c à t E a m i s s a m a i r o g e t a c o e l a m n a i e i c e p S i l a m n a i i d e n o i z i r c s e d , a c i m h c i e n o i z a n m o n e D i o v i t i d d A. N E C i t n a l u g a o c o i t n a r e m o l g g a i t n a , i t n a g e l i t n e g A i o t a n m r e t e d n i o p m e t A e l l e d o t t e p s i R. i t n e m i l a i l g i t t u T — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T , 6 1 l o o c i t r a ' l l e d i n o i z i s o p s i d ) g a r e t t e l , 1 o f a r g a r a p i l a m n a i i d 7 O H C 8 6 o c i r t i c o d i c A 0 3 3 E i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T a N O C i d , i o d o s i d i t a r a e t S 0 7 4 E i l a m n a i i d e K O a C O 2 2 4 5 3 5 3 0 7 H H H 8 1 8 1 6 3 C C i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 0 3 — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i l a m n a i i d ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m e r o n e T 2 O H 2. 4 O S A C i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i l a m n a i i d ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i l a m n a i i d ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i l a m n a i i d ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i l a m n a i i d ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i l a m n a i i d ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m e r o n e — T e r o n e — T e r o n e — T e r o n e — T e r o n e — T ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m e r o n e T o i c l a c i d e o i s s a t o p o t a r d i i d o i c l a c i d o t a f l o S 6 1 5 E o t a t i p i c e r p , o c i c i l i s o d i c A a 1 5 5 E o t a c c i s s e d e e l a d o i l l o c e c i l i S b 1 5 5 E e e m o t a i d i d a r r e t ( r u g l e s e i K c 1 5 5 E ) a t a c i f i r u p o c i t e t n i s o i c l a c i d o t a c i l i S 2 5 5 E - u l l a i d e i o d o s i d o t a c i l i S 4 5 5 E o c i t e t n i s , i o n m i L 87/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 4. 2000 e r o n e T o m i s s a m e r o n e T i o m n m i i i a n d n e b o r e a n i z a b r a c i n , a c i d o s , i o d o s d i c o l a s a l , n i s a r a n , i o d o s a n i c i m o n i l a s , l o p i l o f s o f o v a l f a t a r u D e n o i z a z z i r o t u a ' l l e d i n o i z i s o p s i d e r t l A o t n e m i l a i d g k / g m o t e l p m o c à t E a m i s s a m a i r o g e t a c o e l a m n a i e i c e p S i l a m n a i i d e n o i z i r c s e d , a c i m h c i e n o i z a n m o n e D i o v i t i d d A. N E C i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 0 2 — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i e d i v i t i d d a n o c a l e c s i m a L i r o t t a f “ i , ” i c i t o b i t n a “ i l g e d i p p u r g e è ” e s o t n e m a c i d e m e z n a t s o s e r t l a i i c i t a t s o d i c c o c “ , ” a t i c s e r c i d o t n a u q r e p e n n a r t a t a t e i v - n i s n e n o m : i t n e u g e s i a d r a u g i r i l a m n a i i d ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m e r o n e — T e t i n o l l i r o m t n o M - e t i n o t n e B 8 5 5 E l e d a t t e h c i t e ' l l u s e n o i z a c i d n I o v i t i d d a ' l l e d o c i f i c e p s e m o n i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i l a m n a i i d - e t n o c i t a c i l i s i d % 5 6 l i o n e m l a e t n e n o t n a i m a i l a r e n m i i d e l a r u t a n a l e c s i M a d e t n e s e a c i t i n i l o a c a l l i g r A 9 5 5 E i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T e t i r o l c e e t i t a e t s i d e l a r u t a n a l e c s i M e t i t a e t s i d e l a r u t a n a l e c s i M 0 6 5 E i l a m n a i i d a z z e r u p a n u n o c o t n a i m a a d e t n e s e e t i r o l c e g p 0 0 5 : e n i s s o d i n i o m i s s a m e r o n e T ) 2 ( g k / Q E T - F / D C C P - S M O o n i l o a c i d i e t n a n m r e t e d a z n e s e r p % 5 8 ' l l e d i a m n m i i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T - u l l a i d , o i s e n g a m i d e l a r u t a n o t a c i l i S e t i l u c i m r e V 1 6 5 E i l a m n a i i d e t n a i d e m o s n a p s e , o r r e f i d e i o n m i i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 0 2 — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i d o t a t a r d i o i s e n g a m i d i l a m n a i i d e t n e n e t n o c a i r a t n e m d e s i o t a c i l i S e n i g i r o e t i l i o p e S 2 6 5 E l a % 0 3 l i e e t i l i o p e s i d % 0 6 l i o n e m l a e t n e s e , e t i n o l l i r o m t n o m i d o m i s s a m o t n a i m a a d o t n a i m a a d e t n e s e , o t n e m a d a l c s i r % 3 0 , : o r o u l f ) 1 ( : e n i s s o d i n i n i o m i s s a m e r o n e T o m i s s a m e r o n e T n o c i t a t a r d i i i o n m u l l a i d i s s e l p m o c 8. 4. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 87/17 e r o n e T o m i s s a m e r o n e T i o m n m i a t a r u D e n o i z a z z i r o t u a ' l l e d i n o i z i s o p s i d e r t l A o t n e m i l a i d g k / g m o t e l p m o c à t E a m i s s a m a i r o g e t a c o e l a m n a i e i c e p S i l a m n a i i d e n o i z i r c s e d , a c i m h c i e n o i z a n m o n e D i o v i t i d d A. N E C i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 0 2 — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i d o d a t a r d i o i s e n g a m i d i l a m n a i i d e t n e n e t n o c a i r a t n e m d e s i o t a c i l i S e n i g i r o a c i t i l i o p e s a l l i g r A 3 6 5 E % 5 2 l i e e t i l i o p e s o t n a i m a i d a d % 0 4 l i o n e m l a e t n e s e , e t i l l i i d i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T — — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i l a m n a i i d ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m e r o n e — T i t a f l o s o n g i L 5 6 5 E i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 5 2 — — e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T - u l l a i d i t a c i l i s i d e l a r u t a n a l e c s i M e t i l o n o f e t i l o r t a N 6 6 5 E i l a m n a i i d - o n i l a c l a , i n i l a c l a i t a c i l i s o r d i , i o n m i i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 0 2 i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 0 2 i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 0 2 i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 8 i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 8 i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 8 i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 8 i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 8 i o t a n m r e t e d n i o p m e t A i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T — — — — — — — — — — — — — — — — — — — e t t a l a d e h c c a V o s s a r g n i ' l l a i n i v o B i l g i n o C i i n u S i l l e t i V i l l e n g A i t t e r p a C : o n e d b i l o m n i o m i s s a m e r o n e T g k / g m 0 2 ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m e r o n e T - 3 4 ( e t i l o r t a n , i i o n m u l l a i d e i s o r r e t ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m e r o n e T o t a p s d l e f e ) % 5 6 4 , e m a l l o P n u n o c o i c l a c i d i i t a n m u l a i d e l e c s i M - n e t n i s o i c l a c i d i i t a n m u A l 8 9 5 E 3 O 2 l A i d % 1 5 a 4 3 a d e r o n e t o c i t ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m e r o n e T o t n a i m a a d e t n e s e e i r o g e t a c o e i c e p s e l e t t u T i l a m n a i i d - u l l a i d e i o d o s i d , o t n e m a d l a c s i r r e p e l a r u t a n o s n a p s e , i o n m i o t a c i l i S e t i l r e P 9 9 5 E L 87/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 4. 2000 e r o n e T o m i s s a m e r o n e T i o m n m i a t a r u D e n o i z a z z i r o t u a ' l l e d i n o i z i s o p s i d e r t l A o t n e m i l a i d g k / g m o t e l p m o c à t E a m i s s a m a i r o g e t a c o e l a m n a i e i c e p S i l a m n a i i d e n o i z i r c s e d , a c i m h c i e n o i z a n m o n e D i o v i t i d d A. N ) E C. n ( ) 3 ( ) 3 ( ) 3 ( 0 0 0 2 9 0 3. 0 0 0 2 9 0 3. 0 0 0 2 9 0 3. i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 0 2 — i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 0 2 — i l a m n a i r e p i t n e m i l a i l g i t t u T 0 0 0 0 2 — — — — i l g i n o C e m a l l o P : o b m o p i n i o m i s s a m e r o n e T g k / g m 0 8 n o n n o n e e i t o l i t p o n i l c i d % 5 8 ' l l e d o n e m e t n e n e t n o c , a c i n a c l u v e n i g i r o e e h c i m , o t a p s d l e f i d % 5 1 l i e r t l o o z r a u q e e r b i f a d i t n e s e e l l i g r a a c i n a c l u v i i n u S i d , o i c l a c i d o t a r d i o t a c i l i s o n m u i l l A e n i g i r o i d e t i l o l i t p o n i l C 3 i t n a l u g a o c e i t n a r e m o l g g a i t n a , i t n a g e l i t n e g A. g k / Q E T - F / D C C P - S M O g p 0 0 5 i d o m i s s a m e r o n e t l i a c i l p p a i s 0 0 0 2 e r b o t t o 5 1 l a d e r e r r o c e d a , e n i s s o d i i d a z n e s e r p a l l a i v i t a l e r i t n e i c i f f u s i t a d i d a t r o c s a l l u s o c i f i c e p s o m i s s a m e r o n e t n u , o s a c l e d e s , o t a s s i f o t a t s a i s n o n a r o l a u Q ) 1 ( : e n i s s o d i n i o m i s s a m e r o n e T , i c i s s o t i t n e l a v i u q e ( S M O Q E T - i o d n a c i l p p a , ) S M O ( à t i n a s a l l e d e l a i d n o m e n o i z a z z i n a g r O ' l l e d i c i s s o t i t n e l a v i u q e n i o s s e r p s e , ) F D C P ( i n a r u f o z n e b d o r o l c i l i o p i d e ) D D C P ( i e n i s s o d - p - o z n e b d o r o l c i l i o p i d a m m o s a l l a d o t a d è e n i s s o d i n i e r o n e t l I. ) 7 9 9 1. e t i m i l e l a t a i r a p o n a i s a c i t i l a n a e n o i z a n m r e t e d i i d e r o i r e f n i e t i m i l l e d o t t o s i d l a i r e n e g n o c i t t o d o r p i r a v i e d i r o l a v i i t t u t e h c o d n e n o p p u s e r p i t a l o c l a c o n o s i r o n e t i a i s s o , e r o i r e p u s e r o n e t n i o s s e r p s e e r e s s e v e d ' e r o n e t l I ) 1 ( ) 2 ( » ). 5 1. g a p , 9 9 9 1 6 7 1. l e d 0 5 1 L U G ( e n o i s s i m m o C a l l e d 9 9 9 1 / 5 4 2 1. n ) E C ( o t n e m a l o g e r : e n o i z a z z i r o t u a a m i r P ) 3 (