title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1179/00 från Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) till kommissionen. Baskiska språket i Comunidad Foral de Navarra.

eurovoc_concepts:
European social policy
Navarre
infringement of EU law
regional language

text: C 53 E/92 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 I enlighet med den nya best(cid:228)mmelsen kan tullmyndigheten till(cid:229)ta en fysisk person som (cid:228)r etablerad i gemenskapens tullomr(cid:229)de att p(cid:229) detta omr(cid:229)de anv(cid:228)nda ett fordon som hyrts i ett tredje land, genom ett skriftligt avtal. Villkoret f(cid:246)r detta tillst(cid:229)nd (cid:228)r att det tredje land d(cid:228)r fordonet hyrts och (cid:228)r registrerat till(cid:229)ter tempor(cid:228)r import, under j(cid:228)mf(cid:246)rbara omst(cid:228)ndigheter, av fordon som hyrts och (cid:228)r registrerade i gemen- skapens tullomr(cid:229)de. Inom (cid:229)tta dagar fr(cid:229)n det att kontraktet b(cid:246)rjat g(cid:228)lla m(cid:229)ste fordonet antingen (cid:229)terex- porteras eller (cid:229)terl(cid:228)mnas till en hyrfirma som (cid:228)r etablerad i gemenskapens tullomr(cid:229)de f(cid:246)r senare (cid:229)terex- port. (1) EGT L 197, 29. 7. 1999. (2) Europaparlamentets debatter (januari 1999). (2001/C 53 E/122) SKRIFTLIG FR¯GA E-1179/00 fr(cid:229)n Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) till kommissionen ˜mne: Baskiska spr(cid:229)ket i Comunidad Foral de Navarra (12 april 2000) F(cid:246)r n(cid:228)rvarande regleras baskiskan (euskera) i Navarra genom lagen Ley Foral del Vascuence 18/1986 av den 15 december 1986. Enligt denna lag indelas Navarra i tre spr(cid:229)komr(cid:229)den: ett baskiskspr(cid:229)kigt, d(cid:228)r euskera och kastilianska b(cid:229)da (cid:228)r officiella spr(cid:229)k, ett blandspr(cid:229)kigt och ett icke-baskiskspr(cid:229)kigt, d(cid:228)r det enda officiella spr(cid:229)ket (cid:228)r kastilianska. Euskera talas enligt Navarras regerings egna uppgifter av 70 procent av det baskiskspr(cid:229)kiga omr(cid:229)dets befolkning, av 21 procent i det blandspr(cid:229)kiga omr(cid:229)det och av 7 procent i det icke-baskiskspr(cid:229)kiga omr(cid:229)det. icke-baskiskspr(cid:229)kiga omr(cid:229)det saknas fullst(cid:228)ndigt r(cid:228)ttigheter. Eftersom (cid:228)ven euskera (cid:228)r officiellt spr(cid:229)k i det baskiskpr(cid:229)kiga omr(cid:229)det, (cid:228)r undervisningen tv(cid:229)spr(cid:229)kig och f(cid:246)rvaltningen likas(cid:229). I det blandade omr(cid:229)det har det ingen officiell st(cid:228)llning och frivillighetsprincipen r(cid:229)der. I det I utbildningsv(cid:228)sendet kan euskera studeras endast som ett (cid:228)mne och det finns ingen m(cid:246)jlighet att f(cid:229) en offentlig utbildning p(cid:229) euskera trots den efterfr(cid:229)ga som finns. Regionens myndigheter har inte n(cid:229)gon skyldighet och heller inte n(cid:229)gon m(cid:246)jlighet att erbjuda sina medborgare tj(cid:228)nster p(cid:229) detta spr(cid:229)k. Dessutom skall anges att det inte heller finns n(cid:229)gon m(cid:246)jlighet att bedriva studier p(cid:229) euskera i denna regions enda offentliga universitet, eftersom det nyligen har klassificerats som (cid:148)fr(cid:228)mmande spr(cid:229)k(cid:148), precis som engelska eller franska. Enligt sagda regionala lag nr 13/1986 om det baskiska spr(cid:229)ket anses euskera vara ett inhemskt spr(cid:229)k i Navarra. Europaparlamentet har antagit m(cid:229)nga resolutioner ang(cid:229)ende detta (cid:228)mne, exempelvis den av den resolution 30 oktober 1987, i vilken medlemsstaterna rekommenderas att ge en officiell st(cid:228)llning (cid:229)t undervisningen p(cid:229) regionala spr(cid:229)k och minoritetsspr(cid:229)k och upph(cid:246)ja denna undervisning till samma niv(cid:229) som undervisning p(cid:229) de nationella spr(cid:229)ken, och resolutionerna av den 9 februari 1994, 17 december 1998 och 16 mars 2000. ˜r kommissionen medveten om denna situation? Anser inte kommissionen att den nuvarande situationen i det icke-baskiskspr(cid:229)kiga omr(cid:229)det uppenbart strider mot dessa resolutioner? Anser inte kommissionen, inf(cid:246)r det europeiska (cid:229)ret f(cid:246)r spr(cid:229)k, att fall som det med euskera i Navarra m(cid:229)ste f(cid:246)ljas upp noggrant? Avser kommissionen att utarbeta ett bet(cid:228)nkande om hur den kulturella m(cid:229)ngfalden respekteras i medlemsstaterna i enlighet med de principer som ligger till grund f(cid:246)r artikel 151 i f(cid:246)rdraget? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 juni 2000) Respekt f(cid:246)r den spr(cid:229)kliga och kulturella m(cid:229)ngfalden (cid:228)r en av unionens grundstenar. Kommissionen har noterat informationen fr(cid:229)n parlamentsledamoten ang(cid:229)ende l(cid:228)get f(cid:246)r det baskiska spr(cid:229)ket i Communidad Foral de Navarra. Kommissionen har vidtagit (cid:229)tg(cid:228)rder inom sitt beh(cid:246)righetsomr(cid:229)de, till exempel genom utkastet till rapport om l(cid:228)get f(cid:246)r regional- och minoritetsspr(cid:229)k i unionen ((cid:148)Euromosaik(cid:148)-unders(cid:246)kningen) och genom bidrag f(cid:246)r att man skall v(cid:228)rna om och fr(cid:228)mja regional- och minoritetsspr(cid:229)k, samt gett st(cid:246)d till Europeiska byr(cid:229)n f(cid:246)r mindre anv(cid:228)nda spr(cid:229)k och informationsn(cid:228)tverket Mercator. Kommissionen har (cid:228)ven i till(cid:228)mpliga fall bekostat initiativ inom andra gemenskapsprogram i vilka regional- och minoritetsspr(cid:229)k ing(cid:229)tt. 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/93 Vad betr(cid:228)ffar Europeiska (cid:229)ret f(cid:246)r spr(cid:229)k (cid:228)r dess fr(cid:228)msta syfte att i h(cid:246)gre grad uppm(cid:228)rksamma vikten av att l(cid:228)ra sig spr(cid:229)k. Alla spr(cid:229)k som fastst(cid:228)lls av medlemsstaterna f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av Europeiska (cid:229)ret f(cid:246)r spr(cid:229)k, oavsett deras st(cid:228)llning, kommer att f(cid:229) lika m(cid:246)jlighet att ing(cid:229) i programmet. Som en del av (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att v(cid:228)rna om och fr(cid:228)mja regional- och minoritetsspr(cid:229)k avser kommissionen att genomf(cid:246)ra en l(cid:228)gesunders(cid:246)kning om dessa spr(cid:229)kgemenskaper i unionen. Projektet kommer att bygga p(cid:229) resultaten av Euromosaik-unders(cid:246)kningen och syfta till att bland annat presentera en uppdaterad (cid:246)versikt av s(cid:229)dana spr(cid:229)ks st(cid:228)llning i de r(cid:228)ttsliga och administrativa systemen samt i skolsystemen p(cid:229) nationell, regional och lokal niv(cid:229). (2001/C 53 E/123) SKRIFTLIG FR¯GA E-1180/00 fr(cid:229)n Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) till kommissionen (12 april 2000) ˜mne: Barn i flygplan Flygbolagen till(cid:228)mpar olika s(cid:228)kerhetspraxis f(cid:246)r s(cid:229)dana barnpassagerare som inte har egna platser. Somliga flygbolag har regler som f(cid:246)rbjuder transport av barn i s(cid:229)dana barnstolar som med s(cid:228)kerhetsb(cid:228)lten sp(cid:228)nns fast i s(cid:228)tena. D(cid:229) m(cid:229)ste barnen h(cid:229)llas i famnen under start och landning. Andra flygbolag kr(cid:228)ver att barnen skall ha s(cid:228)rskilda s(cid:228)kerhetsb(cid:228)lten som sp(cid:228)nns fast i de vuxnas s(cid:228)kerhetsb(cid:228)lten. Vissa flygbolag till(cid:229)ter d(cid:228)remot inte detta. Med h(cid:228)nvisning till det ovanst(cid:229)ende vill jag fr(cid:229)ga kommissionen vad kommissionen f(cid:246)rfogar (cid:246)ver f(cid:246)r medel f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra s(cid:228)kerheten f(cid:246)r barn som flyger med s(cid:229)dana flygbolag som bedriver verksamhet inom unionens omr(cid:229)de. Vad t(cid:228)nker kommissionen vidta f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att utreda hur sm(cid:229)barns flygresande kunde underl(cid:228)ttas, t. ex. genom platsarrangemang? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 juni 2000) Sk(cid:228)len till de skillnader i praxis som ledamoten avser (cid:228)r att det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r varje medlemsstats ansvar att utf(cid:228)rda best(cid:228)mmelser f(cid:246)r passagerares s(cid:228)kerhet ombord p(cid:229) civila flygplan som anv(cid:228)nds av en operat(cid:246)r i gemenskapen f(cid:246)r transporter i kommersiellt syfte. R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3922/91 av den 16 december 1991 (1) inneh(cid:229)ller redan f(cid:246)reskrifter om harmoniserade tekniska krav och administrativa f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r vissa delar av den civila luftfarten. Kommissionen f(cid:246)reslog nyligen en (cid:228)ndring av denna f(cid:246)rordning f(cid:246)r r(cid:229)det och parlamentet (2) f(cid:246)r att utvidga till(cid:228)mpningsomr(cid:229)det till att omfatta gemensamma best(cid:228)mmelser f(cid:246)r luftfart som bedrivs kommer- siellt. Behandlingen av denna fr(cid:229)ga har (cid:228)nnu inte avslutats. N(cid:228)r det g(cid:228)ller barn och s(cid:228)kerhetsb(cid:228)lten s(cid:229) f(cid:246)reskriver dessa best(cid:228)mmelser att ett s(cid:228)te endast f(cid:229)r anv(cid:228)ndas av tv(cid:229) personer om en av dessa (cid:228)r ett sm(cid:229)barn samt f(cid:246)rutsatt att detta sm(cid:229)barn (cid:228)r s(cid:228)kert fastsp(cid:228)nt med ett extra b(cid:228)lte eller med annan kvarh(cid:229)llande anordning. Detta inneb(cid:228)r ocks(cid:229) att barn i (cid:246)vriga fall skall behandlas som vilken annan passagerare som helst och f(cid:229) ett s(cid:228)te med eget s(cid:228)kerhetsb(cid:228)lte. Det finns inga s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser om s(cid:228)kerhetsstolar att f(cid:228)stas p(cid:229) ett flygplanss(cid:228)te. Om denna (cid:228)ndring av f(cid:246)rordningen godk(cid:228)nns kommer resultatet att bli en harmoniserad upps(cid:228)ttning r(cid:228)ttsligt bindande operativa s(cid:228)kerhetskrav i gemenskapen p(cid:229) detta omr(cid:229)de. (1) EGT L 373, 31. 12. 1991. (2) KOM(2000) 121


title: Resolution of the Committee of the Regions on "The Implementation of the European Employment Strategy"

eurovoc_concepts:
European Union
cooperation policy
employment policy
regional policy

formats: pdf print

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 226/43 Resolution of the Committee of the Regions on ‘The Implementation of the European Employment Strategy’ (2000/C 226/12) THE COMMITTEE OF THE REGIONS, having regard to its president’s decision on 8 November 1999 to draw up a resolution on the subject and to direct Commission 6 — Employment, Economic Policy, Single Market, Industry and SMEs — to carry out the preparatory work; having regard to the European Council meeting in Lisbon of 23 and 24 March 2000, focusing on the subjects employment, economical reforms and social cohesion; having regard to its earlier opinions on employment, viz. ‘The role of local and regional authorities in linking education and training establishments to enterprises’ (1); ‘The proposal for a Council Decision on measures of financial assistance for innovative and job-creating small and medium-sized enterprises (SMEs) — The growth and employment initiative’ (2); ‘Forthcoming economic policy guidelines’ (3); the Communication from the Commission: ‘From guidelines to action: the National Action Plans for Employment’ and the Communication from the Commission: ‘Proposal for guidelines for Member States’ employment policies in 1999’(4); the Communication from the Commission adapting and promoting the social dialogue at Community level and the draft Council Decision amending Decision 70/532/EEC setting up the Standing Committee on Employment in the European Communities (5); Opinion on Territorial pacts for employment, and the link between them and the European Union’s structural policies (6), Opinion on the Proposal for Guidelines for Member States’ Employment Policies 2000 (7); having regard to the draft resolution adopted unanimously by Commission 6 on 24 January 2000 (rapporteurs: Mr Henning Jensen, DK, PES and Mr Sanz Alonso, ES, PPE); whereas local and regional authorities in many Member States play a key role in shaping the environment and conditions under which enterprises operate. They have an important function in supporting local economic and industrial development by securing a favourable socio-economic climate which can attract and promote the establishment and development of businesses; whereas local and regional authorities are major players in providing education and training since they can help bridge the gap between education/training establishments and enterprises and, through their strategically well-placed position, foster greater partnership and dialogue between all relevant protagonists at local and regional level in these two sectors; whereas local and regional authorities play a crucial role in generating employment — both directly as employers, and indirectly, through fostering a favourable business climate; (1) CdR 346/96 fin — OJ C 116, 14. 4. 1997, p. 98. (2) CdR 46/98 fin — OJ C 251, 10. 8. 1998, p. 41. (3) CdR 110/98 fin — OJ C 51, 22. 2. 1999, p. 63. (4) CdR 279/98 fin — OJ C 51, 22. 2. 1999, p. 59. (5) CdR 343/98 fin — OJ C 93, 6. 4. 1999, p. 54. (6) CdR 91/99 fin — OJ C 293, 13. 10. 1999, p. 1. (7) CdR 360/99 fin. C 226/44 EN Official Journal of the European Communities 8. 8. 2000 whereas the Committee of the Regions has proposed an initiative called ‘Local Action for Employment’, which places local and regional authorities in a position to promote the national employment action plans; whereas the Joint Employment report 1999 states that several Member States have recognised the importance of the actions taken at local and regional level, but there is room for further strengthening this aspect; whereas the results of conferences organised in autumn 1999 in Helsinki and Aarhus (1) clearly demonstrate a wide readiness at local and regional level to be more involved in the implementation of the European Employment Strategy; adopted the following resolution unanimously at its 33rd plenary session on 12/13 April 2000 (the meeting of 12 April). 1. The Committee of the Regions draws attention to the following preconditions for a successful approach implementing the European employment Strategy: only at local and regional level, thus rendering it vital for regional and local authorities to be involved in framing, developing and implementing the national action plans. 1. 1. Under conditions of globalized markets but differen- tiated economic structures the effective combating of unem- ployment requires solid macro economic policy supported by targeted active employment policies which meet the following criteria: — direct knowledge of real growth and employment possi- bilities at regional and local level; — individual and personalised guidance and training in order to match supply and demand on the labour market; — geographical and cultural proximity to groups of people who are difficult to reach. EU efforts to coordinate its employment strategy must 1. 2. be underpinned by the subsidiarity principle, with each country being responsible for it own labour market policy. While it is generally desirable for the local and regional authorities to play a key role in the field of employment, it is essentially up to the Member States to strike a balance between the national level and local and regional interests. The ultimate success of the European employment 1. 3. strategy will therefore depend on how well the strategy is designed from an overall point of view and on finding the most appropriate way of implementing it. 1. 4. Regional and local self-determination in employment matters is a prerequisite for efforts to tailor workforce skills to the needs of local enterprises. In many areas this is possible (1) European Conference on Mayors for Employment, Local auth- orities as promoters of employment; Helsinki, Finland on 9 and 10 September 1999; European Conference on Local Employment Partnerships; Aarhus, Denmark on 23 and 24 November 1999. 2. The Committee of the Regions stresses that, as the following examples show, the active involvement of local and regional authorities can significantly contribute to the implementation of the European Employment Strategy: 2. 1. It is easier for local and regional authorities to co- operate with businesses and other partners to implement tailored pro-active employment policies than it is for higher levels of administration. This is because local and regional authorities have more direct knowledge of the barriers and opportunities in the local business communities, which may make it easier to find joint solutions. 2. 2. Regional and local authorities are in a key position to reduce red-tape and speed up administrative procedures for projects creating and developing businesses and employment. 2. 3. Local and regional environment, via the organisations operating within it, is often the only possible point of access where people with difficulties finding employment or who are threatened with social exclusion can participate in professional and personal development programmes. 2. 4. Special attention should be paid to the potential for job-creation in the service sector and specially in ‘care services’ in view of current demographic trends and the increased life expectancy of older people. This should help to reduce the burden of unpaid care of dependants — a burden which at present is mainly shouldered by women. It would also provide women with more (and better) job opportunities and help to tackle the gender gap in employment. 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 226/45 2. 5. In some Member States the local and regional auth- orities play a role as mediator in collective bargaining between employers and workers at regional, local and company level. This enables more rapid adjustment to new labour market and economic conditions and greater flexibility in terms of workers’ access to training. Very positive experience has been gained from various 2. 6. regional development agencies which support job-creation and entrepreneurship, using an all-encompassing approach tying in support for investment in research and development. Local schemes supporting the development of the 2. 7. social economy by boosting the setting-up and development of co-operative businesses and partnerships can be an important tool in promoting small businesses and entrepre- neurship. 2. 8. Fostering a local breeding ground for companies by local and regional authorities will encourage the development of self-employment and social economy companies. 2. 9. Based on the development of local observatories of companies and their networks, the local and regional levels can serve more immediate identification of employment opportunities and activities where demand has not been met. 3. The Committee of the Regions makes the following suggestions to the Member States and to the European Commission concerning in the the European Employment implementation of Strategy: further steps 3. 2. An ideal forum for such a debate is the annual ‘cyclical’ process of formulating, implementing and evaluating national action plans for employment. The Council has already acknowledged the role of local and regional authorities in guideline 12 of the year 2000. Now it is time for all Member States to take up the challenge and ensure local and regional authorities their proper role in the process. 3. 3. A logical consequence of such a set-up would be release by the European Commission of the annual Joint Report and proposals for next year’s guidelines in due time. This would enable these crucial documents to be subject to a comprehensive political debate in both the Committee of Regions and the European Parliament. the ‘Recommendations’ 3. 4. With the introduction of decided by the Council to the individual Member States, a new and important tool co-ordinating the European employment policy has been created. Recommendations provide an oppor- to the tunity for direct attention of importance of the regional and local authorities in combating unemployment. Recommendations must however take account of the different tasks and competence of the regional and local authorities in the individual Member States. the Member States, 3. 5. In accordance with 3. 4, the European Council is invited to instruct the Council and the governments to involve local and regional authorities in the preparation and implementation of the National Action Plans for employment. 3. 1. In order to enable the regional and local authorities to fulfil their role described above, a constructive dialogue should be held between the regional and local authorities and central governments. 3. 6. The Committee of the Regions urges the Portuguese Presidency of the European Union also to include it in the planned ‘high level forum’ to scrutinise the EU’s employment policy prior to the European Council summit in June 2000. Brussels, 12 April 2000. The President of the Committee of the Regions Jos CHABERT


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1194/00 von Chris Davies (ELDR) an die Kommission. Illegale Schlachtung von Schafen in Frankreich.

eurovoc_concepts:
France
animal welfare
application of EU law
customs and traditions
sheep
slaughter of animals

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/141 Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (18. Mai 2000) Nach Ansicht der Kommission haben die Richtlinien 85/337/EWG des Rates vom 27. Juni 1985 (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung bei bestimmten (cid:246)ffentlichen und privaten Projekten und 97/11/EG des Rates vom 3. M(cid:228)rz 1997 zur ˜nderung der Richtlinie 85/337/EWG im vorliegenden Fall nicht Geltung. Eine vor 25 Jahren genehmigte Anlage f(cid:228)llt nicht in ihren Anwendungsbereich. Die Richtlinien (cid:252)ber die Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung (UVP) finden f(cid:252)r Projekte Anwendung, f(cid:252)r die nach dem Termin f(cid:252)r ihre Umsetzung in innerstaatliches Recht der Mitgliedstaaten ein Genehmigungsantrag gestellt wurde. Die Richtlinie 85/337/EWG gilt nicht f(cid:252)r Projekte, deren Genehmigungsantrag den zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden vor dem 3. Juli 1988 gestellt wurde, und die Richtlinie 97/11/EG gilt nicht f(cid:252)r Projekte, deren Genehmigung bei den zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden vor dem 14. M(cid:228)rz 1999 beantragt wurde. W(cid:252)rde dagegen k(cid:252)nftig eine neue Genehmigung erteilt, so w(cid:252)rde sie in den Geltungsbereich der gemein- schaftlichen UVP-Regelung fallen. Auf der Grundlage der vom Herrn Abgeordneten erteilten Informationen gilt die Richtlinie 84/360/EWG des Rates vom 28. Juni 1984 zur Bek(cid:228)mpfung der Luftverunreinigung durch Industrieanlagen nach Ansicht der Kommission f(cid:252)r die erw(cid:228)hnte Anlage nicht. Dagegen k(cid:246)nnte sie in den Geltungsbereich der Richtlinie 96/61/EG des Rates vom 24. September 1996 (cid:252)ber die integrierte Vermeidung und Verminde- rung der Umweltverschmutzung (IPPC-Richtlinie) und der Richtlinie 1999/13/EG des Rates vom 11. M(cid:228)rz 1999 (cid:252)ber die Begrenzung von Emissionen fl(cid:252)chtiger organischer Verbindungen, die bei bestimmten T(cid:228)tigkeiten und in bestimmten Anlagen bei der Verwendung organischer L(cid:246)sungsmittel entstehen (1) (VOC-Richtlinie), fallen. Beide Richtlinien r(cid:228)umen jedoch den Mitgliedstaaten eine Frist bis 2007 ein, um die Emissionen ihrer bereits errichteten Anlagen an die neue Regelung anzupassen. (1) ABl. L 85 vom 29. 3. 1999. (2001/C 46 E/162) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1194/00 von Chris Davies (ELDR) an die Kommission (12. April 2000) Betrifft: Illegale Schlachtung von Schafen in Frankreich Die RSPCA hat der Kommission Videob(cid:228)nder vorgelegt, die zeigen, da(cid:223) die Schlachtung von Schafen w(cid:228)hrend des Festes Aid-el-Kebir in Frankreich (16. -19. M(cid:228)rz) nicht gem(cid:228)(cid:223) den Vorschriften der Richtlinie 93/119/EG (1) (cid:252)ber den Schutz von Tieren zum Zeitpunkt der Schlachtung durchgef(cid:252)hrt wurde. Wie wird die Kommission sicherstellen, da(cid:223) diese Richtlinie von der franz(cid:246)sischen Regierung in den n(cid:228)chsten Jahren ordnungsgem(cid:228)(cid:223) befolgt wird? (1) ABl. L 340 vom 31. 12. 1993, S. 21. Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (29. Mai 2000) Die Kommission pr(cid:252)ft zur Zeit die Informationen (cid:252)ber das letzte Eid-el-Kabir-Fest, die sie k(cid:252)rzlich von Tierschutzorganisationen erhalten hat. Die verf(cid:252)gbaren Informationen werden bewertet im Lichte der von den franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden der Kommission vor dem Fest gegebenen Zusicherungen, sie w(cid:252)rden eine Vielzahl von Ma(cid:223)nahmen ergreifen, um die Situation zu verbessern, einschlie(cid:223)lich enger Kontakte mit der moslemischen Gemeinschaft. C 46 E/142 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Die Kommission ist sich absolut im klaren dar(cid:252)ber, da(cid:223) die Fragen, um die es hier geht, h(cid:246)chst sensibel sind und da(cid:223) sie zur Zeit in bestimmten Orten Frankreichs den franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden betr(cid:228)chtliche Probleme bereiten. Andererseits ist festzustellen, da(cid:223) die Nichteinhaltung der grundlegenden Bestimmun- gen der Richtlinie 93/119/EG des Rates vom 22. Dezember 1993 (cid:252)ber den Schutz von Tieren zum Zeitpunkt der Schlachtung oder T(cid:246)tung sowie der einschl(cid:228)gigen Gesundheitsvorschriften der Gemeinschaft einen schwerwiegenden Versto(cid:223) gegen das Gemeinschaftsrecht und eine Gef(cid:228)hrdung der (cid:246)ffentlichen Gesundheit darstellt. Die Kommission erwartet derzeit einen formellen Bericht der franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden (cid:252)ber das letzte Eid- el-Kabir-Fest. Anhand dieses Berichts wird die Kommission pr(cid:252)fen, ob weitere Schritte erforderlich sind, einschlie(cid:223)lich der Einleitung eines Versto(cid:223)verfahrens gem(cid:228)(cid:223) Artikel 226 (ex-Artikel 169) EG-Vertrag. (2001/C 46 E/163) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1195/00 von William Newton Dunn (ELDR) an den Rat (13. April 2000) Betrifft: Religi(cid:246)se Verfolgung in Indien In mehreren indischen Gliedstaaten wird (cid:252)ber (cid:220)bergriffe auf christliche Gemeinschaften in Form von Mord, Massenvergewaltigungen, Pr(cid:252)gel, Bedrohungen bzw. Zerst(cid:246)rung und Entweihung von Kirchen berichtet. In einer Reihe von Gliedstaaten wurden inzwischen Gesetzesentw(cid:252)rfe eingebracht, um die Religionsfreiheit einzuschr(cid:228)nken. Im Gliedstaat Orissa beispielsweise hat die Regierung Ende 1999 eine Anordnung erlassen, da(cid:223) ohne Genehmigung der dortigen Polizei und des Amtsrichters kein Wechsel des Bekenntnisses stattfinden darf. In Gujarat wurde im vergangenen Jahr ein Gesetz (cid:252)ber die Religionsaus- (cid:252)bung eingebracht, das empfindliche Strafen f(cid:252)r das Verbrechen der Bekehrung von Personen zu einer anderen Religion festsetzt. Wenngleich das Gesetz im Februar zur(cid:252)ckgestellt wurde, h(cid:228)lt man es f(cid:252)r wahrscheinlich, da(cid:223) Versuche unternommen werden, es zu einem sp(cid:228)teren Zeitpunkt wieder hervor- zuholen. Die dortigen Christen vertreten die Auffassung, da(cid:223) das Gesetz eine subjektive Auslegung erm(cid:246)glicht und benutzt werden k(cid:246)nnte, um ihren humanit(cid:228)ren Aufwand zugunsten der Armen zu stoppen, aber auch jede (cid:246)ffentliche Demonstration ihres Glaubens einzuschr(cid:228)nken. Aufgrund dieser Ereignisse wird der Rat gefragt, ob er die Frage der religi(cid:246)sen Toleranz und Freiheit aus dem bevorstehenden Gipfel EU-Indien ansprechen wird. Antwort (10. Juli 2000) Der Rat ist sich der in der Anfrage des Herrn Abgeordneten aufgeworfenen Probleme bewu(cid:223)t. Im Rahmen des regelm(cid:228)(cid:223)igen politischen Dialogs zwischen der Europ(cid:228)ischen Union und Indien hat der Rat bereits bei verschiedenen Gelegenheiten das Thema Toleranz, Freiheit der Religionsaus(cid:252)bung und Rechte der Minder- heiten in Indien zur Sprache gebracht. Genauso haben die Missionschefs der EU in Neu-Delhi einzelne Probleme direkt gegen(cid:252)ber den indischen Beh(cid:246)rden angesprochen. Der Rat wird weiterhin seine Besorgnis (cid:252)ber Fragen im Bereich der Menschenrechte zum Ausdruck bringen, wann immer dies erforderlich ist, auch beim bevorstehenden Gipfeltreffen zwischen der EU und Indien. Auch auf multilateraler Ebene setzt die Union ihre Anstrengungen zur Bek(cid:228)mpfung von Intoleranz und In diesem Zusammenhang haben die Gewalt aus Gr(cid:252)nden der Religion oder der (cid:220)berzeugung fort. Mitgliedstaaten vor kurzem gemeinsam die Resolution (cid:252)ber die Durchf(cid:252)hrung der Erkl(cid:228)rung (cid:252)ber die Beseitigung aller Formen von Intoleranz und Diskriminierung aufgrund der Religion oder der (cid:220)berzeugung unterst(cid:252)tzt, die von Irland eingebracht und auf der 56. Tagung der Menschenrechtskommission der VN (20. M(cid:228)rz-28. April 2000) einvernehmlich angenommen worden ist


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1201/00 von Alexander de Roo (Verts/ALE) an die Kommission. Bau von Wohntürmen im IJmeer.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Flevoland
Netherlands
building industry
competence of the Member States
environmental impact
protected area

text: C 53 E/98 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 in der Landwirtschaft Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 7 des Richtlinienvorschlags wird f(cid:252)r Diesel, der als Kraftstoff eingesetzt wird, gemeinschaftsweit ein erm(cid:228)(cid:223)igtes Mindeststeuerniveau von zun(cid:228)chst 32 € pro 1000 Liter festgelegt. Dieser Vorschlag d(cid:252)rfte, wenn er angenommen wird, die Ann(cid:228)herung der Steuers(cid:228)tze, die in den einzelnen Mitgliedstaaten f(cid:252)r den in der Landwirtschaft verwendeten Dieselkraftstoff erhoben werden, beschleunigen. Die Annahme des Vorschlags durch den Rat steht noch aus. Die Kommission hat erhebliche Anstrengun- gen unternommen, um seine Annahme zu erm(cid:246)glichen und hat sich zur Pr(cid:252)fung von Kompromi(cid:223)vor- schl(cid:228)gen bereit erkl(cid:228)rt, durch die die wirtschaftlichen Auswirkungen in einzelnen Mitgliedstaaten gemildert werden sollen. Darin k(cid:246)nnen erm(cid:228)(cid:223)igte Mindeststeuers(cid:228)tze f(cid:252)r bestimmte Energieerzeugnisse, (cid:220)bergangs- fristen oder Steuerbefreiungen bzw. Steuererm(cid:228)(cid:223)igungen f(cid:252)r energieintensive Industriezweige vereinbart werden. Abschlie(cid:223)end ist zum Thema Mehrwertsteuer anzumerken, da(cid:223) unter den gegebenen Umst(cid:228)nden (keine Ann(cid:228)herung der Steuers(cid:228)tze, zahlreiche Sonderregelungen, Optionen und Ausnahmen) in naher Zukunft kaum deutliche Fortschritte im Hinblick auf die Einf(cid:252)hrung eines einheitlichen, gemeinschaftsweit gel- tenden Steuersatzes erzielt werden d(cid:252)rften. Die Mehrwertsteuers(cid:228)tze, die derzeit auf in der Landwirtschaft eingesetzten Dieselkraftstoff angewendet werden, schwanken zwischen 12 und 25 %. (1) ABl. L 316 vom 31. 10. 1992. (2) ABl. C 139 vom 6. 5. 1997. (2001/C 53 E/128) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1200/00 von Adriana Poli Bortone (UEN) an die Kommission (12. April 2000) Betrifft: Gemeinde Casarano Am 21. M(cid:228)rz 2000 fand in der Gemeinde Casarano (Provinz Lecce) eine Demonstration unter dem Motto 5. Jahresgedenktag f(cid:252)r die Mafiaopfer) statt, die vor allem von der Kommission gesponsert wurde. Kann die Kommission angeben, wie und in welchem Umfang sie diese Aktion unterst(cid:252)tzt hat? Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (27. Juni 2000) Die Kommission hat die angesprochene Demonstration weder moralisch, noch finanziell oder logistisch unterst(cid:252)tzt. Der Pr(cid:228)sident der Kommission hat jedoch als Privatperson die Schirmherrschaft f(cid:252)r diese Initiative (cid:252)bernommen. (2001/C 53 E/129) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1201/00 von Alexander de Roo (Verts/ALE) an die Kommission (12. April 2000) Betrifft: Bau von Wohnt(cid:252)rmen im IJmeer Im Almere sind Luxus-Wohnt(cid:252)rme im Deichvorland entlang dem IJmeer im Bau. F(cid:252)r das IJmeer gelten die Vogelschutzrichtlinie und die Habitatrichtlinie; au(cid:223)erdem ist es Teil des Europ(cid:228)ischen Netzes gesch(cid:252)tzter Gebiete. Ist die Kommission nicht auch der Auffassung, da(cid:223) ein solches Bauvorhaben bei Fehlen schwerwiegender Belange (sofern dies jedenfalls nicht nachgewiesen wird) nicht durchgef(cid:252)hrt werden darf? 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/99 Ist die Kommission ferner nicht auch der Auffassung, da(cid:223) die schwerwiegenden Belange in diesem Fall nicht nachgewiesen wurden und es auch keine Pl(cid:228)ne f(cid:252)r kompensierende Ma(cid:223)nahmen gibt? Ist die Kommission schlie(cid:223)lich nicht auch der Auffassung, da(cid:223) das genannte Bauvorhaben von den niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden zumindest so lange stillgelegt werden mu(cid:223), bis solche schwerwiegenden Belange nachgewiesen sind und hinreichend kompensierende Ma(cid:223)nahmen f(cid:252)r Beeintr(cid:228)chtigungen der Natur geboten werden? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (17. Mai 2000) Die Kommission wurde nicht (cid:252)ber das Bauvorhaben sowie (cid:252)ber den Bau von Wohnhochh(cid:228)usern in der Gemeinde Almere im Deichvorland entlang dem Ijsee in Kenntnis gesetzt. Der Ijsee wurde von der niederl(cid:228)ndischen Regierung als besonderes Schutzgebiet im Sinne der Richtlinie 79/409/EWG des Rates vom 2. April 1979 (cid:252)ber die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten (1) aus- gewiesen. Als besonderes Schutzgebiet ist der Ijsee durch die Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen (2), insbesondere durch Artikel 6 Abs(cid:228)tze 2, 3 und 4, gesch(cid:252)tzt. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 7 der Richtlinie 92/43/EWG gelten diese Bestimmungen auch f(cid:252)r besondere Schutzgebiete im Sinne der Richtlinie 79/409/EWG. Der Bau von Wohnhochh(cid:228)usern in der N(cid:228)he von oder in besonderen Schutzgebieten k(cid:246)nnte gem(cid:228)(cid:223) Artikel 6 Absatz 3 der Richtlinie 92/43/EWG das besondere Schutzgebiet erheblich beeintr(cid:228)chtigen. In diesem Fall mu(cid:223) eine Pr(cid:252)fung der Vertr(cid:228)glichkeit mit den Erhaltungszielen f(cid:252)r den Ijsee, insbesondere f(cid:252)r die unter die Richtlinie 79/409/EWG fallenden Lebensr(cid:228)ume und Arten, durchgef(cid:252)hrt werden. Wird aufgrund der Vertr(cid:228)glichkeits- pr(cid:252)fung festgestellt, da(cid:223) negative Auswirkungen zu erwarten sind, kommt Artikel 6 Absatz 4 zur Anwendung. F(cid:252)r die Anwendung des Artikels 6 Absatz 4 ist in erster Linie der Mitgliedstaat zust(cid:228)ndig. Aufgrund der vorliegenden Informationen kann die Kommission nicht beurteilen, ob gegen die Richtlinie 79/409/EEG oder die Richtlinie 92/43/EWG versto(cid:223)en wurde. Daher hat sie die niederl(cid:228)ndische Regierung mit Schreiben um Auskunft (cid:252)ber das Vorhaben und die Auswirkungen im Sinne der Richtlinie 79/409/ EWG und der Richtlinie 92/43/EWG gebeten. Die Kommission wird zu diesem Zeitpunkt keine weiteren Schritte unternehmen, da die Betroffenen gerichtlich gegen die Gemeinde Almere vorgehen k(cid:246)nnen und die Regierung dar(cid:252)ber hinaus den Bau der Wohnhochh(cid:228)user gegebenenfalls auf der Grundlage ein- schl(cid:228)giger innerstaatlicher Rechtsvorschriften verhindern kann. (1) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979. (2) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/130) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1202/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (12. April 2000) Betrifft: Krise im Apfelzuchtsektor Der Sektor f(cid:252)r Jona Gold-˜pfel befindet sich zur Zeit in einer Krise. Limburgische Obstz(cid:252)chter m(cid:252)ssen ihre Erzeugnisse notgedrungen unter Gestehungspreis verkaufen. Von der Krise betroffen sind nicht nur Betriebe in der belgischen Provinz Limburg sondern auch Betriebe in anderen Regionen. Ist die Kommission (cid:252)ber die Krise im Apfelzuchtsektor, speziell im Hinblick auf die Sorte Jona Gold, 1. unterrichtet? Wenn nein, wird sie sich um detaillierte Informationen (cid:252)ber diese Krise bem(cid:252)hen? 2. Wird die Kommission Ma(cid:223)nahmen ergreifen, um eine L(cid:246)sung f(cid:252)r diese Apfelkrise zu finden? Wenn ja, welche Ma(cid:223)nahmen wird sie ergreifen, und wird es sich dabei um strukturelle Ma(cid:223)nahmen oder um Notma(cid:223)nahmen handeln? Wenn nein, weshalb wird sie keine Ma(cid:223)nahmen treffen?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1301/00 von Ursula Stenzel (PPE-DE) an die Kommission. Mittel aus Sapard und ISPA für Polen.

eurovoc_concepts:
Poland
accession to the European Union
agricultural policy
pre-accession aid
rural development

text: C 89 E/24 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 3. 2001 (2001/C 89 E/021) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1292/00 von Olle Schmidt (ELDR) an den Rat (27. April 2000) Betrifft: UCITS (Organismen f(cid:252)r kollektive Investitionen in Wertpapieren) Der Markt f(cid:252)r verschiedene Arten finanzieller Dienstleistungen hat sich in den letzten Jahren stark entwik- kelt. Es ist angezeigt, dementsprechend auch die Rechtsvorschriften anzupassen. Es ist noch viel zu tun, bis ein Binnenmarkt in diesem Bereich funktionieren wird. Das Europ(cid:228)ische Parlament hat (cid:252)ber den UCITS-Bericht, f(cid:252)r den ich Berichterstatter bin, im Februar abgestimmt. Was hat der portugiesische Ratsvorsitz unternommen, um das Dossier weiterzubringen? In welchem Umfang ist dieses Thema behandelt worden und was sind nach Auffassung des Rates die gr(cid:246)(cid:223)ten Probleme? Kann der Rat einen Hinweis geben, wann er glaubt, einen Gemeinsamen Standpunkt annehmen zu k(cid:246)nnen? Antwort (23. Oktober 2000) Der Rat pr(cid:252)ft derzeit die beiden von der Kommission am 30. Mai 2000 vorgelegten ge(cid:228)nderten Vorschl(cid:228)ge f(cid:252)r eine Richtlinie zur ˜nderung der Richtlinie 85/611/EWG zur Koordinierung der Rechts- und Verwal- tungsvorschriften betreffend bestimmte Organismen f(cid:252)r gemeinsame Anlagen in Wertpapieren (OGAW) und die vom Europ(cid:228)ischen Parlament im Februar 2000 vorgeschlagenen Ab(cid:228)nderungen. Es fanden mehrere Sitzungen der Ratsgremien statt, um die vom Europ(cid:228)ischen Parlament vorgeschlagenen Ab(cid:228)nderungen und die ge(cid:228)nderten Kommissionsvorschl(cid:228)ge zu analysieren. Der Rat f(cid:252)hrte am 17. Juli eine Orientierungsaussprache (cid:252)ber die Vorschl(cid:228)ge. Nach dieser Aussprache kam der Rat zu dem Schluss, dass seiner Ansicht nach im Laufe des Monats Oktober eine politische Einigung (cid:252)ber die erste Richtlinie erzielt werden sollte, und er forderte rasche Fortschritte bei der zweiten Richtlinie, um noch vor dem 1. M(cid:228)rz 2001 zu einer politischen Einigung (cid:252)ber deren Wortlaut zu gelangen. Zu diesem Zeitpunkt ist der Stand der Annahme der ersten Richtlinie zu pr(cid:252)fen. (2001/C 89 E/022) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1301/00 von Ursula Stenzel (PPE-DE) an die Kommission (12. April 2000) Betrifft: Mittel aus Sapard und ISPA f(cid:252)r Polen Zwischen Polen und der EU kam es in der letzten Woche zu ˜u(cid:223)erungen der Mi(cid:223)stimmung. Dahinter d(cid:252)rften sich aber konkrete Probleme verbergen, vor allem was die Freigabe der Mittel aus Sapard und ISPA betrifft. Von polnischer Seite wird darauf hingewiesen, da(cid:223) Budgetposten f(cid:252)r die l(cid:228)ndliche Entwicklung und die Infrastruktur im polnischen Budget blockiert seien, weil die Europ(cid:228)ische Union es bisher vers(cid:228)umt habe, Regeln f(cid:252)r die Verwendung dieser Mittel bekannt zu geben. Es wird der Vorwurf erhoben, da(cid:223) die Kommission hier in Verzug sei. 1. Woran liegt es wirklich, da(cid:223) die Mittel von Sapard und ISPA immer noch in der (cid:132)pipeline(cid:147) sind? 2. Welche Ma(cid:223)nahmen m(cid:252)(cid:223)ten von polnischer Seite getroffen werden, um diese Betr(cid:228)ge nutzbar zu machen? 20. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 89 E/25 Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (15. Mai 2000) Die Sapard-Mittel (gemeinschaftliche F(cid:246)rderung von Ma(cid:223)nahmen in den Bereichen Landwirtschaft und Entwicklung des l(cid:228)ndlichen Raums zur Vorbereitung des Beitritts) k(cid:246)nnen nicht freigegeben werden, zumindest nicht bevor der Plan zur F(cid:246)rderung der l(cid:228)ndlichen Entwicklung genehmigt wurde. Mit der geplanten Dezentralisierung des Systems zur Durchf(cid:252)hrung des Sapard-Programms wird der Abschlu(cid:223) von bilateralen Abkommen erforderlich, in denen die Verpflichtungen sowohl Polens als auch der Gemeinschaft festgelegt werden. Au(cid:223)erdem mu(cid:223) die f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung des Sapard-Programms verantwortliche und mit der Auszahlung der Sapard-Mittel beauftragte Stelle von der Kommission akkreditiert und anerkannt werden. Der Entwurf des Plans zur F(cid:246)rderung der l(cid:228)ndlichen Entwicklung, auf dem das Programm basieren soll, wurde der Kommission am 6. April 2000 vorgelegt. Gem(cid:228)(cid:223) der Ratsverordnung mu(cid:223) die Kommission diesen Plan, der vor seiner Annahme als Programm gepr(cid:252)ft werden mu(cid:223), innerhalb von sechs Monaten genehmigen. Dar(cid:252)ber hinaus werden (cid:129) nicht nur aus technischen und rechtlichen Gr(cid:252)nden, sondern auch zum Schutz der Haushaltsmittel der Gemeinschaft (cid:129) die Zustimmung und die Genehmigung von seiten der mit der Auszahlung und Durchf(cid:252)hrung beauftragten Stelle ben(cid:246)tigt. Mittel aus dem Instrument f(cid:252)r Strukturpolitik zur Vorbereitung auf den Beitritt (ISPA) k(cid:246)nnen nur f(cid:252)r einzelne Projekte gebunden werden, die von Polen vorgelegt und von der Kommission und dem ISPA- Verwaltungsausschu(cid:223) genehmigt wurden. Am 2. M(cid:228)rz 2000 wurden der Kommission elf Umweltprojekte und am 24. M(cid:228)rz 2000 ein Verkehrsprojekt vorgelegt. Sobald die Kommission die Projekte daraufhin gepr(cid:252)ft hat, da(cid:223) sie allen in der Verordnung genannten Anforderungen entsprechen, werden sie dem ISPA- Verwaltungsausschu(cid:223) zur Genehmigung vorgelegt. F(cid:252)r die Pr(cid:252)fung und Genehmigung der Projekte sind vier Sitzungen des Ausschusses angesetzt. Vor Ende dieses Jahres sollen alle f(cid:252)r Polen zur Verf(cid:252)gung stehenden ISPA-Mittel, d. h. 348 Mio. € gebunden werden. Die erste dieser Sitzungen des ISPA-Verwaltungs- ausschusses ist auf den 6. Juni 2000 angesetzt, drei weitere Sitzungen sollen im Juli, August und November 2000 stattfinden. Die Finanzvorschriften und -verfahren f(cid:252)r ISPA wurden am 16. Februar 2000 (mit wenigen geringf(cid:252)gigen Ausnahmen) vom ISPA-Verwaltungsausschu(cid:223) angenommen und den polnischen Beh(cid:246)rden sofort im Anschlu(cid:223) daran (cid:252)bermittelt. Vorrangige Priorit(cid:228)t haben nun die Fertigstellung und die Vorbereitung von Projekten, die der Kommission vorgelegt werden sollen. Dies erfordert keine genauen Kenntnisse der Finanzvorschriften und -verfahren, von denen die meisten erst nach der Genehmigung der ersten Projekte relevant werden. Um Sapard-Mittel zu erhalten, m(cid:252)ssen die polnischen Beh(cid:246)rden auf alle Fragen, die sich im Verlauf des Genehmigungsverfahrens f(cid:252)r den Plan zur F(cid:246)rderung der l(cid:228)ndlichen Entwicklung ergeben, Auskunft geben, bevor dieser als Programm angenommen werden kann. Dar(cid:252)ber hinaus m(cid:252)ssen sie die bilateralen Abkommen ratifizieren und f(cid:252)r die Einrichtung einer Auszahlungs- und Durchf(cid:252)hrungsstelle sorgen. Der Verordnungsentwurf der Kommission, in dem die detaillierten Finanzvorschriften f(cid:252)r die dezentrale Verwaltung von Sapard festgelegt sind, wird derzeit den Mitgliedstaaten im Verwaltungsausschu(cid:223) des Europ(cid:228)ischen Ausrichtungs- und Garantiefonds f(cid:252)r die Landwirtschaft zur Genehmigung vorgelegt. Die Kommission hat jedoch bereits damit begonnen, die polnischen Beh(cid:246)rden systematisch dar(cid:252)ber zu infor- mieren, welche Schritte unternommen werden m(cid:252)ssen, und hat ihnen seit Anfang 1999 im Rahmen des Phare-Programms Unterst(cid:252)tzung zuteil werden lassen. Um die ISPA-Mittel produktiv einzusetzen, mu(cid:223) die polnische Seite ihre Durchf(cid:252)hrungskapazit(cid:228)t st(cid:228)rken, damit sie in der Lage ist, gut vorbereitete Projekte vorzulegen, die den wichtigsten strategischen Priorit(cid:228)ten in den Bereichen Verkehr und Umwelt entsprechen. Die Kapazit(cid:228)t zur Verwaltung der mit ISPA-Mitteln finanzierten Projekte, mu(cid:223) ebenfalls gest(cid:228)rkt werden. Dar(cid:252)ber hinaus ist (cid:129) ausgehend von den Erfah- rungen der Kommission im letzten Jahr (cid:129) eine bessere Koordination zwischen den verschiedenen f(cid:252)r den Umweltbereich verantwortlichen Stellen der polnischen Verwaltung erforderlich, insbesondere zwischen dem Umweltministerium und dem Nationalen Fonds f(cid:252)r Umweltschutz. (2001/C 89 E/023) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1307/00 von Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) an die Kommission (27. April 2000) Betrifft: Abschlachten von Seehunden Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) Kanada dieses Jahr die Erlaubnis erteilt hat, 275 000 Sattelrobben und 10 000 M(cid:252)tzenrobben zu t(cid:246)ten?


title: Förslag till rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Tjeckiska republikens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning

eurovoc_concepts:
Czechoslovakia
EU programme
Member States' contribution
education
vocational training

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 12. 04. 2000 KOM(2000)211 slutlig 2000/0079 (ACC) Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Tjeckiska republikens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Helsingfors i december 1999 betydelsen av den utvidgningsprocess som inleddes i samband med mötet i Luxemburg i december 1997. Den förstärkta strategi inför anslutningen som fastställdes 1997 och som innehåller bestämmelser om att de 13 kandidatländerna får delta i gemenskapens program framhölls på nytt som en viktig del av denna strategi. Europaavtalen med de tio kandidatländerna i Central- och Östeuropa innehåller bestämmelser om dessa länders deltagande i gemenskapens program. Enligt Europaavtalen skall respektive lands associeringsråd bestämma villkoren för dessa länders deltagande. När det gäller programmen för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor deltog alla länder i Central- och Östeuropa under 1999 i den första etappen av programmen Leonardo da Vinci, Sokrates och Ungdom för Europa. Några av dem började delta i dessa program redan 1997, medan andra anslöt sig till programmen 1998 och åter andra 1999. Dessa länders deltagande i programmen har varit en viktig del av deras anslutningsprocess. De beslut av associeringsrådet i vilka villkoren för deltagande i programmen fastställs löpte ut den 31 december 1999, vilket också gäller de beslut som rör inrättandet av själva programmen. De tidigare programmen ersätts av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates och av ett nytt program Ungdom. I besluten om fastställande av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates anges att dessa program skall vara öppna för länderna i Central- och Östeuropa. En liknande bestämmelse har införts i utkastet till Europaparlamentets och rådets beslut som rör fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Ungdom, vilket står i begrepp att antas. Samtliga länder i Central- och Östeuropa har bekräftat att de önskar delta i de nya programmen från och med år 2000 och att de önskar finansiera sitt ekonomiska bidrag med medel dels från den nationella budgeten dels från sin årliga Phare-tilldelning. Enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12 och 13 december 1997 ökar dessa länders egna ekonomiska bidrag stadigt. Eftersom dessa program sträcker sig utöver de nationella gränserna ligger det i alla parters intressen att den verksamhet som genomförts under den första etappen av programmen kan fortsätta utan avbrott under de efterföljande programmen. Kommissionen har, för att göra det möjligt för länderna i Central- och Östeuropa att delta i dessa nya program redan från början, lagt fram ett förslag till två beslut som skall antas av varje lands associeringsråd, ett för de två program som redan pågår, Leonardo da Vinci II och Sokrates II, och ett för programmet Ungdom. Förslagen till beslut rörande Leonardo da Vinci II och Sokrates II skulle därför kunna antas först, och förslagen till beslut rörande programmet Ungdom skulle kunna antas så snart som beslutet om inrättande av programmet träder i kraft. Huvudpunkterna i förslagen till associeringsrådens beslut är följande: • Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från de central- och östeuropeiska länderna skall omfattas av samma villkor, regler och förfaranden inom ramen för dessa program som när det gäller medlemsstaterna, särskilt i fråga om inlämnande, bedömning och urval av ansökningar och projekt, de nationella byråernas ansvar när det gäller genomförandet av programmen och verksamhet i samband med övervakningen av deras deltagande i programmen. 2 • De central- och östeuropeiska länderna kommer varje år att betala ett bidrag till programmen enligt vad som fastställs i associeringsrådens beslut. Detta bidrag kommer inte att återbetalas till de central- och östeuropeiska länderna i slutet av året om resultaten av åtgärderna inte motsvarar de bidrag som betalats in. • I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg kommer de central- och östeuropeiska länderna att inbjudas att delta som observatörer i programkommittéernas möten när det gäller de punkter som berör dem. • Besluten kommer att gälla under den tid som programmen pågår och träda i kraft samma dag som de antas. Om associeringsrådets beslut antas så snart som möjligt får kandidatländerna möjlighet att utan avbrott fortsätta att delta i gemenskapens nätverk och annan verksamhet som rör utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. Rådet föreslås därför anta bifogad förslag till Rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Tjeckiska republikens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning. 3 Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Tjeckiska republikens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 jämförda med artikel 300. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Tilläggsprotokollet till Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Tjeckiska republiken, å andra sidan, slöts genom rådets och kommissionens beslut av den 4 december 1995. tilläggsprotokollet får Tjeckien delta i Enligt artikel 1 i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för yrkesutbildning och utbildning, och enligt artikel 2 skall associeringsrådet bestämma villkoren för Tjeckiens deltagande i denna verksamhet. till Europaavtalet Till följd av beslut nr 2/97 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Tjeckiska republiken, å andra sidan1 av den 30 september 1997, har Tjeckien sedan den 1 oktober 1997 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen. I rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci"2, särskilt artikel 10 i detta, och Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates3, särskilt artikel 12 i detta, föreskrivs att dessa program skall stå öppna för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen, tilläggsprotokollen till dessa och respektive associeringsråds beslut. 1 2 3 EGT L 277, 10. 10. 1997, s. 26. EGT L 146, 11. 6. 1999, s. 33. EGT L 28, 3. 2. 2000, s. 1. 4 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom det associeringsråd som inrättats genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Tjeckiska republiken, å andra sidan, när det gäller Tjeckiens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning utgörs av det bifogade till associeringsrådets beslut. förslaget Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 5 Utkast till BESLUT NR …/ 2000 AV ASSOCIERINGSRÅDET mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Tjeckiska republiken, å andra sidan, av den. om fastställande av villkoren för Tjeckiska republikens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av tilläggsprotokollet till Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Tjeckiska republiken, å andra sidan, beträffande Tjeckiens deltagande i gemenskapens program, särskilt artiklarna 1 och 2 i detta4, och av följande skäl: (1) (2) (3) får Tjeckien delta i Enligt artikel 1 i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för yrkesutbildning och utbildning. till Europaavtalet tilläggsprotokollet Enligt artikel 2 i tilläggsprotokollet skall associeringsrådet bestämma villkoren för Tjeckiens deltagande i denna verksamhet. Till följd av beslut nr 2/97 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Tjeckiska republiken, å andra sidan av den 30 september 1997, har Tjeckien sedan den 1 oktober 1997 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen, och har uttryckt sin önskan att få delta i den andra etappen av programmen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Tjeckien skall delta i den andra etappen av Europeiska gemenskapens program Leonardo da Vinci och Sokrates (nedan kallade "Leonardo da Vinci II" och "Sokrates II") på de villkor som fastställs i bilagorna I och II, vilka skall utgöra en integrerad del av detta beslut. 4 5 EGT L 317, 30. 12. 1995, s. 45. EGT L 277, 10. 10. 1997, s. 26. 6 Detta beslut skall gälla under den tid som programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II pågår, med början den 1 januari 2000. Artikel 2 Artikel 3 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas av associeringsrådet. Utfärdat i Bryssel den På associeringsrådets vägnar Ordförande 7 1. 2. 3. 4. 5. 6. Villkor för Tjeckiens deltagande i programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II BILAGA I Om inte annat följer av bestämmelserna i detta beslut kommer Tjeckien att delta i den verksamhet som genomförs inom ramen för programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II (nedan kallade "programmen") i enlighet med de mål, kriterier, förfaranden och tidsramar som fastställs i rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 och Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000, genom vilka dessa åtgärdsprogram för gemenskapen inrättas. Tjeckien skall, i överensstämmelse med villkoren i artikel 5 i besluten om Leonardo da Vinci II och Sokrates II och med de av kommissionen antagna bestämmelserna om medlemsstaternas och kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna inrätta lämpliga strukturer för samordnad för Leonardo da Vinci och Sokrates, inom ramen för förvaltning av genomförandet på nationell nivå av åtgärder programmet och skall vidta nödvändiga åtgärder för att sörja för att lämplig finansiering tillhandahålls dessa byråer, som kommer att erhålla programbistånd för sin verksamhet. Tjeckien kommer att vidta alla andra åtgärder som är nödvändiga för ett effektivt nationellt genomförande av programmen. Tjeckien kommer varje år, i syfte att få delta i programmen, att betala ett bidrag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget enligt de villkor som anges i bilaga II. till Om det är nödvändigt utvecklingen har associeringskommittén rätt att anpassa detta bidrag för att undvika obalans i budgeten i samband med genomförandet av programmen. ta hänsyn till programutvecklingen eller tillgodogöra Tjeckiens förmåga för att stödet, sig att av inlämnande, bedömning och urval av ansökningar Villkoren för avseende institutioner, organisationer och enskilda personer i Tjeckien som kan komma i fråga för programmen kommer att vara desamma som för institutioner, organisationer och enskilda personer i gemenskapen. När oberoende experter skall utses för att delta i projektutvärderingen enligt de relevanta bestämmelserna i besluten om inrättande av programmen får kommissionen även överväga att utse tjeckiska experter. I syfte att säkerställa gemenskapsdimensionen i programmen kommer det att krävas att projekt och verksamhet omfattar minst en partner från en av gemenskapens medlemsstater, för att de skall kunna komma i fråga för ekonomiskt stöd från gemenskapen. Medel till Tjeckien för den utbytesverksamhet som avses i avsnitt III. 1 i bilaga I till beslutet om Leonardo da Vinci II, för de decentraliserade åtgärderna inom Sokrates- programmet och för ekonomiskt stöd till den verksamhet som bedrivs av de nationella byråer som inrättats enligt punkt 2 ovan kommer att tilldelas Tjeckien på grundval av den årliga fördelningen av programmets budget, som beslutas på gemenskapsnivå, och på grundval av Tjeckiens bidrag till programmet. Det högsta belopp som betalas för de nationella byråernas verksamhet kommer inte att överstiga 50 % av budgeten för deras verksamhetsprogram. 8 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. inom ramen för gällande Gemenskapens medlemsstater och Tjeckien kommer bestämmelser att göra sitt yttersta för att underlätta fri rörlighet och vistelse för studenter, lärare, praktikanter, handledare, administrativ personal vid högskolor och universitet, ungdomar och andra personer som kan komma i fråga för programmen och som förflyttar sig mellan Tjeckien och gemenskapens medlemsstater för att delta i verksamhet som omfattas av detta beslut. Verksamhet som omfattas av detta beslut skall av Tjeckien befrias från indirekta skatter, tullar, förbud och restriktioner beträffande import och export av varor och tjänster avsedda att användas i samband med denna verksamhet. Utan att det påverkar Europeiska gemenskapernas kommissions och revisionsrättens ansvar i samband med övervakningen och utvärderingen av programmen enligt besluten om Leonardo da Vinci II och Sokrates II (artiklarna 13 respektive 14) kommer Tjeckiens deltagande i programmen att kontinuerligt följas upp inom ramen för ett partnerskap mellan Europeiska gemenskapernas kommission och Tjeckien. Tjeckien kommer att lämna de rapporter som krävs till kommissionen och delta i andra särskilda åtgärder som gemenskapen anger i detta sammanhang. I överensstämmelse med gemenskapens budgetförordningar skall kontrakt och avtal som ingås med eller av tjeckiska organ innehålla bestämmelser om att kommissionen och revisionsrätten skall utföra eller låta utföra kontroller och revisioner. De finansiella revisionerna kan utföras i syfte att kontrollera dessa organs inkomster och utgifter i samband med kontraktsenliga åtaganden gentemot gemenskapen. I en anda av samarbete och ömsesidigt intresse skall de behöriga myndigheterna i Tjeckien tillhandahålla det rimliga och genomförbara stöd som är nödvändigt för, eller som kan underlätta, utförandet av sådana kontroller och revisioner. De av kommissionen antagna bestämmelserna som rör medlemsstaternas och kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna för Leonardo da Vinci och Sokrates kommer att gälla för förbindelserna mellan Tjeckien, kommissionen och Tjeckiens nationella byråer. försumlighet eller bedrägeri från de tjeckiska nationella byråernas sida skall de tjeckiska myndigheterna vara ansvariga för medel som inte återvunnits. I händelse av oegentligheter, Utan att det påverkar tillämpningen av de förfaranden som avses i artikel 7 i beslutet om Leonardo da Vinci II och artikel 8 i beslutet om Sokrates II kommer tjeckiska företrädare att inbjudas att delta som observatörer i programkommittéernas möten när det gäller de punkter som berör dem. De tjeckiska företrädarna skall inte delta i dessa möten när det gäller de övriga punkterna eller i samband med omröstning. Det språk som skall användas i alla typer av kontakter med kommissionen när det gäller ansökningsförfaranden, kontrakt, rapporter som skall lämnas in och andra administrativa förfaranden inom ramen för programmen skall vara ett av gemenskapens officiella språk. Gemenskapen och Tjeckien kan när som helst med tolv månaders varsel skriftligen säga upp verksamhet som omfattas av detta beslut. Projekt och verksamhet som pågår vid tidpunkten för uppsägningen skall fortsätta till dess att de slutförts enligt de villkor som anges i detta beslut. 9 BILAGA II Tjeckiens ekonomiska bidrag till Leonardo da Vinci II och Sokrates II 1. Leonardo da Vinci Det ekonomiska bidrag som Tjeckien skall betala till Europeiska unionens budget för att få delta i programmet Leonardo da Vinci II kommer att vara följande (i euro): År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 2 558 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3214 000 3 338 000 2. Sokrates Det ekonomiska bidrag som Tjeckien skall betala till Europeiska unionens budget för att få delta i programmet Sokrates II år 2000 kommer att vara 5 094 000 euro. Det bidrag som Tjeckien skall betala för de följande åren av programmet kommer att beslutas av associeringsrådet under år 2000. 3. Tjeckien kommer att betala det bidrag som anges ovan med medel dels från den tjeckiska nationella budgeten, dels från Tjeckiens nationella Phare-program. Om inte annat följer av det särskilda programplaneringsförfarandet för Phare kommer de erforderliga Phare-medlen att överföras till Tjeckien med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Tjeckiens statsbudget att utgöra Tjeckiens nationella bidrag från vilket Tjeckien kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsinfordran. 4. Phare-medel kommer att begäras i enlighet med följande tidsplan: - 3 783 000 euro för bidraget till programmet Sokrates II år 2000. - Nedanstående årliga belopp (i euro) för bidraget till programmet Leonardo da Vinci II: År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 1 900 500 1 954 000 2 087 000 Beloppet kommer att anges senare Beloppet kommer att anges senare Beloppet kommer att anges senare Beloppet kommer att anges senare Den resterande delen av Tjeckiens bidrag kommer att Tjeckiens statsbudget. täckas med medel från 10 5. Budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget kommer att gälla, framför allt vad avser förvaltningen av Tjeckiens bidrag. Resekostnader och kostnader för uppehälle som företrädare och experter från Tjeckien ådrar sig i samband med deltagandet som observatörer i de kommittéer som avses i punkt 11 i bilaga I eller i samband med andra möten som rör genomförandet av programmen skall betalas av kommissionen på samma grundval och i enlighet med de förfaranden som nu tillämpas för icke-statliga experter från Europeiska unionens medlemsstater. 6. När detta beslut träder i kraft och därefter i början av varje år kommer kommissionen att sända en betalningsinfordran till Tjeckien motsvarande dess bidrag till vart och ett av programmen enligt detta beslut. Detta bidrag skall anges i euro och betalas in på ett av kommissionen öppnat bankkonto i euro. Tjeckien kommer att betala sitt bidrag enligt betalningsinfordran - senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från dess kommissionen nationella sin att under betalningsinfordran före den 1 april, eller senast en månad efter det att betalningsinfordran har skickats ut, om detta sker senare, förutsättning budget, skickar ut - senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från Phare, under förutsättning att motsvarande belopp vid den tidpunkten har skickats till Tjeckien, eller senast 30 dagar efter det att dessa medel har sänts till Tjeckien. Vid försenad inbetalning av bidraget skall Tjeckien betala dröjsmålsränta på utestående belopp från förfallodagen. Räntesatsen skall vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro den dag då bidraget förfaller till betalning med ett tillägg av 1,5 procentenheter. 11 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Tjeckiens deltagande i Leonardo da Vinci och Sokrates 2. BERÖRD BUDGETPOST B7-030 Ekonomiskt bistånd till de associerade länderna i Central- och Östeuropa 6091 Inkomster från de associerade central- och östeuropeiska ländernas deltagande i gemenskapsprogram 3. RÄTTSLIG GRUND Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 jämförda med artikel 300. 2 i detta. Tilläggsprotokollet till Europaavtalet med Tjeckien, som innehåller bestämmelser om deltagande i gemenskapens program. Rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci", särskilt artikel 10 i detta. Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates, särskilt artikel 12 i detta. 4. 4. 1 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Allmänt mål Tilläggsprotokollet till Europaavtalet med Tjeckien innehåller bestämmelser om Tjeckiens deltagande i gemenskapens program på en stor mängd områden, bl. a. på de områden som rör utbildning och yrkesutbildning. Landets deltagande i programmen kommer inte bara att bidra till att de bestämmelser i Europaavtalet som rör ekonomiskt och kulturellt samarbete genomförs, utan också till att det blir möjligt för Tjeckien att bekanta sig med de förfaranden och metoder som tillämpas i samband med gemenskapens program. Tjeckien har sedan den 1 oktober 1997 deltagit i den första etappen av Leonardo da i Vinci- och Sokrates-programmen. Tjeckiens deltagande i dessa program har överensstämmelse med kommissionens meddelande “Agenda 2000” av den 16 juli 1997 och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg varit en del av den förstärkta strategi inför anslutningen som hjälper landet att förbereda sig för den kommande anslutningen till unionen. 12 Beslutsprocessen i samband med öppnandet av program inbegriper ett beslut av det associeringsråd som har inrättats mellan unionen och Tjeckien. Associeringsrådets beslut av den 30 september 1997, i vilket det fastställdes att Tjeckien skall delta i den första etappen av dessa program, löpte ut den 31 december 1999. Syftet med detta nya förslag till associeringsrådets beslut är att göra det möjligt för Tjeckien att delta i programmen även i fortsättningen och att sörja för kontinuitet mellan den första och andra etappen av dessa program. I likhet med i det första beslutet fastställs i detta beslut villkoren för framför allt Tjeckiens ekonomiska bidrag och de praktiska arrangemangen för deltagande i programmen. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Till dess att de berörda gemenskapsprogrammen upphör att gälla, dvs. till och med den 31 december 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Icke-obligatoriska utgifter Differentierade anslag Typ av inkomster som avses Eftersom det i artikel 3 i tilläggsprotokollet till Europaavtalet anges att Tjeckien självt skall täcka de kostnader som uppstår i samband med dess deltagande, kommer Tjeckien att uppmanas att betala ett bidrag för att få delta i programmen. Eftersom det emellertid anges i samma artikel att gemenskapen kan betala ett tillägg till Tjeckiens bidrag, kommer Tjeckien att bidra med endast en del från sin nationella budget. Resten av dess bidrag kommer att tas från dess nationella Phare-program. De erforderliga Phare-medlen kommer att debiteras budgetpost B7-030 och överföras till Tjeckien med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Tjeckiens statsbudget att utgöra Tjeckiens nationella bidrag från vilket Tjeckien kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsinfordran. Det totala bidraget, efter Tjeckiens betalning, kommer till budgetpost 6091 i EU:s att överföras budgetintäkter. 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER – – – Bidrag med 100 %. Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn. Ingen bestämmelse om att hela eller delar av gemenskapens bidrag skall återbetalas. 13 – Vad gäller inkomsterna hänförs Tjeckiens bidrag för att täcka kostnaderna för dess deltagande till budgetpost 6091. Inkomsterna kommer att fördelas på utgiftsposterna för de två berörda programmen och, i förekommande fall, de relevanta budgetposterna för driftskostnader. De beräknade totala inkomsterna anges under punkt 7. 4. 7. 7. 1 BUDGETKONSEKVENSER Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda och de totala kostnaderna) till Europaavtalet med Tjeckien gäller Med utgångspunkt följande finansierings- och budgetbestämmelser för de två berörda programmen: I Tjeckiens bidrag tas hänsyn till följande två faktorer: tilläggsprotokollet i – – De förutsebara driftskostnaderna, som har beräknats med utgångspunkt i programbudgetarna (den preliminära årliga fördelningen av budgetmedel för Leonardo da Vinci-programmet och det preliminära budgetförslaget för Sokrates år 2000), landets beräknade förmåga att tillgodogöra sig stödet, samt tidigare erfarenhet från dess deltagande i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen. De förutsebara administrativa kostnaderna för möten och tjänsteresor. Dessa beräknade administrativa kostnader uppgår varje år till 24 000 euro när det gäller Leonardo da Vinci och till 50 000 euro när det gäller Sokrates. Tjeckien kommer, som ett komplement till sin statsbudget, att använda en del av medlen från sitt årliga nationella Phare-program för att finansiera sitt bidrag till driftskostnaderna. 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (i euro) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Totalt Leonardo da Vinci 2 558 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 20 529 000 Sokrates 5 094 00 5 094 000 TOTALT 7 652 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 25 623 000 7. 3 Driftskostnader för undersökningar, experter m. m. , vilka ingår i del B i budgeten: Anm. : Högst det belopp som står i proportion till de anslag av detta slag som EU:s femton medlemsstater ställer till förfogande för Leonardo da Vinci- och Sokrates- programmen, men inom gränserna för den del av bidraget som härrör från landets nationella budget. 14 7. 4 Tidsplan för åtagande- och betalningsbemyndiganden Belopp som skall debiteras budgetpost B7-030 2000 2001 2002 TOTALT 5 683 500 1 954 000 2 087 000 9 724 500 5 683 500 1 954 000 2 087 000 9 724 500 Åtagande- bemyndiganden Betalnings- bemyndiganden Beräknade årliga inkomster: Budgetpost 6091 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 TOTALT Driftsdel 7 578 000 2 605 000 2 782 000 2 906 000 3 030 000 3 190 000 3 314 000 25 405 000 Administ- rativ del 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 TOTALT 7 652 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 25 623 000 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Alla kommissionens kontrakt, avtal och andra rättsliga åtaganden innehåller bestämmelser om kontrollbesök på plats av kommissionen och revisionsrätten. Bland annat är de som får stöd i samband med åtgärderna skyldiga att lämna in rapporter och finansieringsöversikter. Dessa bedöms utifrån sitt innehåll och med beaktande av huruvida kostnaderna är berättigade enligt målen för gemenskapsfinansieringen. De bestämmelser om bedrägeribekämpning som gäller för de grundläggande budgetposterna gäller också för denna post efter anpassning till situationen i länderna i Centraleuropa. 9. 9. 1 ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Målet med att öppna programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II för Tjeckien är att ge landet fördelar liknande dem som gemenskapens medlemsstater åtnjuter i samband med dessa program. Det viktigaste målet med gemenskapens insats på utbildnings- och yrkesutbildningsområdet är att det skall bli möjligt för alla europeiska medborgare att tillvarata alla sina möjligheter, att ta initiativ och utveckla sin kreativitet, så att de till fullo kan delta i samhällslivet och byggandet av Europa. Detta mål grundar sig på det gradvisa upprättandet av ett öppen europeisk sfär för utbildning och yrkesutbildning. När det gäller utbildning är huvudmålet för Sokrates II-programmet att bidra till utveckling av kvalificerad utbildning genom att samarbete mellan medlemsstater. Programmet omfattar följande specifika mål: främja 15 – – – – – – – – – Utveckla den europeiska dimensionen i utbildningen på alla nivåer i syfte att i varje medlemsstats kulturella arv stärka känslan av med utgångspunkt europeiskt medborgarskap. Främja en kvantitativ och kvalitativ förbättring av kunskaperna i Europeiska unionens språk, i synnerhet de språk som är minst utbredda och som det sällan i syfte att öka förståelsen och solidariteten mellan folken i undervisas i, Europeiska unionen och att främja den tvärkulturella dimensionen i utbildningen. Främja ett brett och intensivt samarbete mellan institutioner på alla nivåer av utbildningen och därigenom öka deras intellektuella och undervisningsmässiga kapacitet. Uppmuntra lärarnas rörlighet, i syfte att ge studierna en europeisk dimension och bidra till att förbättra lärarnas yrkeskvalifikationer. Uppmuntra studenternas rörlighet genom att göra det möjligt för dem att fullgöra en del av sina studier i en annan medlemsstat, i syfte att bidra till att befästa utbildningens europeiska dimension. Uppmuntra kontakter mellan elever i Europeiska unionen och främja den europeiska dimensionen i deras utbildning. Främja ett akademiskt erkännande av examensbevis, studieperioder och andra kvalifikationer med målet att underlätta utvecklingen av en öppen europeisk sfär för utbildning. Främja öppen undervisning och distansundervisning i verksamhet inom ramen för detta program. samband med Stimulera utbyte av information och erfarenheter så att mångfalden och egenarten hos medlemsstaternas utbildningssystem blir en källa till berikande och ömsesidig stimulans. När det gäller yrkesutbildning är huvudmålet för Leonardo da Vinci-programmet att genomföra kompletterar och medlemsstaternas åtgärder. Huvudmålen för programmet är följande: yrkesutbildningsstrategi som stödjer en – till övergång Stödja förbättring av systemen för yrkesutbildning i medlemsstaterna genom att förbättra kvaliteten på grundläggande yrkesutbildning och möjligheterna för ungdomars på förvärvsarbete, medlemsstaternas system för fortsatt yrkesutbildning, stödja yrkesorientering och yrkesvägledning, främja lika möjligheter för män och kvinnor när det gäller yrkesutbildning, förbättra kvaliteten på yrkesutbildningen för de personer som är missgynnade på arbetsmarknaden, på grund av, till exempel, socioekonomiska, geografiska eller etniska faktorer, fysiska eller mentala funktionshinder eller bristande eller otillräckliga kvalifikationer som är av sådan art att de riskerar social utslagning. kvaliteten förbättra 16 – Stöd till förbättringen av åtgärder för yrkesutbildning, inbegripet samarbete mellan universitet och näringsliv när det gäller företag och arbetstagare: nyskapande åtgärder på yrkesutbildningsområdet i syfte att ta hänsyn till de tekniska förändringarna och deras effekter på arbetet och de kvalifikationer och färdigheter som krävs, investering i fortsatt yrkesutbildning för arbetstagare, överförande av tekniska nyheter inom ramen för samarbetet mellan företag och universitet på den fortsatta yrkesutbildningens område samt främjande av lika möjligheter för män och kvinnor. – Stöd till utvecklingen av språklig kompetens, kunskap och spridning av nyskapande åtgärder på yrkesutbildningsområdet. 9. 2 Skäl för åtgärden – Behov av gemenskapsfinansierat stöd Med tanke på den höga kostnaden för deltagande i programmen och Tjeckiens i budgethänseende svåra situation är stöd från Phare-programmet synnerligen viktigt. – Val av tillvägagångssätt Genom Tjeckiens deltagande i de berörda programmen, vilket finansieras med ett bidrag från den nationella budgeten, kompletterat med ett bidrag från Phare, får landets medborgare möjlighet att samarbeta med medborgare i EU:s nuvarande medlemsstater. i gemenskapens nätverk kommer utan tvekan att bidra till att förbereda Tjeckien för ett framtida medlemskap. tjeckiska medborgare Integreringen av – Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat Eftersom projekten kommer att väljas ut utifrån kvalitativa kriterier, kommer det faktiska resultatet bara att kunna bedömas med utgångspunkt i de tjeckiska företagens och institutionernas förmåga att delta i de ansökningsomgångar som kommissionen kommer att utlysa i samband med de två programmen. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden De förfaranden för uppföljning och utvärdering som ingår i Leonardo da Vinci II- och Sokrates II-programmen (särskilt vad gäller utvärdering, i enlighet med besluten om upprättande av de två programmen) kommer också att tillämpas på finansiering av åtgärder för vilka tjeckiska mottagare kan komma i fråga. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A AVSNITT III I BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av budgetmyndigheten. 17 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Varav Period Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytterligare tjänster 2000-2006 Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C Övriga tjänster Totalt 1 1 2 1 1 2 10. 2 Total budgetkonsekvens av personal Totalt Beräkningsmetod (totala kostnader för perioden 2000-2006) euro Fast anställda (*) 1 512 000 2 män x 7 år x 108 000 Tillfälligt anställda Övriga tjänster Totalt 1 512 000 (*) Genom användning av de befintliga resurser som krävs för att förvalta åtgärden (beräkningen grundar sig på budgetposterna A1, A2, A4, A5 och A7). 18 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden euro Budgetrubrik Samman- lagt Beräkningsmetod (årlig kostnad för åtgärden) A 7010 – tjänsteresor 13 000 1 100 euro x 12 tjänsteresor per år A 7031 – kommittéer A 7030 - övriga möten 26 000 Resekostnader och dagtraktamente för 27 deltagare i tvådagarsmöten* 28 000 Resekostnader och dagtraktamente för 29 deltagare i tvådagarsmöten* Totalt 7 000 74 000 Resekostnader och dagtraktamente för tjeckiska experter som deltar i 4 möten under i genomsnitt 7 dagar * 2 företrädare vid 12 kommitté- och underkommittémöten (8 för Sokrates och 4 för Leonardo da Vinci) och 1 företrädare vid 3 underkommittémöten för Sokrates. 2 företrädare vid 5 möten för Leonardo da Vinci och 1 deltagare vid 19 möten för Sokrates. De ovannämnda utgifterna kommer att täckas med de intäkter (artikel 4. 2 tredje strecksatsen i budgetförordningen) som erhålls från Tjeckien (se punkterna 5. 3 och 7. 4 i denna finansieringsöversikt). 19 * * *


title: Avis de la Commission du 30 mars 2000 dans le cadre de la directive 73/23/CEE du Conseil relative au matériel électrique destiné à être employé dans certaines limites de tension (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
consumer protection
household electrical appliance
product quality
product safety

text: C 104/8 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 12. 4. 2000 AVIS DE LA COMMISSION du 30 mars 2000 dans le cadre de la directive 73/23/CEE du Conseil relative au matØriel Ølectrique destinØ (cid:224) Œtre employØ dans certaines limites de tension (2000/C 104/07) (Texte prØsentant de l’intØrŒt pour l’EEE) Le prØsent avis se fonde sur l’article 9 de la directive 73/23/CEE du Conseil du 19 fØvrier 1973 relative au matØriel Ølectrique destinØ (cid:224) Œtre employØ dans certaines limites de tension (1). Il concerne l’application de l’article 5 de ladite directive. ConformØment (cid:224) l’article 5 de la directive 73/23/CEE, les rØfØ- rences aux normes harmonisØes EN 60335-1 et EN 60335-2-9 ont ØtØ publiØes au Journal officiel des CommunautØs euro- pØennes (2). Ces normes, adoptØes par l’organisme europØen de normalisation Cenelec, sont intitulØes comme suit: (cid:151) EN 60335-1 SØcuritØ des appareils Ølectrodomestiques et Prescriptions analogues (cid:151) Partie gØnØrales 1: (cid:151) EN 60335-2-9 SØcuritØ des appareils Ølectrodomestiques et analogues (cid:151) Partie 2: RŁgles particuliŁres pour les grille-pain, les grils, les cocottes et appareils analogues Dans le cadre d’une procØdure de clause de sauvegarde invo- quØe conformØment (cid:224) l’article 9 de la directive «basse tension», l’attention de la Commission a ØtØ attirØe sur une lacune de la norme harmonisØe EN 60335-2-9 appliquØe conjointement avec la norme EN 60335-1. Il s’agit du risque liØ (cid:224) la tempØrature excessive des surfaces inactives des appareils couverts par la norme EN 60335-2-9. Cette norme, dans sa version actuelle, ne contient aucune disposition concernant la tempØrature des surfaces inactives. Les objectifs de sØcuritØ visØs (cid:224) l’annexe I, points 1. d) et 2. b), de la directive 73/23/CEE exigent que le matØriel Ølectrique soit con(cid:231)u et fabriquØ de telle fa(cid:231)on que la protection contre les dangers liØs aux tempØratures de surface soit garantie. En l’absence de spØcifications appropriØes relatives (cid:224) la tempØra- ture des surfaces inactives, la norme EN 60335-2-9 ne peut garantir la totale conformitØ (cid:224) la directive «basse tension». En ce qui concerne les dangers liØs (cid:224) la tempØrature des surfaces inactives, les normes EN 60335-2-9 (clause 11) et EN 60335-1 (clause 11), figurant dans le numØro susmentionnØ du Journal officiel des CommunautØs europØennes ne peuvent donc Œtre consi- dØrØes comme confØrant une prØsomption de conformitØ aux objectifs de sØcuritØ indiquØs. Ces conclusions ont ØtØ approuvØes par les reprØsentants des administrations nationales (cid:224) la rØunion du groupe de travail «basse tension» des 17 et 18 juin 1999. La Commission a demandØ (cid:224) l’organisme europØen de norma- lisation Cenelec de faire en sorte que le danger indiquØ ci-dessus soit correctement pris en compte dans une version rØvisØe de la norme. La norme EN 60335-2-9 est actuellement en cours de rØvision. En l’absence d’une norme harmonisØe rØvisØe, les fabricants doivent donc, lorsqu’il s’agit d’Øtablir la conformitØ du matØriel Ølectrique concernØ avec la directive «basse tension», prendre en compte le risque d’un tempØrature excessive des surfaces inac- tives. Cela peut impliquer d’effectuer une analyse et une Øvalua- tion des risques afin de garantir que le matØriel est con(cid:231)u et fabriquØ de fa(cid:231)on (cid:224) limiter autant que possible le risque liØ (cid:224) la tempØrature excessive des surfaces inactives. (1) JO L 77 du 26. 3. 1973; directive modifiØe par la directive 93/68/CEE (JO L 220 du 30. 8. 1993, p. 1). (2) JO C 268 du 22. 9. 1999, p. 1


title: PREGUNTA ESCRITA E-1164/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisión. Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo.

eurovoc_concepts:
division of powers
food safety

text: C 46 E/136 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/155) PREGUNTA ESCRITA E-1163/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. La Comisi(cid:243)n va a elaborar un plan de acci(cid:243)n para el desarrollo de una pol(cid:237)tica nutricional global y coherente (apartado 106). ¿En quØ medida se propone la Comisi(cid:243)n velar por que este plan de acci(cid:243)n guarde relaci(cid:243)n con los planes de gesti(cid:243)n nacionales e internacionales (FAO/OMS)? (2001/C 46 E/156) PREGUNTA ESCRITA E-1164/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. la composici(cid:243)n y el estatuto de los La Comisi(cid:243)n pretende recoger informaci(cid:243)n sobre la ingesti(cid:243)n, alimentos (apartado 107). Por otra parte se pretende fomentar las investigaciones sobre nutrici(cid:243)n y proporcionar a los consumidores una informaci(cid:243)n eficaz y correcta. Todas estas actividades ya se desarrollan a nivel estatal o auton(cid:243)mico. ¿CuÆl es, a juicio de la Comisi(cid:243)n, el valor aæadido de actividades similares desarrolladas a nivel 1. de la UE? 2. ¿No existe el riesgo de que un enfoque semejante propicie los solapamientos y la duplicaci(cid:243)n del trabajo? En caso afirmativo, ¿estÆ dispuesta la Comisi(cid:243)n a limitarse en este sentido a un papel coordinador (funci(cid:243)n bisagra)? En caso negativo, ¿quØ garant(cid:237)as puede ofrecer la Comisi(cid:243)n de que no se producirÆn solapamientos ni se duplicarÆ el trabajo? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-1163/00 y E-1164/00 dada por el Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (23 de junio de 2000) Para la elaboraci(cid:243)n de una pol(cid:237)tica nutricional, la Comisi(cid:243)n utilizarÆ los resultados de dos proyectos en curso, financiados por el programa de promoci(cid:243)n de la salud. En ambos proyectos participan numerosos expertos de los Estados miembros vinculados a las pol(cid:237)ticas nacionales y representantes de la Organizaci(cid:243)n Mundial de la Salud (OMS) y de la Organizaci(cid:243)n para la Agricultura y la Alimentaci(cid:243)n (FAO). El primer proyecto busca elaborar recomendaciones europeas en materia de nutrici(cid:243)n y el segundo servirÆ de documento de base a la Presidencia francesa, cuyo deseo es promover la salud nutricional. La mayor(cid:237)a de los Estados miembros han adoptado sistemas de seguimiento de la salud pero estos sistemas casi nunca incluyen un seguimiento del estado nutricional. Es cierto que se realizan estudios sobre el consumo alimentario pero se trata s(cid:243)lo de la primera etapa de la evaluaci(cid:243)n del estado nutricional. Los escasos datos disponibles en materia de nutrici(cid:243)n en los diferentes Estados miembros no son de calidad equivalente y su comparabilidad no es satisfactoria. 13. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 46 E/137 Ante esta situaci(cid:243)n, el Consejo y el Parlamento han solicitado varias veces a la Comisi(cid:243)n que mejorara la recopilaci(cid:243)n, el anÆlisis y la difusi(cid:243)n de los datos relativos a la salud, as(cid:237) como su calidad y comparabilidad. Su Seæor(cid:237)a puede descartar cualquier solapamiento entre las acciones de la Comisi(cid:243)n y de los Estados miembros. La Comisi(cid:243)n no tiene ninguna intenci(cid:243)n de suplantar a los Estados miembros. (cid:201)stos participan en todos los trabajos en curso en el Æmbito del seguimiento de la salud nutricional, en los cuales la Comisi(cid:243)n asume la funci(cid:243)n de iniciadora y coordinadora. (2001/C 46 E/157) PREGUNTA ESCRITA E-1165/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. La Comisi(cid:243)n quiere clarificar y reforzar el marco de la OMC (apartado 108). Debe tenerse en cuenta el principio de cautela en el Æmbito de la seguridad de los alimentos. Es necesaria ante todo una metodolog(cid:237)a un(cid:237)voca para la aplicaci(cid:243)n de dicho principio. Las disposiciones que adoptan terceros pa(cid:237)ses para impedir el acceso de productos de la UE deben estudiarse en el marco de las posibilidades que ofrece al respecto el Acuerdo sobre Medidas Sanitarias y Fitosanitarias. La UE quiere adherirse al Codex Alimentarius y a la Oficina Internacional de Epizootias. ¿Considera la Comisi(cid:243)n que las normas actuales del Acuerdo sobre Medidas Sanitarias y Fitosanitarias son insuficientes para aplicar adecuadamente el principio de cautela? En caso afirmativo, quØ deficiencias constata la Comisi(cid:243)n en relaci(cid:243)n con el Acuerdo sobre Medidas Sanitarias y Fitosanitarias? ¿Y quØ propuestas piensa hacer la Comisi(cid:243)n para ponerles remedio? En caso negativo, ¿propondrÆ la Comisi(cid:243)n modificaciones, a pesar de ello? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de junio de 2000) La Comisi(cid:243)n considera que lo dispuesto en el apartado 7 del art(cid:237)culo 5 del Acuerdo sobre Medidas Sanitarias y Fitosanitarias (MSF) refleja la aplicaci(cid:243)n del principio de cautela. En dicho art(cid:237)culo no se prevØ la adopci(cid:243)n de directrices para su aplicaci(cid:243)n. En cambio, en el Æmbito alimentario, el Codex Alimentarius, cuyas normas se han tenido en cuenta en el Acuerdo MSF, tiene por objetivo, a petici(cid:243)n de la Comunidad, definir el principio de cautela y establecer directrices para su aplicaci(cid:243)n. Los distintos informes del organismo de apelaci(cid:243)n de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio han aclarado que este apartado no agota la aplicaci(cid:243)n del principio de cautela en el Acuerdo MSF y que Øste no ha de considerarse independientemente de lo dispuesto en los art(cid:237)culos 2 y 5 del Acuerdo MSF. Si bien podr(cid:237)a modificarse el Acuerdo MSF para clasificar mejor las condiciones de aplicaci(cid:243)n del principio de cautela, la Comisi(cid:243)n considera que probablemente no sea necesario, ya que puede obtenerse el mismo resultado estableciendo directrices vinculantes para la aplicaci(cid:243)n del apartado 7 del art(cid:237)culo 5; sin duda, dichas directrices permitir(cid:237)an en el futuro una utilizaci(cid:243)n correcta y no proteccionista del principio de cautela. En la reuni(cid:243)n del ComitØ sanitario y fitosanitario de la OMC celebrada en marzo de 2000, la Comunidad present(cid:243) una Comunicaci(cid:243)n sobre la utilizaci(cid:243)n del principio de cautela a fin de propiciar un debate con sus socios y llegar a un enfoque comœn en el futuro


title: WRITTEN QUESTION E-1202/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. Crisis in the apple-growing sector.

eurovoc_concepts:
Belgium
Limburg
common agricultural policy
pip fruit
selling at a loss

text: 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/99 Is the Commission of the opinion that an overriding interest has not been demonstrated in this instance and that there are no plans for compensation? Does the Commission think that the plan in question should at least be frozen by the Dutch authorities until an overriding interest has been demonstrated and sufficient compensation is offered for loss of natural areas? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (17 May 2000) The Commission has not been informed about the project concerned including the construction of tower blocks in the municipality of Almere in the area beyond the dyke along the IJmeer. The IJmeer has been designated by the Dutch authorities as a special protection area (SPA) as defined in the Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds (1). As an SPA the IJmeer is protected by Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (2), in particular by Article 6(2), 6(3) and 6(4). According to Article 7 of Directive 92/43/EEC these provisions also apply to SPAs as defined in Directive 79/409/EEC. The construction of tower blocks near or within an SPA could be a project within the meaning of Article 6(3) of Directive 92/43/EEC that is likely to have a significant effect on the SPA. In that case the project has to be subjected to an appropriate assessment of its implications on the IJmeer, especially on the habitats and the species that are protected by Directive 79/409/EEC. If the conclusion of the assessment is that there will be negative implications, Article 6(4) applies. The responsibility for applying Article 6(4) lies primarily with the Member State. On the basis of the present information, the Commission cannot judge if there is an infringement of Directive 79/409/EEC or Directive 92/43/EEC. Therefore it has sent a letter to the Netherlands asking for information about the project and its implications under Directive 79/409/EEC and Directive 92/43/EEC. The Commission will not take other steps at the moment, since interested parties can initiate legal proceedings against the municipality of Almere and additionally, the national authorities have legal instruments in the relevant national legislation to prevent the construction of the tower blocks if necessary. (1) OJ L 103, 25. 4. 1979. (2) OJ L 206, 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/130) WRITTEN QUESTION E-1202/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (12 April 2000) Subject: Crisis in the apple-growing sector Cultivation of Jonagold apples is currently undergoing a crisis. Fruit growers in Limburg have been forced to sell below cost price. The problem is not confined to growers in the Flemish province of Limburg, but is apparent in other regions, too. Is the Commission aware of the crisis in the apple growing sector, with particular regard to 1. Jonagold? If not, will the Commission seek detailed information on the apple crisis? 2. Will the Commission take action to provide a solution to the apple crisis? If so, what action, and will it involve structural or emergency measures? If not, why is the Commission unwilling to take action? C 53 E/100 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 Does the Commission advocate a quota policy for the production of apples in the European Union as 3. a means of providing a structural solution to the crisis in the apple growing sector? If so, when and in what way will the Commission draw up a quota scheme? If not, why does the Commission reject a quota policy as a structural solution to the apple crisis, and what alternative approach does it advocate? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (22 May 2000) 1. The Commission is also aware that apple prices have generally been lower during the 1999/2000 marketing year than in the previous marketing year. Prices are, however, roughly the same as in the trend is largely attributable to the relatively high level of 1997/1998 marketing year. This overall Community production (almost 8,5 million tonnes, i. e. about 10 % more than the average for the last few marketing years). This figure conceals a degree of variation by Member State, however: for example, Belgian apple production amounted to almost 550 000 tonnes in 1999, i. e. 30 % more than the average for the previous marketing years. Against this background, Community production of the Jonagold variety has likewise reached record levels at over 900 000 tonnes. Producer prices for Belgian apples, and particularly for the Jonagold variety, are therefore logically lower than usual. In such circumstances, producers are able to call on several types of financial 2. instrument under Council Regulation (EC) No 2200/96 of 28 October 1996 on the common organisation of the market in fruit and vegetables (1). Producer organisations may decide to implement the intervention arrangements through market withdrawals, the aim of which is to support prices for products remaining on the market. Also, the operational funds provide producer organisations with considerable public financial resources improvements. These measures have been devised to enable which they can use to make structural producer organisations, which account for 70 % of fruit and vegetable production in Belgium, to deal with short-term crises and to take steps that will improve their competitiveness. This framework therefore provides apple producers with adequate instruments through which to alleviate the effects of the short-term production crisis. It is not necessary to devise new, special measures. With more specific regard to the Jonagold variety, which accounts for 50 % of Belgian production, the operational funds likewise mean that producers have the financial resources to convert their orchards to less over-produced varieties. 3. Nor does the Commission plan to introduce a production quota system for apples. The common organisation of the market does not provide for this type of measure, which does not appear suited to crops for which producers cannot readily forecast their final production. Since 1996 the Council has instead chosen to assist the fruit and vegetable sector by providing producer organisations with structural support through the operational funds, so that producer organisations which concentrate supply should be able to manage short-term fluctuations in production more and more effectively. (1) OJ L 297, 21. 11. 1996. (2001/C 53 E/131) WRITTEN QUESTION E-1210/00 by Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) to the Commission (14 April 2000) Subject: Turkish illegal immigrants The European Council meeting in Helsinki last December declared Turkey to be (cid:145)a candidate State destined to join the Union(cid:146). For many years, however, Turkey has pursued a policy of not controlling or even encouraging the illegal migration of Turkish citizens to European countries, which creates problems in Member States bordering Turkey, particularly Greece which receives large numbers of illegal immigrants, primarily across its extensive sea borders to the east