title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1369/00 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen. Tobak ‐ Fællesskabsfonden for forskning og oplysning.

eurovoc_concepts:
agronomic research
fund (EU)
smoking
tobacco

text: C 89 E/34 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 3. 2001 (2001/C 89 E/031) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1369/00 af Jan Mulder (ELDR) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Tobak (cid:129) F(cid:230)llesskabsfonden for forskning og oplysning 1. Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at 2 % om (cid:229)ret af det belłb, der er bestemt som pr(cid:230)mier for tobak (kapitel B1-17 i budgettet), eller ca. 20 mio. € overfłres til f(cid:230)llesskabsfonden for forskning og oplysning inden for tobak som bebudet af R(cid:229)det? Kan Kommissionen oplyse, om der siden 1997 er udskrevet projekter inden for rammerne af denne 2. fond? Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter vedrłrende forskning og oplysning inden for tobak der 3. har nydt godt af disse midler i perioden 1997-1999, og med hvilke belłb? (2001/C 89 E/032) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1370/00 af Jules Maaten (ELDR) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Tobak (cid:129) F(cid:230)llesskabsfonden for forskning og oplysning 1. Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at 2 % om (cid:229)ret af det belłb, der er bestemt som pr(cid:230)mier for tobak (kapitel B1-17 i budgettet), eller ca. 20 mio. € overfłres til f(cid:230)llesskabsfonden for forskning og oplysning inden for tobak som bebudet af R(cid:229)det? Kan Kommissionen oplyse, om der siden 1997 er udskrevet projekter inden for rammerne af denne 2. fond? Kan Kommissionen oplyse, hvilke projekter vedrłrende forskning og oplysning inden for tobak der 3. har nydt godt af disse midler i perioden 1997-1999, og med hvilke belłb? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler p(cid:229) skriftlige forespłrgsler P-1369/00 og P-1370/00 (15. juni 2000) F(cid:230)llesskabsfonden for tobak (forskning og oplysning) er oprettet i henhold til artikel 13 i R(cid:229)dets 1. juni 1992 om den f(cid:230)lles markedsordning for r(cid:229)tobak (1). Denne forordning (E(cid:216)F) nr. 2075/92 af 30. artikel er blevet (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1636/98 af 20. juli 1998 (2). Fondens m(cid:229)ls(cid:230)tning er blevet udvidet, og midlerne til den er blevet fordoblet, s(cid:229) de udgłr 2 % af den pr(cid:230)mie, som skal betales til tobaksdyrkerne for hver hłst, og som for łjeblikket repr(cid:230)senterer et belłb p(cid:229) omkring 19 mio. €. I praksis iv(cid:230)rks(cid:230)tter Kommissionen foranstaltninger, der finansieres via en »ad hoc-budgetpost« ben(cid:230)vnt »F(cid:230)llesskabsfonden for forskning og oplysning« (B1-185). Bevillingerne under denne budgetpost svarer til de ansl(cid:229)ede faktiske udgifter i et givet regnskabs(cid:229)r. Kommissionen overv(cid:229)ger, at bevillingerne/udgifterne under denne budgetpost ikke overstiger tilbageholdelsesprovenuet. 2. Siden 1997 har fonden ikke finansieret nye projekter, men de disponible bevillinger har gjort det muligt at finansiere de igangv(cid:230)rende projekter, som blev udvalgt p(cid:229) grundlag af to indkaldelser af forslag i henholdsvis 1994 og 1996. Disse fler(cid:229)rige projekter finansieres med (cid:229)rlige trancher. Kommissionen p(cid:229)t(cid:230)nker at iv(cid:230)rks(cid:230)tte nye projekter i de kommende m(cid:229)neder


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1287/00 di María Sornosa Martínez (PSE) alla Commissione. Gravi problemi di desertificazione a Valencia (Spagna).

eurovoc_concepts:
EU programme
Spain
Structural Funds
desertification
environmental protection
groundwater
use of aid
water management

formats: html pdf print

text: 18. 4. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 113 E/7 bili, con riferimento in particolare al Libro bianco su una strategia ed un piano di azione della Comunit(cid:224) per le fonti di energia rinnovabili (1); promozione di nuovi servizi nel settore delle nuove tecnologie di comunicazione; gestione razionale delle riserve idriche e promozione di un turismo ecocompatibile e di qualit(cid:224), tenendo conto delle capacit(cid:224) ricettive del sito. D(cid:146)altra parte, negli orientamenti relativi all(cid:146)iniziativa comunitaria Interreg, approvati dalla Commissione il 28 aprile 2000 (2), si indica in maniera esplicita che l(cid:146)integrazione delle regioni insulari Ł una priorit(cid:224) nel quadro della cooperazione transnazionale. Tale priorit(cid:224) dovr(cid:224) concretarsi assegnando a queste regioni un contributo finanziario adeguato. Inoltre, nel contesto della cooperazione interregionale Ł previsto di dedicare particolare attenzione alla partecipazione delle regioni insulari. Infine, per meglio considerare gli svantaggi naturali propri delle piccole isole del Mar Egeo, il regolamento (CEE) n. 2019/93 del Consiglio, del 19 luglio 1993, recante misure specifiche per taluni prodotti agricoli in favore delle isole minori del Mar Egeo (3) prevede degli strumenti specifici per dette isole. Va inoltre ricordato che alcune isole fanno parte di una categoria particolare, quella delle regioni ultraperiferiche, che condividono tutta una serie di problemi indicati nell(cid:146)articolo 299, paragrafo 2, (ex articolo 227) del trattato CE. Per tali regioni la Commissione ha adottato, il 14 marzo 2000 (4), una relazione sull(cid:146)attuazione di questo nuovo articolo. (1) COM(97) 599 def. (2) COM(2000) 1101 def. (3) GU L 184 del 27. 7. 1993. (4) COM(2000) 147 def. (2001/C 113 E/007) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1287/00 di Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) alla Commissione Oggetto: Gravi problemi di desertificazione a Valencia (Spagna) (19 aprile 2000) Recentemente si Ł tenuto a Valencia (Spagna) un congresso sulla desertificazione organizzato dalla Societ(cid:224) europea di conservazione dei suoli (ESSC). Tra le conclusioni dei piø di 400 scienziati e esperti che hanno partecipato all(cid:146)incontro, si rileva l(cid:146)affermazione che la Spagna Ł il paese a maggior rischio di perdita di suolo in tutta l(cid:146)Europa (il 60 % del suolo spagnolo Ł gravemente colpito dalla desertificazione). In pratica, nella comunit(cid:224) di Valencia, il problema colpisce il 40 % del territorio, essendo irrecuperabile il 5 %-7 % del suddetto suolo colpito. la In alcune dichiarazioni del Commissario Fischler (vedasi Commissione affermava che «la chiave per una lotta efficace contro la desertificazione si trova in un giudizioso utilizzo dei terreni, compatibile con le esigenze dell(cid:146)ambiente, e in una gestione razionale e prudente delle risorse idriche». D(cid:146)altra parte, Ł necessario sottolineare che allo stesso fine si stanno realizzando i lavori per la messa a punto della futura Direttiva quadro sull(cid:146)acqua. la risposta all(cid:146)interrogazione E-1563/95 (1)), Attualmente, tuttavia, nella suddetta comunit(cid:224) autonoma di Valencia: (cid:129) si stanno verificando determinate pratiche agricole ed urbanistiche che colpiscono seriamente i diversi livelli freatici in zone come Les Mar(cid:237)nes, la Marjal de Almenara, la Marjal de Peæiscola o la Marjal de Pego-Oliva, (cid:129) si stanno progettando deviazioni di corsi d(cid:146)acqua, come quella del Xucar-Vinalop(cid:243), che colpiranno il lago della Albufera (zona protetta nel quadro di LIFE), (cid:129) continua ad aumentare l(cid:146)inquinamento da nitrati dell(cid:146)acqua dovuto a una carente conservazione del suolo, (cid:129) si sta costruendo un parco tematico (Terra M(cid:237)tica). Si calcola che il suo fabbisogno idrico duplicher(cid:224) nel 2002 il deficit idrico di una zona seriamente colpita dalle siccit(cid:224), (cid:129) si stanno installando o sono stati installati campi da golf (Peæiscola, Benidorm e Finestrat, Manises) senza alcuna pianificazione nØ previsione sulle risorse idriche, ecc. C 113 E/8 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 4. 2001 Pu(cid:242) la Commissione dire se ritiene che le suddette pratiche entrino in contraddizione non solamente con la convenzione di lotta contro la desertificazione, sottoscritta dalla Spagna, bens(cid:236) anche con i principi per i quali lo Stato spagnolo e il governo di Valencia ricevono e gestiscono fondi FESR, FEAOG e di Coesione per conseguire un «uso sostenibile del suolo»? Pu(cid:242) la Commissione riferire quali misure intende adottare per esortare il governo spagnolo e quello della comunit(cid:224) autonoma a una lotta effettiva e concreta contro il grave problema della desertificazione che colpisce soprattutto la comunit(cid:224) di Valencia e per il quale si riceve il suddetto finanziamento comunitario? (1) GU C 311 del 22. 11. 1995, pag. 4. Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (3 luglio 2000) La Commissione conviene sul fatto che la normativa comunitaria in vigore in materia di acque non garantisce una gestione sostenibile di tutte le risorse idriche; dando seguito tra l(cid:146)altro ad alcune iniziative della commissione per l(cid:146)ambiente del Parlamento europeo, essa ha pertanto presentato al Parlamento e al Consiglio una proposta di direttiva quadro in materia di acque (1) in merito alla quale il Consiglio ha adottato una posizione comune nell(cid:146)ottobre 1999 (2) e il Parlamento si Ł espresso in seconda lettura nel febbraio 2000 (3). Considerato lo stato di avanzamento della procedura di conciliazione, l(cid:146)adozione finale di tale atto dovrebbe essere possibile verso la met(cid:224) del 2000. La direttiva quadro in materia di acque si prefigge ambiziosi obiettivi ambientali quali ad esempio idrici sotterranei «impedire il deterioramento della qualit(cid:224) delle acque sotterranee, ripristinare i corpi assicurando un equilibrio tra l(cid:146)estrazione e il ravvenamento» [articolo 4, paragrafo 1, lettera b], prevede una gestione idrica fondata sui bacini idrografici («piani di gestione dei bacini idrografici») che assicuri la tutela sia delle acque superficiali che di quelle sotterranee [articolo 3] e stabilisce che gli Stati membri adottino misure giuridicamente vincolanti per il raggiungimento di tali obiettivi, quali ad esempio «misure di controllo dell(cid:146)estrazione delle acque dolci superficiali e sotterranee e dell(cid:146)arginamento delle acque dolci superficiali, compresa la compilazione di uno o piø registri delle estrazioni e degli arginamenti». Soltanto le estrazioni che non hanno alcun impatto significativo sullo stato delle acque possono derogare a tali obblighi. [articolo 11(3)d]. La Commissione intende assicurare il recepimento e l(cid:146)applicazione della direttiva, una volta adottata, sia avvalendosi degli strumenti previsti dal trattato, tra cui l(cid:146)articolo 226 (ex articolo 169), sia attraverso lo scambio di informazioni e la stretta consultazione delle parti interessate. Apertura e trasparenza sono opportunamente garantite in quanto la direttiva prevede l(cid:146)obbligo per gli Stati membri di mantenere interessate nel corso dell(cid:146)elaborazione dei piani di gestione dei bacini informati idrografici. i cittadini e le parti Va inoltre notato che la nuova politica di sviluppo rurale adottata dal Consiglio nel giugno 1999 Ł Il sostegno dato allo sviluppo agricolo diventata il secondo pilastro della politica agricola comune. sostenibile, legato alle attivit(cid:224) agricole e alla loro riconversione, pu(cid:242) riguardare tra l(cid:146)altro la tutela e la valorizzazione di un(cid:146)agricoltura sostenibile di elevato valore naturale e rispettosa dell(cid:146)ambiente. Tale politica mira altres(cid:236) allo sviluppo sostenibile delle foreste, alla conservazione e al miglioramento delle risorse forestali e all(cid:146)estensione delle superfici boschive. Sono ugualmente previste misure di cofinanzia- mento in favore di interventi possono contribuire a combattere i fenomeni di desertificazione nelle zone menzionate dall(cid:146)onorevole parlamentare. E(cid:146) compito dello Stato membro presentare i propri programmi di sviluppo rurale, nel rispetto del principio di sussidiariet(cid:224). finalizzati alla tutela ambientale. Questi diversi investimenti Il regolamento (CE) n. 1260/1999 del Consiglio, del 21 giugno 1999, recante disposizioni generali sui Fondi strutturali prevede (4) che la Commissione e gli Stati membri, nel definire ed attuare le modalit(cid:224) d(cid:146)applicazione dei Fondi, assicurino l(cid:146)integrazione delle esigenze di tutela ambientale. Il contributo dei fondi strutturali Ł destinato a finanziare progetti che contribuiscono alla realizzazione degli obiettivi fissati dal trattato CE in materia di ambiente e di reti transeuropee delle infrastrutture di trasporto. In questo contesto va altres(cid:236) rilevato che la Spagna, insieme a Portogallo, Italia e Grecia, Ł firmataria dell(cid:146)allegato IV (Mediterraneo settentrionale) della Convenzione delle Nazioni Unite sulla lotta contro la desertificazione. In questi Stati membri sono gi(cid:224) stati elaborati o sono in corso di elaborazione programmi 18. 4. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 113 E/9 d(cid:146)azione nazionali e regionali per combattere la desertificazione e sono stati organizzati diversi incontri cui ha partecipato anche la Commissione. I programmi d(cid:146)azione nazionali e regionali sono il principale strumento di attuazione della Convenzione. La Comunit(cid:224), in quanto parte della Convenzione, Ł partico- larmente interessata alla sua concreta attuazione nel Mediterraneo settentrionale. (1) Proposte della Commissione: GU C 184 del 17. 6. 1997, GU C 16 del 20. 1. 1998 e GU C 108 del 7. 4. 1998. (2) Posizione comune del Consiglio (CE) n. 41/1999 del 22. 10. 1999; GU C 343 del 30. 11. 1999. (3) Non ancora pubblicato nella Gazzetta ufficale. (4) GU L 161 del 26. 6. 1999. (2001/C 113 E/008) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1318/00 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (27 aprile 2000) Oggetto: Evoluzione dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale di qui al 2020 La Febiac, la federazione belga dei costruttori di automobili sostiene, in base a uno studio compiuto su suo incarico dall(cid:146)Institut f(cid:252)r Energie und Umweltforschung (IFEU) di Heidelberg, che «si possa affermare senza esitazione che nel 2020 il problema dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale sar(cid:224) risolto. » Secondo la federazione, l(cid:146)emissione di sostanze nocive causata dal traffico stradale Ł calata del 30 % a partire dagli anni Novanta. Grazie a nuovi motori e alla graduale scomparsa di autoveicoli piø vecchi dal parco macchine si avr(cid:224), tra il 2000 e il 2020, un(cid:146)ulteriore riduzione del 70-80 % di emissioni di sostanze pericolose quali monossido di carbonio, idrocarburi, benzene, ossidi di azoto e particelle di fuliggine. Sottoscrive la Commissione la conclusione della Febiac che «si possa affermare senza esitazione che 1. nel 2020 il problema dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale sar(cid:224) risolto»? a) b) In caso affermativo, sulla base di quali studi scientifici perviene la Commissione alla stessa conclu- sione? In caso negativo, quale sar(cid:224) secondo la Commissione l(cid:146)evoluzione dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale di qui al 2020? Su quali studi scientifici si basa il parere della Commissione sulla situazione dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale verso il 2020? Quali passi sono urgenti secondo la Commissione per ridurre drasticamente il problema dell(cid:146)inqui- 2. namento provocato dal traffico stradale di qui al 2020? E quali programmi d(cid:146)azione ha gi(cid:224) messo a punto la Commissione per affrontare l(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dal traffico stradale? (2001/C 113 E/009) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1567/00 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (19 maggio 2000) Oggetto: Agevolazioni fiscali per il carburante diesel Piø della met(cid:224) degli autoveicoli venduti lo scorso anno nella Federazione belga ha un motore diesel. Questo dato fa del Belgio il secondo paese (dietro all(cid:146)Austria) per quanto riguarda la percentuale di automobili con motore diesel. Nei paesi scandinavi, nel Regno unito e negli Stati Uniti vi sono pochissimi autoveicoli con motore diesel. Le emissioni dei motori diesel non costituiscono soltanto la principale fonte di ossido di azoto, uno dei fattori all(cid:146)origine di problemi ambientali a livello mondiale quali l(cid:146)inquinamento da ozono e le piogge acide. Ancor piø dannosa Ł l(cid:146)emissione di fuliggine o di particelle. In gergo scientifico si parla di PM10 (particelle di diametro inferiore a 10 micron). Le particelle di fuliggine contengono sostanze pericolose come i metalli pesanti e i cancerogeni idrocarburi policiclici aromatici


title: QUESTION ÉCRITE E-1269/00 posée par Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) à la Commission. Nouvelle proposition de règlement communautaire sur le système de promotion des produits agricoles.

eurovoc_concepts:
agricultural product
common agricultural policy
sales promotion

text: C 53 E/116 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 Dans le cadre du 8e Fonds europØen de dØveloppement (FED) de la Convention de LomØ, les programmes indicatifs nationaux (PIN) mettent l(cid:146)accent sur la rØduction de la pauvretØ en tant qu(cid:146)objectif important de la coopØration au dØveloppement. Dans de nombreux pays africains, cela transpara(cid:238)t dans le choix des domaines cibles tels que la sØcuritØ alimentaire, le dØveloppement rural ou les secteurs sociaux. Dans les petits pays insulaires, par exemple, des programmes spØcifiques de rØduction de la pauvretØ sont souvent envisagØs. Les sommes totales consacrØes aux services sociaux de base (santØ et Øducation) ont considØrablement augmentØ. L(cid:146)accord de partenariat rØcemment conclu entre la CommunautØ et les (cid:201)tats d(cid:146)Afrique, des Cara(cid:239)bes et du Pacifique adopte une approche intØgrØe de la rØduction de la pauvretØ en soutenant, d(cid:146)une part, les facteurs de croissance et, de l(cid:146)autre, les politiques sociales et de redistribution. Une des prioritØs du soutien aux politiques sociales est l(cid:146)accŁs (cid:224) tous les services sociaux de base et (cid:224) la protection sociale, notamment des plus vulnØrables. (2001/C 53 E/147) QUESTION (cid:201)CRITE E-1267/00 posØe par Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Fonds structurels pour la communautØ autonome de Valence (19 avril 2000) Tenant compte des critŁres Øtablis par le Sommet de Berlin, quelles sommes prØlevØes sur quels Fonds structurels seront allouØes (cid:224) la communautØ autonome de Valence entre 2000 et 2006? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (25 mai 2000) Il est impossible aujourd(cid:146)hui d(cid:146)estimer de maniŁre prØcise le montant des crØdits des fonds structurels dont bØnØficiera la CommunautØ Autonome de Valence au titre de la pØriode 2000-2006. En effet, les interventions relevant de l(cid:146)objectif 1 en Espagne font actuellement l(cid:146)objet d(cid:146)une nØgociation avec les autoritØs espagnoles. Par ailleurs, la Commission ne peut prØjuger (cid:224) ce stade des montants qui seront allouØs (cid:224) la rØgion en question au titre des initiatives communautaires Interreg, Urban, Equal et Leader. S(cid:146)agissant de l(cid:146)objectif 1, la Commission a transmis (cid:224) chaque (cid:201)tat membre une proposition de rØpartition, entre les rØgions Øligibles de l(cid:146)(cid:201)tat membre, des crØdits disponibles au titre de cet objectif. Cette proposition repose sur la mØthode utilisØe par la Commission pour rØpartir les crØdits de l(cid:146)objectif 1 entre les (cid:201)tats membres. La Commission adresse directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat gØnØral du Parlement une copie de la proposition concernant l(cid:146)Espagne. Il convient toutefois de souligner qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)une proposition (cid:224) caractŁre indicatif. La rØpartition dØfinitive sera dØcidØe d(cid:146)un commun accord entre l(cid:146)(cid:201)tat membre et la Commission lors de l(cid:146)adoption du cadre communautaire d(cid:146)appui. (2001/C 53 E/148) QUESTION (cid:201)CRITE E-1269/00 posØe par Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: Nouvelle proposition de rŁglement communautaire sur le systŁme de promotion des produits agricoles La CommunautØ participe au financement de divers programmes de promotion de certains produits agricoles, parmi lesquels l(cid:146)huile d(cid:146)olive, les pommes et les agrumes ou les raisins secs. 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/117 La Commission a prØvu de prØsenter prochainement un projet de rŁglement visant (cid:224) harmoniser et (cid:224) simplifier le systŁme de promotion des produits agricoles dans la CommunautØ. La Commission pourrait-elle indiquer si une date prØcise a dØj(cid:224) ØtØ fixØe pour la prØsentation dudit projet de rŁglement? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (12 mai 2000) Il n(cid:146)y a pas encore de date prØcise fixØe pour la prØsentation de la proposition de rŁglement du Conseil concernant le nouveau rØgime communautaire de promotion des produits agricoles sur le marchØ intØrieur. La Commission est en train d(cid:146)Ølaborer le projet de proposition. (2001/C 53 E/149) QUESTION (cid:201)CRITE E-1271/00 posØe par Guido Sacconi (PSE) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: Plan d(cid:146)action en faveur de la montagne Les zones de montagne constituent, pour l(cid:146)Europe, un patrimoine irrempla(cid:231)able de ressources vitales, telles que l(cid:146)eau et les forŒts, qui offrent un habitat aux espŁces rares, mais Øgalement un foyer de traditions culturelles profondØment enracinØes et un espace vouØ au repos de l(cid:146)esprit et du corps de nombreux citoyens europØens. Le maintien d(cid:146)une prØsence humaine importante dans les zones de montagne revŒt en outre une importance particuliŁre afin de garantir la sauvegarde et la protection des Øquilibres hydro- gØologiques fragiles de ces zones, qui nØcessitent une attention et un soin constants. Compte tenu des nombreux problŁmes que connaissent les zones de montagne et du fait que celles-ci reprØsentent une partie importante du territoire de plusieurs pays candidats (cid:224) l(cid:146)adhØsion, il est essentiel que l(cid:146)UE adopte une stratØgie spØcifique afin d(cid:146)aider la population locale (cid:224) prØserver cet environnement. Dans ce contexte, le Parlement europØen a adoptØ, le 23 octobre 1998, une rØsolution (A4-0368/98) (1), sur une nouvelle stratØgie pour les zones de montagne. Dans ce document, le Parlement invitait la Commission (cid:224) prØsenter rapidement un «plan d(cid:146)action communautaire» en faveur des zones de montagne ainsi qu(cid:146)(cid:224) tenir davantage compte de celles-ci dans le cadre de l(cid:146)objectif 2 des Fonds structurels. (cid:201)tant donnØ que plus de deux ans aprŁs l(cid:146)adoption de la rØsolution aucun «plan d(cid:146)action pour la montagne» n(cid:146)a ØtØ prØsentØ, la Commission pourrait-elle certifier que les critŁres actuels d(cid:146)ØligibilitØ (cid:224) l(cid:146)objectif 2 rØpondent effectivement aux besoins spØcifiques des zones de montagne? La Commission considŁre-t-elle qu(cid:146)un «plan d(cid:146)action» peut accro(cid:238)tre l(cid:146)efficacitØ de l(cid:146)intervention commu- nautaire dans ce secteur? Dans l(cid:146)affirmative, pourrait-elle indiquer quand ce plan sera mis en (cid:156)uvre et si les problŁmes spØcifiques des zones de montagne ont ØtØ pris en compte dans le cadre des nØgociations engagØes avec les pays candidats? (1) JO C 341 du 9. 11. 1998, p. 369. RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (31 mai 2000) La rØsolution du Parlement invitant la Commission (cid:224) prØsenter un plan d(cid:146)action communautaire en faveur des zones de montagne a bien ØtØ prise en compte par la Commission. Un grand nombre de zones de montagne seront Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 1 ou (cid:224) l(cid:146)objectif 2 de la rØforme des fonds structurels, pour la pØriode de programmation 2000-2006. En ce qui concerne l(cid:146)objectif 2, les critŁres d(cid:146)ØligibilitØ prØvus pour les zones rurales par l(cid:146)article 4 du rŁglement (CE) no 1260/1999 du Conseil


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 837/2000 af 19. april 2000 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse katodestrålerør til farvefjernsyn med oprindelse i Indien, Malaysia, Folkerepublikken Kina og Republikken Korea

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
electronic component
originating product
television equipment
third country

text: 27. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 102/15 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 837/2000 af 19. april 2000 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse katodestrålerør til farve- fjernsyn med oprindelse i Indien, Malaysia, Folkerepublikken Kina og Republikken Korea KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til den kinesiske eksporterende producent, som den vidste var berørt af sagen, og til repræsentanterne for det pågældende land. under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (2), særlig artikel 7, (5) efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) A. PROCEDURE Den 29. juli 1999 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (i det følgende benævnt »indledningsmed- i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) om delelsen«) indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af katodestrålerør til farvefjernsyn med oprin- delse i Indien, Litauen, Malaysia, Folkerepublikken Kina og Republikken Korea. En anden meddelelse, der præci- serede varebeskrivelsen, blev offentliggjort den 20. oktober 1999 (4) (se betragtning 7). Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet i juni 1999 af TUBE (taskforcen mod illoyal virksomhed i Europa) på vegne af den eneste producent i Fælles- skabet, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med i de ovennævnte lande. eksporterende producenter Klagen indeholdt for, at der forekom dumping og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, til at berettige indledningen af en antidum- pingprocedure. tilstrækkelige beviser de og producenter eksporterende Kommissionen underrettede officielt den klagende EF- producent og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt myndighederne i eksportlandene og Associeringsrådet EF-Litauen om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddel- elsen. De litauiske myndigheder og en række eksporte- rende producenter tilkendegav deres synspunkter skrift- ligt. Alle parter, der anmodede herom inden for de fastsatte frister, blev hørt. (4) For at give de eksporterende producenter i Folkerepu- blikken Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk status eller individuel (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. (2) EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18. (3) EFT C 216 af 29. 7. 1999, s. 3. (4) EFT C 303 af 20. 10. 1999, s. 5. som var en EF-producent, en eksporterende producent, Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen. Der blev modtaget svar fra den eneste klagende producent i Fællesskabet samt forretningsmæssigt fra fire forbundet med to eksportører/producenter i de pågældende lande, forretningsmæssigt forbundne eksportører/distributører og to importører i Fællesskabet, der også var brugere af den pågældende vare. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødven- dige med henblik på en foreløbig fastlæggelse af dumping, skade og Fællesskabets interesser, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber: A. Producent i Fællesskabet og forretningsmæssigt forbundne selskaber: — Philips Components BV, Eindhoven, Nederlan- dene — Philips Components GmbH, Hamburg, Tyskland — Philips Components Miniwatt SA, Barcelona, Spanien — Philips Iberica SA, Barcelona, Spanien — Philips SpA, Monza, Italien. B. Eksporterende producenter i de pågældende lande: a) Litauen — AB Ekranas, Panevezys Distributør forbundet med den eksporterende produ- cent: — Farimex AS, Genève, Schweiz b) Malaysia — Chunghwa Picture Tubes (M) SDN. BHD, Shah Alam, Selangor Darul Ehsan — Samsung Electron Devices (M) SDN. BHD, Negeri Sembilan Darul Khusus. (6) Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 1998 til 30. juni 1999 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesundersøgelsen omfat- tede perioden fra 1. januar 1995 til 30. juni 1999 (i det følgende benævnt »den betragtede periode«). L 102/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 2000 B. VARE 1. Den pågældende vare (7) (8) (9) Den pågældende vare er katodestrålerør til farvefjernsyn med diagonalmål af billedskærm (dvs. den aktive del af billedrøret målt i ret linje) på over 33 cm, men højst 38 cm, med et forhold mellem billedskærmsbredde og -højde under 1,5 og med afstand mellem to bånd af samme farve, midt på skærmen, på 0,4 mm eller derover, tariferes under KN-kode indledningen af undersøgelsen ex 8540 11 11. Efter præciserede klageren den definition af den pågældende vare, der oprindeligt fremgik af indledningsmeddelelsen, og ovennævnte reviderede beskrivelse blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende den 20. oktober 1999 (se fodnote 4). som i øjeblikket Den pågældende vare betegnes normalt som 14 tommers (35,6 cm) farvebilledrør (»14 tommers farve- billedrør«) og markedsføres under denne betegnelse. Den sælges normalt på markedet som et komplet rør, hvilket er tilfældet for så vidt angår den klagende EF-producent. Nogle eksporterende producenter solgte imidlertid ufær- dige 14 tommers farvebilledrør, dvs. uden en eller flere komponenter eller med behov for en yderligere juste- ring. I disse tilfælde beskrives 14 tommers farvebilledrør som »tomme« rør (når visse komponenter ikke indgår) eller som rør med »ufuldstændig justering« (når der ikke er foretaget en justering). Undersøgelsen har vist, at disse rør allerede har alle de væsentlige grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, der kendetegner komplette 14 tommers farvebilledrør. De er derfor samme vare som komplette 14 tommers farvebilledrør. Desuden solgtes således definerede 14 tommers farvebil- ledrør på markedet af visse eksporterende producenter, skønt de havde visse kvalitetsmangler. Disse 14 tommers lavere kvalitet (sædvanligvis benævnt farvebilledrør af »anden- eller tredjekvalitetsrør«) bruges normalt i spille- maskiner og ikke i fjernsynsapparater. Skønt de kan være af lavere kvalitet end komplette 14 tommers farve- billedrør af standardkvalitet, har de samme fysiske og tekniske egenskaber. Disse 14 tommers farvebilledrør af lavere kvalitet anses derfor også for at være samme vare som de komplette 14 tommers farvebilledrør af stan- dardkvalitet, der er defineret ovenfor. 2. Samme vare (10) Kommissionen fandt, at der ikke var nogen forskel mellem de grundlæggende fysiske og tekniske egen- skaber og anvendelsesformål for de 14 tommers farve- fra de billedrør, der eksporteredes pågældende lande, og de 14 tommers farvebilledrør, der fremstilledes og solgtes i Fællesskabet af EF-erhvervs- grenen (som defineret i betragtning 40). Det konstate- redes endvidere, at der ikke var nogen forskel mellem de 14 tommers farvebilledrør, der solgtes på det litauiske til Fællesskabet og malaysiske marked (1), og de 14 tommers farvebil- ledrør, der eksporteredes fra de pågældende lande til Fællesskabet. Det konkluderedes derfor, at både de 14 tommers farvebilledrør, der fremstilledes og solgtes af EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmarkedet, og de 14 tommers farvebilledrør, der fremstilledes og solgtes på hjemmemarkederne i Litauen og Malaysia, i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«), var mage til 14 tommers farvebilledrør, der eksporteredes til Fælles- skabet fra de lande, der er omfattet af undersøgelsen. C. DUMPING 1. Malaysia 1. 1. Normal værdi (11) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforord- ningen undersøgte Kommissionen først, om hjemme- markedssalget af den pågældende vare til uafhængige kunder havde fundet sted i tilstrækkelig mængde og i normal handel. For så vidt angår et selskab omfattede salget af 14 tommers farvebilledrør på hjemmemarkedet komplette rør, rør med ufuldstændig justering og tomme rør, der alle tilhører samme enkelte kategori af den pågældende vare (se betragtning 8). Da dette selskabs eksport til Fællesskabet imidlertid kun omfattede komplette rør, blev der kun taget hensyn til sådanne rør ved bereg- ningen af den normale værdi. Med hensyn til det andet selskab omfattede salget af den pågældende vare på hjemmemarkedet tomme rør og komplette rør, mens salget på eksportmarkedet udeluk- kende bestod af komplette rør. For så vidt angår tomme rør blev de ikke taget i betragtning ved beregningen af den normale værdi, da de ikke var blevet eksporteret til Fællesskabet. For så vidt angår komplette rør var nogle af disse af lavere kvalitet og solgtes til eksport med henblik på brug i spillemaskiner og ikke fjernsynsappa- rater (se betragtning 9). Da disse rør af lavere kvalitet ikke eksporteredes i væsentligt omfang, og da disse varer solgtes på hjemmemarkedet i begrænsede mængder og ikke i normal handel, tog Kommissionen heller ikke disse rør i betragtning ved beregningen af den normale værdi. (1) Salget på det malaysiske marked blev benyttet til at fastsætte den normale værdi for Indien, Republikken Korea og Folkerepublikken Kina (se betragtning 17, 22 og 31). 27. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 102/17 (12) (13) På grundlag af denne fremgangsmåde fandtes det for begge eksporterende producenter, at hjemmemarkeds- salget af komplette rør svarede til mere end 5 % af eksportsalget af den samme vare til Fællesskabet, og at hele hjemmemarkedssalget var rentabelt. Det blev derfor fastslået, at hjemmemarkedssalget af komplette rør var repræsentativt og havde fundet sted i normal handel, og det blev derfor benyttet med henblik på fastsættelsen af den normale værdi, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforord- ningen. (16) 1. 2. Eksportpris Som ovenfor nævnt blev der kun taget hensyn til salget af komplette rør af standardkvalitet (dvs. ikke til rør af lavere kvalitet) i forbindelse med fastsættelsen af eksport- prisen. Da begge de eksporterende producenter kun havde eksporteret komplette rør til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, der solgtes til eksport til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. 2. Indien 2. 1. Samarbejde To selskaber blev nævnt i klagen som producenter af den pågældende vare, selv om der ikke kendtes til eksport til Fællesskabet for det ene selskab. Dette selskab gav sig til kende og bekræftede, at det ikke havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet i under- søgelsesperioden. Det andet selskab anmodede om en forlængelse af fristen for udfyldelse af spørgeskemaet (hvilket blev indrømmet), men afgav ingen besvarelse. Det blev derfor underrettet om, at det ville blive betragtet som en ikke-samarbejdende part. Eksporten af katodestrålerør henhørende under KN-kode 8540 11 11 fra Indien i undersøgelsesperioden var bety- delig, og beviserne (dvs. importørernes besvarelser af spørgeskemaer) bekræftede, at der faktisk var blevet importeret 14 tommers farvebilledrør fra dette land til Fællesskabet. Da der forelå klare beviser for manglende samarbejde, blev undersøgelsesresultaterne for Indien fastlagt på grundlag af de foreliggende faktiske oplys- ninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforord- ningen. 1. 3. Sammenligning (14) Den normale værdi og eksportpriserne blev sammen- lignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til rabatter og nedslag, transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, pakning, kreditter samt omkostninger efter salg og provisioner, når dette var relevant og berettiget. 1. 4. Dumpingmargen (15) Dumpingmargenen blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne, jf. i grundforordningen. Denne artikel 2, stk. 11 og 12, idet sammenligning viste, at der forekom dumping, dumpingmargenen svarede til det beløb, hvormed den normale værdi oversteg eksportprisen. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør de foreløbige dumpingmargener følgende: — Samsung Electron Devices (M) SDN. BHD: 1,9 % 2. 2. Normal værdi (17) For ikke at belønne manglende samarbejdsvilje og i mangel på et mere passende grundlag blev den normale værdi fastsat som det vejede gennemsnit af de højeste normale værdier, der konstateredes for repræsentative transaktioner på det malaysiske hjemmemarked for komplette rør. 2. 3. Eksportpris (18) Eksportprisen blev fastsat på grundlag af dokumentation for faktiske priser i besvarelserne af spørgeskemaet fra importører i Fællesskabet, der erklærede, at de havde importeret den pågældende vare fra Indien i undersøgel- sesperioden. 2. 4. Sammenligning (19) Den normale værdi og eksportprisen sammenlignedes ab fabrik, på samme handelstrin og på grundlag af de fore- liggende faktiske oplysninger. Med henblik på at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der forskelle i omkostninger til rabatter og nedslag, transport, forsik- ring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, pakning, kreditter samt omkostninger efter salg og provisioner. taget hensyn til — Chunghwa Picture Tubes (M) SDN. BHD: 5,2 %. 2. 5. Dumpingmargen Da disse to malaysiske producenter tegnede sig for næsten hele eksporten af den pågældende vare fra Malaysia til Fællesskabet, blev den foreløbige restdum- pingmargen fastsat til den højeste af de to konstaterede dumpingmargener, dvs. 5,2 %. (20) Sammenligningen af den normale værdi og eksport- prisen viste, at der forekom dumping. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, er den foreløbige dumpingmargen: — Alle selskaber: 21,2 %. L 102/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 2000 3. Republikken Korea — Alle selskaber: 20,4 %. 3. 1. Samarbejde (21) Alle tre selskaber, som var nævnt i klagen, gav sig til kende efter indledningen af proceduren. To selskaber erklærede, at de enten ikke havde fremstillet eller ikke havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, og at de ikke havde planer om at gøre det i fremtiden. Det tredje selskab anførte, at det havde eksporteret begrænsede mængder af den pågæl- dende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, men at det ikke havde til hensigt at gøre dette i fremtiden, da det snart ville indstille fremstillingen af den pågældende vare. Ingen af de ovennævnte selskaber var derfor villige til at besvare spørgeskemaet. Eksporten af katodestrålerør henhørende under KN-kode 8540 11 11 fra Republikken Korea i undersøgelsespe- rioden var betydelig, og beviserne (dvs. importørernes besvarelser af spørgeskemaer) bekræftede, at der faktisk var blevet importeret 14 tommers farvebilledrør fra dette land til Fællesskabet. Da der forelå klare beviser for manglende samarbejde, blev undersøgelsesresultaterne for Republikken Korea fastlagt på grundlag af de forelig- gende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. 3. 2. Normal værdi (22) For ikke at belønne manglende samarbejdsvilje og i mangel på et mere passende grundlag blev den normale værdi fastsat som det vejede gennemsnit af de højeste normale værdier, der konstateredes for repræsentative transaktioner på det malaysiske hjemmemarked for komplette rør. 3. 3. Eksportpris (23) Eksportprisen blev fastsat på grundlag af dokumentation for faktiske priser i besvarelserne af spørgeskemaet fra importører i Fællesskabet, der erklærede, at de havde importeret den pågældende vare fra Republikken Korea i undersøgelsesperioden. 3. 4. Sammenligning (24) Den normale værdi og eksportprisen sammenlignedes ab fabrik, på samme handelstrin og på grundlag af de fore- liggende faktiske oplysninger. Med henblik på at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der forskelle i omkostninger til rabatter og nedslag, transport, forsik- ring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, pakning, kreditter samt omkostninger efter salg og provisioner. taget hensyn til 3. 5. Dumpingmargen (25) Sammenligningen af den normale værdi og eksport- prisen viste, at der forekom dumping. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, er den foreløbige dumpingmargen: 4. Folkerepublikken Kina 4. 1. Samarbejde (26) Den eneste producent fra Folkerepublikken Kina, som er kendt af Kommissionen, samarbejdede i forbindelse med proceduren. Kommissionen skønnede på grundlag af denne producents besvarelse af spørgeskemaet og tal fra Eurostat, at den tegnede sig for omkring 70 % af den samlede eksport af katodestrålerør henhørende under KN-kode 8540 11 11. Den samarbejdende producent har anfægtet nøjagtigheden af Eurostats tal, da denne KN-kode også omfatter andre rør end 14 tommers farve- billedrør. Dette spørgsmål vil blive behandlet i forbin- delse med de endelige undersøgelsesresultater. For så vidt angår Folkerepublikken Kina blev afgørelsen vedrø- rende dumping foreløbigt baseret den samarbejdende producents besvarelse. 4. 2. Markedsøkonomisk status og individuel behandling (27) litra b), I henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforord- ningen skal den normale værdi i antidumpingundersø- gelser vedrørende import fra Folkerepublikken Kina fast- sættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, der kan bevise, at de opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at deres produktion og salg af den pågældende vare foregår på markedsøkonomiske vilkår. (28) En eneste kinesisk producent, der samarbejdede i forbin- delse med undersøgelsen, fremsatte en anmodning om at blive indrømmet markedsøkonomisk status og indivi- duel behandling, som blev undersøgt af Kommissionen. Det konstateredes, at: — skønt producenten var en retlig enhed, var den et fremstillingsanlæg uden selskabsstatus, og den havde derfor ikke nogen bestyrelse eller vedtægter. Den kunne desuden kun sælge på hjemmemarkedet og havde ikke nogen eksportlicens. Den var derfor nødt til at kanalisere sin eksport gennem en søsterenhed, der havde selskabsstatus og licens til eksport — fabrikkens regnskaber og revisionsrapporter blev ikke offentliggjort. Da revisionsrapporterne blev indgivet til Statsrådet, men ikke var tilgængelige for ledelsen med henblik på overvejelse, kunne de ikke undersøges af Kommissionen. (29) Kommissionen fandt derfor, at producenten ikke opfyldte kriterierne for at blive indrømmet enten markedsøkonomisk status i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen, eller individuel behandling. Denne afgørelse blev meddelt den pågældende produ- cent og EF-erhvervsgrenen, der fik mulighed for at frem- sætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. 27. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 102/19 4. 3. Normal værdi kreditter samt omkostninger efter salg og provisioner, når dette var relevant og berettiget. 4. 3. 1. R e f e r e n c e l a n d 4. 6. Dumpingmargen litra a), fastsætte den normale værdi (30) Da den normale værdi for Folkerepublikken Kina skulle fastsættes på grundlag af artikel 2, stk. 7, i indledningsmeddel- grundforordningen, ansås Indien i elsen for at være et hensigtsmæssigt valg af tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«) med henblik på at for Folkerepublikken Kina. Parterne blev opfordret til at fremsætte bemærk- ninger til dette valg. Den eneste samarbejdende kinesiske producent foreslog Republikken Korea eller alternativt Malaysia som et bedre valg. Da ingen selskaber fra hverken Indien eller Republikken Korea valgte at samar- foreslog bejde Kommissionen efterfølgende, at Malaysia blev valgt. Da der land i de modtagne bemærkninger, besluttede Kommissionen endelig, at Malaysia skulle bevares som referenceland. ikke blev foreslået noget alternativt forbindelse med proceduren, i (34) Dumpingmargenen blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris for den eneste samarbejdende producent, jf. artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping, idet dumpingmargenen svarede til det beløb, hvormed den normale værdi oversteg eksportprisen, udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet. Den således fastsatte dumpingmargen blev fastholdt som den foreløbige dumpingmargen for hele landet: — Dumpingmargen for landet: 11,0 %. 5. Litauen 4. 3. 2. F a s t s æ t t e l s e a f d e n n o r m a l e v æ r d i 5. 1. Normal værdi (31) Den eneste samarbejdende kinesiske producent eksporte- rede kun komplette rør til Fællesskabet. Det konstate- redes, at de to malaysiske producenters salg af komplette rør på deres hjemmemarked i undersøgelsesperioden var repræsentativt og havde fundet sted i normal handel (se betragtning 12). Den normale værdi for Folkerepu- blikken Kina blev derfor fastsat ved at beregne den vejede gennemsnitlige salgspris for komplette rør, der solgtes af de to malaysiske eksporterende producenter på deres hjemmemarked i undersøgelsesperioden. (35) 4. 4. Eksportpris (32) Hele den kinesiske samarbejdende producents eksport- salg til Fællesskabet fandt sted til uafhængige kunder gennem en kinesisk-baseret søsterenhed til den pågæl- dende producent. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, der solgtes til eksport til Fælles- skabet, i grundforordningen. jf. artikel 2, stk. 8, I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforord- ningen undersøgte Kommissionen, om hjemmemarkeds- salget af den pågældende vare til uafhængige kunder havde fundet sted i tilstrækkelig mængde og i normal handel. Salget af den pågældende vare på hjemmemar- kedet bestod af komplette rør, herunder rør af lavere kvalitet (se betragtning 9), de såkaldte anden- eller tredje- kvalitetsrør. Salget til Fællesskabet bestod af komplette rør, herunder andenkvalitetsrør. Da der ikke var noget hjemmemarkedssalg af anden- og tredjekvalitetsrør i normal handel, og da eksporten af andenkvalitetsrør til Fællesskabet i undersøgelsesperioden var ubetydelig (og tredjekvalitetsrør), så der ikke var nogen eksport af Kommissionen bort fra både anden- og tredjekvalitetsrør ved beregningen af den normale værdi. Det konstate- redes, at hjemmemarkedssalget af komplette rør repræ- senterede mere end 5 % af eksportsalget af samme vare til Fællesskabet, og at mere end 80 % af dette hjemme- markedssalg havde fundet sted i normal handel. Følgelig benyttedes hele hjemmemarkedssalget af komplette rør af standardkvalitet med henblik på fastsættelsen af den normale værdi, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. 4. 5. Sammenligning form af (33) Den normale værdi og eksportpriserne blev sammen- lignet fob. For at sikre en rimelig sammenligning blev forskelle i der i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til rabatter og nedslag, transport, forsikring, pakning og justeringer taget hensyn til 5. 2. Eksportpris (36) Som ovenfor nævnt blev kun salget af komplette rør af standardkvalitet (dvs. ikke rør af lavere kvalitet) taget i betragtning ved fastsættelsen af eksportprisen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, der solgtes til eksport til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. L 102/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 2000 5. 3. Sammenligning form af (37) Den normale værdi og eksportpriserne blev sammen- lignet på niveauet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammen- ligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. justeringer for forskelle i Der blev følgelig foretaget omkostninger til forsikring, håndtering og transport, lastning samt dermed forbundne omkostninger og kreditter samt omkostninger efter salg og provisioner, når dette var relevant og berettiget. sted gennem et forretningsmæssigt Hovedparten af salget af komplette rør til Fællesskabet forbundet fandt selskab i Schweiz. Da dette selskabs funktion kan anses for at svare til den funktion, der udøves af en forhandler, der modtager provision, blev for uafhængige kunder justeret ved at fratrække et beløb baseret på selskabets egne salgs-, administrations- og en rimelig margen til fortjeneste. generalomkostninger eksportpriserne Fællesskabet samt i 5. 4. Dumpingmargen (38) Dumpingmargenen blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris i over- ensstemmelse med artikel 2, stk. 11 og 12, i grundfor- ordningen. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping, idet dumpingen svarede til det beløb, hvormed den normale værdi oversteg eksportprisen. Den forelø- bige dumpingmargen udgør 1,3 % af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet. samarbejdende Da den eneste litauiske producent tegnede sig for hele den litauiske eksport af den pågæl- dende vare til Fællesskabet, gælder den foreløbigt fast- satte restdumpingmargen for hele landet. D. SKADE »EF- (i det grenen i Fællesskabet erhvervsgrenen«) i henhold til artikel 4, stk. 1, i grund- forordningen. De øvrige to virksomheder benævnes i det følgende »andre EF-virksomheder«. følgende benævnt 2. Analyse af situationen på fællesskabsmarkedet for 14 tommers farvebilledrør 2. 1. Forbruget i Fællesskabet (41) Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF- erhvervsgrenens salg i Fællesskabet plus Eurostats oplys- ninger om importen fra de pågældende lande og fra andre tredjelande. 2. 1. 1. A n d r e E F - v i r k s o m h e d e r s s a l g (42) Oplysningerne om de to andre EF-virksomheders salg på fællesskabsmarkedet kunne ikke medtages ved bereg- ningen af forbruget. For det første fordi en af dem ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og der ikke forelå noget andet pålideligt skøn, og for det andet fordi den anden virksomhed ikke afgav konsekvente oplysninger om sit salg på fællesskabsmarkedet for den betragtede periode. 2. 1. 2. I m p o r t oplysninger (43) Under undersøgelsen konstateredes det, at der var store uoverensstemmelser mellem de om eksporten, som Kommissionen rådede over eller kontrol- lerede, og Eurostats importstatistikker. Disse uoverens- stemmelser var særlig store i 1995 og 1996. I forbin- delse med vurderingen af forbruget var det derfor et spørgsmål, om de af Kommissionen kontrollerede importstatistikker eller Eurostats eksportoplysninger skulle benyttes. 1. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet (44) (39) Der er tre virksomheder, som fremstiller 14 tommers farvebilledrør i Fællesskabet: — en virksomhed, som indgav klagen og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen — en virksomhed, som besvarede spørgeskemaet, men var forretningsmæssigt forbundet med en eksporte- rende producent omfattet af undersøgelsen — en virksomhed, som ikke besvarede spørgeskemaet, og som ifølge klageren var forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent omfattet af undersøgelsen. (40) De to sidstnævnte selskaber indgik ikke i definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet, da det ikke kunne påvises, at deres situation ikke påvirkedes af deres forbindelse med eksporterende producenter. Kommissionen fandt derfor, at kun det klagende selskab udgør erhvervs- På den ene side omfatter Eurostats importstatistik kato- destrålerør til farvefjernsyn med diagonalmål af billed- skærm på 42 cm og derunder. Dette går således en smule ud over definitionen af den pågældende vare og omfatter også andre rør, f. eks. 15 tommers rør og 16 tommers rør (henholdsvis 38,1 cm og 40,6 cm). På grundlag af de foreliggende oplysninger for nogle af de berørte lande konstateredes det imidlertid, at importen af andre katodestrålerør end de af undersøgelsen omfat- tede kun udgør ca. 5 % af den import, der er rapporteret af Eurostat. Undersøgelsen har ikke afdækket oplys- ninger, der tyder på, at situationen er anderledes med hensyn til importen fra andre tredjelande. På den anden side af Kommissionen, ikke fuldstændige for den betragtede periode, idet en række eksporterende producenter ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. På grund af disse usikkerhedsmomenter finder Kommissionen, at Eurostats statistikker er den eneste pålidelige, fuldstæn- dige og konsekvente kilde til oplysninger med henblik på en vurdering af den samlede import af den pågæl- dende vare til Fællesskabet. som er kontrolleret er de oplysninger, 27. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 102/21 2. 1. 3. S a m l e t f o r b r u g (45) På dette grundlag faldt forbruget i Fællesskabet mellem 1995 og undersøgelsesperioden betydeligt, nemlig med 48 %: Tabel 1 Forbrug 1995 1996 1997 1998 Undersøgelses- perioden Enheder Indeks 6 717 805 5 757 320 4 553 044 3 941 424 3 481 020 100 86 68 59 52 Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer samt Eurostat. (46) Dette fald i forbruget i Fællesskabet skyldes, at en del af produktionen af 14 tommers farvefjernsyns- apparater i Fællesskabet siden 1995 er blevet helt eller delvist flyttet til Central- og Østeuropa, især Polen, Ungarn og Tjekkiet. 2. 2. Importen fra de pågældende lande 2. 2. 1. D e m i n i m i s - d u m p i n g m a r g e n (47) Dumpingmargenen for Litauen blev foreløbigt fastsat som værende under de minimis-grænsen, mens dumpingmargenen for Indien, Malaysia, Folkerepublikken Kina og Republikken Korea lå over denne grænse. Selv om Kommissionen fortsætter undersøgelsen for så vidt angår importen fra Litauen, blev denne import foreløbigt ikke taget i betragtning ved undersøgelsen af den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. 2. 2. 2. U b e t y d e l i g i m p o r t (48) En kinesisk eksporterende producent, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, hævdede at være den eneste, der eksporterede den pågældende vare til fællesskabsmarkedet, og anfægtede Eurostats tal for importen. Ifølge denne producent blev der rent faktisk importeret færre enheder i undersøgelsesperioden end de 75 626 enheder, der rapporteredes af Eurostat, og denne mindre import burde anses for at være ubetydelig. (49) Da Kommissionen ikke på grundlag af Eurostat kunne udelukke, at der kunne findes andre produ- center i Folkerepublikken Kina, fandt den, at importen lå over ubetydelighedsgrænsen. Påstanden om, at importen med oprindelse i Kina var ubetydelig, måtte derfor afvises. 2. 2. 3. K u m u l a t i v v u r d e r i n g a f i m p o r t e n (50) Kommissionen overvejede, om importen af 14 tommers farvebilledrør med oprindelse i Indien, Malaysia, Folkerepublikken Kina og Republikken Korea (i det følgende benævnt »de pågældende lande«) burde vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. (51) Kommissionen undersøgte derfor, om alle kriterierne for at kumulere importen fra de resterende fire af de pågældende lande var opfyldt. Det konstateredes, at: — dumpingmargenen for de pågældende lande som vist i ovenstående var mere end de minimis — importen fra hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig — analysen af vilkårene for konkurrencen mellem importerede 14 tommers farvebilledrør og samme vare fra Fællesskabet viste desuden, at: i) 14 tommers farvebilledrør fra alle de pågæld- ende eksportlande og EF-producerede 14 tommers farvebilledrør er samme vare; ii) EF-erhvervs- grenen og de eksporterende producenter solgte samme vare via samme salgskanaler og til samme kundekategorier; iii) alle de pågældende eksporterende producenter fulgte samme prispolitik; iv) det samme gælder for de pågældende landes indbyrdes import. L 102/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 2000 Kommissionen konkluderede derfor, at alle betingelser for at kumulere importen fra de pågældende lande var opfyldt. 2. 2. 4. D e n i m p o r t e r e d e m æ n g d e (52) Mellem 1995 og undersøgelsesperioden faldt importen til Fællesskabet fra de pågældende lande med 44 %, udtrykt i mængde. Tabel 2 Importen fra de pågældende lande (undtagen Litauen) 1995 1996 1997 1998 Undersøgelses- perioden Samlet antal enheder 1 985 201 1 060 242 564 527 1 168 367 1 104 197 Indeks Kilde: Eurostat. 100 53 28 59 56 (53) Udviklingen i importen skal ses i lyset af den samlede udvikling i forbruget, der faldt endnu mere. Desuden fremgår det af ovenstående tabel, at den pågældende import faldt betydeligt fra 1995 til 1997 (– 72 %), men igen steg i perioden mellem 1997 og undersøgelsesperioden (+ 96 %), selv om forbruget faldt med 24 %. 2. 2. 5. D e i m p o r t e r e d e v a r e r s m a r k e d s a n d e l (54) Markedsandelen for varer importeret fra de pågældende lande udviklede sig således: Tabel 3 De pågældende landes markedsandel (undtagen Litauen) 1995 1996 1997 1998 Undersøgelses- perioden I alt Indeks 29,3 % 100 18,4 % 12,4 % 62 42 29,6 % 101 31,7 % 108 Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer samt Eurostat Tabellen viser, at de pågældende eksporterende producenters markedsandel faldt stærkt i 1996 og 1997, men igen steg i 1998 og undersøgelsesperioden. I perioden 1995 til 1997 faldt markedsan- delen med 58 %, mens den steg med 156 % fra 1997 til undersøgelsesperioden. Samlet steg importens markedsandel på dette marked i tilbagegang med 8 %. 2. 2. 6. D e i m p o r t e r e d e v a r e r s g e n n e m s n i t s p r i s (55) Som vist i nedenstående tabel faldt de pågældende eksporterende producenters salgspriser på 14 tommers farvebilledrør på fællesskabsmarkedet med 11 % fra 1995 til undersøgelsesperioden. Den faldende tendens er endnu mere udtalt, hvis man ser på perioden mellem 1997 og undersøgelsespe- rioden, hvor den gennemsnitlige importpris faldt med 19 %: Tabel 4 1996 41,9 106 1995 39,6 100 1997 43,7 110 1998 38,3 97 Undersøgelses- perioden 35,3 89 Gennemsnitlig importpris ECU/enhed Indeks Kilde: Eurostat. 27. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 102/23 (56) Inden for den betragtede periode konstateredes det, at de gennemsnitlige importpriser var stigende indtil 1997. Dette faldt sammen med et kraftigt fald i markedsandelen for de eksporterende producenter fra de pågældende lande, nemlig fra 29,3 % til 12,4 %. Det konstateredes, at importpri- serne faldt med 19 % mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Dette skete på et tidspunkt, hvor de pågældende eksporterende producenter genvandt en betydelig markedsandel (19,3 procentpoint). 2. 2. 7. P r i s u n d e r b u d (57) Med henblik på fastsættelse af prisunderbuddet blev der foretaget en analyse af oplysninger, der vedrørte undersøgelsesperioden. Det skal erindres, at det fremgik af undersøgelsen, at der kun findes en type 14 tommers farvebilledrør, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmar- kedet. Prisunderbuddet blev fastsat på grundlag af en sammenligning af EF-erhvervsgrenens salgs- priser for denne type 14 tommers farvebilledrør og de pågældende eksporterende producenters salgspriser. Alle priser sammenlignedes for den samme type efter fradrag af rabatter og nedslag. (58) (59) For de pågældende eksporterende producenter benyttedes cif-salgspriserne, Fællesskabets grænse, fortoldet. EF-erhvervsgrenens salgspriser justeredes om nødvendigt til niveauet ab fabrik, dvs. med fradrag af transportomkostninger. Sammenligningen viste (på grundlag af vejede gennemsnit), at den gennemsnitlige prisunderbuds- margen udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser var 14,7 % for Indien, 4,6 % for Malaysia, 16,7 % for Folkerepublikken Kina og 10,8 % for Republikken Korea. 2. 3. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation 2. 3. 1. I n d l e d e n d e b e m æ r k n i n g (60) Da EF-erhvervsgrenen kun består af en producent i Fællesskabet, er oplysningerne vedrørende EF-erhvervsgrenen blevet indekseret af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen. I overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle rele- vante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på erhvervsgrenens situation. 2. 3. 2. P r o d u k t i o n s k a p a c i t e t o g p r o d u k t i o n (61) For så vidt angår produktionskapaciteten viste undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen havde to produk- tionsanlæg i den betragtede periode. Produktionen indstilledes endeligt på det ene anlæg i juni 1999 og blev overtaget af det andet anlæg. (62) Det skal imidlertid bemærkes, at produktionen ikke straks blev flyttet, men gradvist blev omlagt fra det ene til det andet produktionsanlæg, navnlig fra 1997 til udgangen af undersøgelsesperioden. Den kapacitetsstigning, der fandt sted i den periode, hvor produktionsaktiviteten blev omstruktureret, var derfor kun teoretisk. Faktisk blev den reelle kapacitet opretholdt under lukningen af det ene produktionsanlæg, mens den samtidig steg på det andet produktionsanlæg. Kommissionen finder, at den oprindelige produktionskapacitet blev bevaret i hele den betragtede periode. (63) Ifølge EF-erhvervsgrenen var omstruktureringen nødvendig for at forbedre produktionsprocessen og kvaliteten af 14 tommers farvebilledrørene med henblik på at opnå stordriftsfordele. Som det fremgår af afsnittet om rentabilitet, gjorde omstruktureringen af produktionen det muligt for EF-erhvervsgrenen at opnå betydelige produktionsbesparelser mellem 1998 og undersøgelsespe- rioden. Produktion (enheder) Indeks 1995 100 Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. Tabel 5 1996 113 1997 128 1998 116 Undersøgelses- perioden 109 L 102/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 2000 (64) EF-erhvervsgrenens produktion steg samlet med omkring 9 %. Af ovennævnte årsager steg produkti- onen mellem 1995 og 1997 med 28 %, men faldt derefter med 15 % indtil undersøgelsesperioden. 2. 3. 3. S a l g s m æ n g d e o g g e n n e m s n i t l i g e s a l g s p r i s e r a) Indledende bemærkning (65) Det fremgik af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen solgte 14 tommers farvebilledrør til både forretningsmæssigt forbundne og andre kunder på fællesskabsmarkedet. Hele dette salg indgik i vurderingen af forbruget og salgsmængdens udvikling (se nedenfor). Skønt salgspriserne og prisud- viklingen for begge kundekategorier var meget ensartet i den betragtede periode, vises de imidlertid særskilt herunder. b) Salgsmængde (66) Den samlede mængde 14 tommers farvebilledrør, der solgtes af EF-erhvervsgrenen på fællesskabs- markedet til både forretningsmæssigt forbundne og andre kunder, faldt med 5 % over den betragtede periode. Tabel 6 Salg Indeks 1995 100 1996 1997 1998 Undersøgelses- perioden 93 61 46 45 Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. (67) I overensstemmelse med det betydelige fald i forbruget, fandt den solgte mængde løbende i den betragtede periode. Dette fald var mindre udtalt end faldet i forbruget indtil 1997, hvor importen fra de pågældende lande mistede markedsandel. Da varer importeret fra de pågældende lande derefter igen i stort omfang vendte tilbage på fællesskabsmarkedet, faldt EF-erhvervsgrenens salgsmængde mere end forbruget: salget faldt med 55 %, mens forbruget faldt med 48 %. c) Gennemsnitlig salgspris og prisudvikling (68) Det fremgik af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenens priser for forretningsmæssigt forbundne kunder var som for andre kunder. Priserne for både forretningsmæssigt forbundne og andre kunder på løbet af den fællesskabsmarkedet var stort set de samme og udviste samme faldende tendens i betragtede periode. Som vist herunder faldt den vejede gennemsnitlige enhedspris for den pågæld- ende vare, når den solgtes af EF-erhvervsgrenen til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, med 21 % i løbet af den betragtede periode. Tabel 7 Udvikling i EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris 1995 1996 1997 1998 Undersøgelses- perioden — Indeks (ikke-forretningsmæs- sigt forbundne) — Indeks (forretningsmæssigt for- bundne) 100 100 101 97 98 96 90 88 79 75 Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemear. 27. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 102/25 (69) Priserne for forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 25 % i samme periode. Ovenstående tabel viser, at priserne var stabile i perioden 1995 til 1997 og begyndte at falde betydeligt efter 1997, da varer importeret til dumpingpriser igen kom ind på markedet. 2. 3. 4. M a r k e d s a n d e l (70) Udviklingen i EF-erhvervsgrenens samlede salgsmængde sammenlignet med udviklingen i forbruget i Fællesskabet viser, at EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt betydeligt i den betragtede periode: Markedsandel Indeks 1995 100 Tabel 8 1996 109 1997 1998 Undersøgelses- perioden 88 79 86 Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer samt Eurostat. (71) (72) Samlet mistede EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden 6 procentpoint af sin markedsandel udtrykt i absolutte tal. Det største fald (over 9 procentpoint) fandt sted mellem 1996 og 1997. I 1998, hvor de pågældende lande vandt betydelige markedsandele (over 19 procentpoint), mistede EF-erhvervsgrenen derefter yderligere 4 procentpoint. 2. 3. 5. L a g r e Tabel 9 Lagre 1995 1996 1997 1998 Undersøgelses- perioden 30. 6. 1999 Indeks 100 171 251 225 Foreligger ikke Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. Undersøgelsen viste, at lagrene voksede med 125 % mellem 1995 og 1998. Lagerbeholdningerne var væsentligt større ved udgangen af undersøgelsesperioden end i 1998. De foreliggende oplysninger for kalenderårene 1995 til 1998 tyder på, at lagrene ved udgangen af december var på deres laveste niveau i forhold til niveauer inden for et givet år. Lagerbeholdningerne ved udgangen af undersøgel- sesperioden ansås derfor ikke for relevante i det foreliggende tilfælde. (73) Ikke desto mindre kunne der konstateres en udvikling i retning af voksende lagerbeholdninger i den betragtede periode. Denne udvikling tyder på, at selv om produktionen steg med 9 % i denne periode, blev den del af produktionen, der ikke solgtes til tredjelande, oplagret. Denne iagttagelse er i overensstemmelse med det tidligere nævnte fald i salget på 55 % og styrker pointen vedrørende EF-producenternes tab af markedsandel. 2. 3. 6. R e n t a b i l i t e t (74) I den betragtede periode udviklede rentabiliteten sig således, udtrykt i procent af nettosalgsværdien: Tabel 10 Rentabilitet Indeks 1995 100 1996 373 1997 144 1998 75 Undersøgelses- perioden – 632 Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. L 102/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 2000 (75) Som nævnt i betragtning 63 lykkedes det EF-erhvervsgrenen at reducere sine produktionsomkost- ninger mellem 1998 og undersøgelsesperioden. Selv om denne reduktion udgjorde op til 16 %, led EF-erhvervsgrenen tab i undersøgelsesperioden, hvor den i tidligere år havde haft et marginalt overskud. I absolutte tal faldt rentabiliteten med ca. 4 procentpoint i den betragtede periode. Dette tyder på, at EF-erhvervsgrenens tab ville have været meget større, hvis dens aktiviteter ikke var blevet omstruktureret. (76) Ovenstående tabel viser, at rentabiliteten forbedredes fra 1995 til 1996, men løbende forværredes fra 1997 til undersøgelsesperioden. 2. 3. 7. I n v e s t e r i n g e r (77) Tabel 11 Investeringer Indeks 1995 100 1996 874 1997 1998 Undersøgelses- perioden 72 36 126 Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. Det fremgik af undersøgelsen, at der i 1996 blev foretaget store investeringer i en omstrukturering af produktionen af 14 tommers farvebilledrør i Fællesskabet. På daværende tidspunkt gennemførte EF-erhvervsgrenen sin beslutning om at lukke et af sine to produktionsanlæg for 14 tommers farvebilledrør i Fællesskabet og øge kapaciteten på det andet anlæg. Som allerede nævnt var tanken at øge produktionen gradvist på det ene produktionsanlæg og reducere den på det andet anlæg, indtil produktionen af 14 tommers farvebilledrør rent faktisk blev indstillet på sidstnævnte fabrik i juni 1999. (78) I undersøgelsesperioden blev der hovedsagelig foretaget investeringer i bygninger, mens udgifterne til maskiner og udstyr igen vendte tilbage til det gennemsnitlige niveau for den betragtede periode (undtagen for 1996). 2. 3. 8. B e s k æ f t i g e l s e (79) Tabel 12 Beskæftigelse Indeks 1995 100 1996 116 1997 119 1998 97 Undersøgelses- perioden 103 Kilde: EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer. Ovenstående tabel viser, at beskæftigelsen steg med 19 % fra 1995 til 1997. Beskæftigelsen faldt imidlertid med 13 % mellem 1997 og undersøgelsesperioden, da omstruktureringen var ved at blive gennemført. 2. 3. 9. K o n k l u s i o n v e d r ø r e n d e E F - e r h v e r v s g r e n e n s s i t u a t i o n (80) Ovenstående analyse viste, at dumpingimporten målt i mængde faldt med 72 % i perioden 1995 til 1997, men steg med 96 % fra 1997 til undersøgelsesperioden, hvor forbruget faldt med 24 %. (81) Det fremgik også af undersøgelsen, at produktionen af 14 tommers farvebilledrør steg med 9 % i den betragtede periode, men de fleste økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen udviste en væsentlig faldende udvikling: salgspriserne faldt med 21 %, rentabiliteten med ca. 4 procentpoint, salgs- mængden med 55 % og markedsandelen med 6 procentpoint. Udviklingen i EF-erhvervsgrenens økonomiske situation var særlig negativ i perioden mellem 1997 og undersøgelsesperioden: produk- tionen faldt med 15 %, salgspriserne med 19 %, rentabiliteten med ca. 4,1 procentpoint og beskæfti- gelsen med 13 %. 27. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 102/27 (82) Desuden skal det bemærkes, at medens produktionsomkostningerne blev reduceret betydeligt (med 16 %), blev rentabiliteten, der havde været positiv i tidligere år, negativ i undersøgelsesperioden. Endvidere er der konstateret prisunderbudsmargener på mellem 4,6 % og 16,7 % for varer importeret til lave dumpingpriser fra de pågældende lande. EF-erhvervsgrenen var derfor udsat for et betydeligt pristryk på fællesskabsmarkedet, således som det fremgår af prisfaldet på 21 %. (83) I betragtning af ovenstående, og navnlig faldet i salgspriser og rentabilitet, har Kommissionen konkluderet, at EF-erhvervsgrenen har lidt skade, der kan betegnes som væsentlig i henhold til artikel 3 i grundforordningen. E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG 1. Indledning (84) For at nå frem til en konklusion vedrørende årsagen til den skade, der var forvoldt EF-erhvervs- grenen, undersøgte Kommissionen virkningerne af alle kendte faktorer og deres følger for den pågældende erhvervsgrens situation. En sådan analyse sikrer, at en eventuel skade, der er forårsaget af andre faktorer end dumpingimporten, ikke tilskrives denne import. 2. Dumpingimportens følgevirkninger (85) Undersøgelsen har vist, at alle erhvervsdrivende på fællesskabsmarkedet havde en salgsnedgang som følge af det betydelige fald i forbruget. Det konstateredes imidlertid, at de pågældende eksporterende producenters tab var mindre end faldet i forbruget, mens EF-erhvervsgrenens tab af salg var forholdsvist større (de eksporterende producenter havde en nedgang på 44 %, mens EF-erhvervsgre- nens tab udjorde 55 %, hvilket skal ses i forhold til et fald i forbruget på 48 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden). (86) Det konstateredes også, at EF-erhvervsgrenen som følge heraf mistede markedsandel med 6 procent- point i den betragtede periode. Den negative situation var mere udtalt i perioden fra 1996 til undersøgelsesperioden (– 21 %), hvor EF-erhvervsgrenen mistede 10 procentpoint. (87) I den betragtede periode lykkedes det de pågældende eksporterende producenter at øge deres markedsandel på fællesskabsmarkedet med 2,4 procentpoint, skønt der havde været en betydelig indskrænkning i fællesskabsmarkedet for 14 tommers farvebilledrør. Mellem 1996 og undersøgelses- perioden steg markedsandelen for 14 tommers farvebilledrør importeret til lave dumpingpriser fra de pågældende lande med over 13 procentpoint. I perioden fra 1997 til undersøgelsesperioden voksede disse varers markedsandel med over 19 procentpoint. (88) Dumpingimportens mængde steg derfor betydeligt i relative tal, særlig mellem 1997 og undersøgel- sesperioden. Dette faldt sammen med, at EF-erhvervsgrenen konstaterede tab af markedsandel og salgsmængde, som oversteg faldet i forbruget. (89) Det fremgik af undersøgelsen, at de pågældende landes priser på fællesskabsmarkedet faldt med 11 % i løbet af den betragtede periode. Den viste også, at faldet i salgspriser var endnu højere mellem 1997 og undersøgelsesperioden (– 19 %), idet faldet på 12 % fra 1997 til 1998 blev fulgt af et yderligere fald på 8 %. (90) I den betragtede periode måtte EF-erhvervsgrenen sænke salgspriserne med 21 %. Priserne faldt betydeligt fra 1997 til 1998 (– 8 %) og fortsatte med at falde fra 1998 til undersøgelsesperioden (– 12 %). Den kraftige stigning (96 %) i mængden af varer, der importeredes til lave dumpingpriser fra de pågældende lande mellem 1997 og undersøgelsesperioden, faldt derfor sammen med det betydelige fald i EF-erhvervsgrenens salgspriser. (91) Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenens priser var højere end priserne på dumpingimporten i den betragtede periode. I undersøgelsesperioden lå de pågældende eksporterende producenters priser betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser. Der konstateredes prisunderbudsmargener på mellem 4,6 % og 16,7 %. L 102/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 2000 (92) Da det er fastslået, at importerede og EF-producerede 14 tommers farvebilledrør er samme vare, der sælges gennem samme salgskanaler i Fællesskabet, har tilstedeværelsen på fællesskabsmarkedet af en stor mængde 14 tommers farvebilledrør importeret til dumpingpriser fra de pågældende lande haft en væsentlig indvirkning på dette marked. Da markedsprisen desuden er gennemsigtig, har de pågældende eksportørers lave priser, der er velkendte for potentielle brugere på fællesskabsmarkedet, haft en betydelig indvirkning på det samlede prisniveau på markedet. (93) EF-erhvervsgrenen havde derfor ikke andet valg i en situation med import af varer til lave priser fra de pågældende lande end at følge prisudviklingen for dumpingimporten, hvilket havde alvorlige negative følger for rentabiliteten. (94) Det konkluderedes derfor, at dumpingimporten til lave priser havde en betydelig negativ virkning på EF-erhvervsgrenens situation. 3. Virkninger af andre faktorer 3. 1. Udvikling i forbruget (95) Undersøgelsen viste, at forbruget faldt løbende i den betragtede periode. Samlet faldt forbruget på fællesskabsmarkedet med 48 % udtrykt i mængde og med 57 % udtrykt i værdi, hvilket tyder på en stor nedgang i markedet for 14 tommers farvebilledrør. (96) Det er blevet fremført, at den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, skyldes, at forbruget på fællesskabsmarkedet faldt stærkt i undersøgelsesperioden som følge af udflytning af produktionen af 14 tommers farvefjernsyn til central- og østeuropæiske lande. Det er ubestrideligt, at indskrænk- ningen af fællesskabsmarkedet for 14 tommers farvebilledrør til dels skyldes denne udflytning. Den kan imidlertid ikke forklare EF-erhvervsgrenens tab af markedsandel eller det konstaterede prisun- derbud. 3. 2. Importen af 14 tommers farvebilledrør fra andre tredjelande (97) Den samlede import af 14 tommers farvebilledrør til Fællesskabet og de gennemsnitlige importpriser fra andre lande end Indien, Malaysia, Folkerepublikken Kina og Republikken Korea udviklede sig således: Tabel 13 Import 1995 1996 1997 1998 Undersøgelses- perioden 1 776 720 1 924 514 2 172 571 1 387 015 1 036 171 100 42,6 100 108 42,5 100 122 42,9 101 78 39,7 93 58 38,3 90 Enheder Indeks ECU/enhed Indeks Kilde: Eurostat. (98) Det er blevet hævdet, at den EF-erhvervsgrenen forvoldte skade er forårsaget af importen fra Polen, især i betragtning af stigningen i importen mellem 1995 og 1997. (99) Kommissionen finder, at en sådan stigning i importen ikke er relevant for undersøgelsen af skadens årsag, da skaden for EF-erhvervsgrenen skal fastsættes for undersøgelsesperioden. I denne forbindelse fandtes det, at importen fra Polen faldt med 90 % i løbet af den betragtede periode, og at priserne på den importerede vare fra dette land lå på samme niveau som EF-erhvervsgrenens priser. Disse undersøgelsesresultater tyder derfor på, at denne import kun i begrænset omfang, om overhovedet, bidrog til den konstaterede forringelse af priserne på markedet. 27. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 102/29 (100) Det er endvidere blevet fremført, at eftersom EF-erhvervsgrenen importerede 14 tommers farvebil- ledrør til lave priser fra Brasilien, skadede den derved sig selv. Undersøgelsen har vist, at EF-erhvervs- grenens import fra Brasilien fandt sted fra et forretningsmæssigt forbundet selskab med henblik på at kompensere for en opbremsning i produktionen som følge af omstrukturering af en produktionslinje samt en arbejdskonflikt i 1998 og i undersøgelsesperioden. Desuden var EF-erhvervsgrenens efterføl- gende videresalgspris til kunderne på fællesskabsmarkedet for disse varer den samme som for de 14 tommers farvebilledrør, den selv havde produceret. Kommissionen finder derfor, at denne import ikke kunne have påvirket markedet, og især salgspriserne på den pågældende vare, negativt. (101) Endelig viser udviklingen i den vejledende importpris pr. enhed for andre tredjelande i den betragtede periode, at deres priser var højere end de pågældende landes, navnlig i 1998 og undersøgelsespe- rioden. På dette grundlag kan det ikke helt udelukkes, at importen til Fællesskabet af 14 tommers farvebilledrør fra andre tredjelande har haft en indvirkning på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. 4. Konklusion om skade (102) Det kan ikke udelukkes, at andre faktorer end dumpingimporten fra de pågældende lande, især importen fra andre tredjelande og det betydelige fald i forbruget i Fællesskabet, bidrog til EF-erhvervs- grenens vanskelige situation. Disse faktorer kan dog ikke bryde årsagssammenhængen mellem den konstaterede skade og den pågældende import som vist af de betydelige prisfald og de pågældende landes prisunderbud. De pågældende landes eksporterende producenters adfærd havde negative følger for EF-erhvervsgrenens situation, navnlig for dens rentabilitet. Det konkluderes derfor, at denne import isoleret set har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. F. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Indledning (103) Kommissionen undersøgte på grundlag af alle de afgivne oplysninger, hvorvidt der til trods for dumpingimportens skadelige virkninger var tvingende årsager til foreløbigt at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette særlige tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til artikel 21, stk. 1, i grundforordningen overvejede Kommissionen på grundlag af de foreliggende oplysninger virkningerne af foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger. 2. EF-erhvervsgrenens interesser (104) EF-erhvervsgrenen har lidt skade som følge af lavprisimporten af 14 tommers farvebilledrør. Formålet med en eventuel indførelse af antidumpingforanstaltninger er at genskabe en redelig konkurrence på fællesskabsmarkedet mellem EF-erhvervsgrenen og dens eksporterende modparter i de pågældende lande. (105) EF-erhvervsgrenen har gjort en betydelig indsats for at forbedre sin produktivitet i de seneste år i et forsøg på at nedbringe sine produktionsomkostninger og forbedre sin konkurrencedygtighed på dette marked. EF-erhvervsgrenen gennemførte betydelige rationaliseringer i den betragtede periode. For eksempel lukkede fællesskabsproducenten et af sine produktionsanlæg i et forsøg på at nedbringe omkostningerne og forbedre produktiviteten. (106) I betragtning af arten af den skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, finder Kommissionen, at det er meget sandsynligt, at erhvervsgrenens situation forværres yderligere, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Dette kan medføre et yderligere tab af arbejdspladser. (107) Det vil derfor være i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger. L 102/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 2000 3. Virkningen på importører og brugere (108) Kommissionen sendte spørgeskemær til 19 kendte importører, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter i de pågældende lande, samt til fire brugere af 14 Ingen af brugerne besvarede spørgeskemaerne, mens to tommers farvebilledrør i Fællesskabet. importører, der også var brugere, afgav besvarelser. De to importørers besvarelser var imidlertid ikke tilstrækkelig fyldestgørende til at kunne benyttes i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen besluttede derfor, at disse importører ikke kunne anses for at samarbejde i forbindelse med undersø- gelsen. (109) Da ingen brugere fremlagde dokumentation for, at antidumpingforanstaltningerne muligvis kunne påvirke deres virksomheder negativt, blev der ikke foretaget nogen efterfølgende analyse. (110) På grundlag af ovenstående og navnlig den manglende interesse for at deltage i proceduren kan det konkluderes, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger over for importen af 14 tommers farvebilledrør fra de pågældende lande ikke vil medføre en væsentlig forværring af brugernes situation. 4. Virkninger for konkurrencemiljøet på fællesskabsmarkedet (111) Det blev fremført, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger ville styrke stillingen for den klagende EF-erhversgren, der allerede tegner sig for 100 % af produktionen i Fællesskabet og har 38 % af fællesskabsmarkedet. Det blev hævdet, at EF-erhvervsgrenen efter en indførelse af foranstalt- ninger ville få en monopollignende stilling på markedet for 14 tommers farvebilledrør. (112) På grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger kan det imidlertid konkluderes, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger på det foreslåede niveau ud fra en økonomisk betragtning ikke ville lukke Fællesskabet for importerede varer fra de eksporterende producenter, som fortsat vil være til stede på markedet. (113) Foranstaltninger forventes derfor at sikre, at EF-erhvervsgrenen får redelige konkurrencevilkår, og vil blot genskabe redelige handelsbetingelser. Hvis der ikke indføres foranstaltninger i det foreliggende tilfælde, vil konkurrencen blive opretholdt og givetvis forstærket, hvilket vil føre til en yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens situation. 5. Konklusion (114) Navnlig på grundlag af ovenstående kendsgerninger og overvejelser og efter at have undersøgt de argumenter, der er fremført af EF-erhvervsgrenen og importørerne af den pågældende vare i Fællesskabet, konkluderedes det, at der ikke var tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger over for importen fra Folkerepublikken Kina, Indien, Republikken Korea og Malaysia. (115) Tværtimod er en indførelse af antidumpingforanstaltninger nødvendig for at forhindre en yderligere forværrelse af den skade, der allerede er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og for at bevare beskæftigelse. Desuden vil antidumpingforanstaltninger sikre konkurrencemæssige vilkår med redelig prisfastsæt- telse og forhindre, at der fortsat forvoldes EF-erhvervsgrenen skade. G. MIDLERTIDIG FORANSTALTNINGER 1. Foreløbig skadestærskel (116) Det overvejedes, hvilken størrelse tolden skulle have for at øge importpriserne til et ikke-skadevol- dende niveau, der ville tillade EF-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og få en rimelig fortjeneste. I denne forbindelse fandtes en fortjenstmargen på 8 % af omsætningen før skat at være passende for at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at nå det fortjenstniveau, den med rimelighed kunne forvente at nå, hvis der ikke forekom skadelig dumping. 27. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 102/31 (117) Skadestærsklerne blev følgelig fastsat som forskellen mellem på den ene side dette ikke-skadevol- dende niveau og på den anden side de faktiske nettosalgspriser for importerede 14 tommers farvebilledrør, der blev benyttet ved underbudsberegningen. Forskellen blev derefter udtrykt i procent af cif importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet. 2. Midlertidige foranstaltninger (118) Da skadesmargenerne for Indien, Malaysia, Folkerepublikken Kina og Republikken Korea var højere end dumpingmargenerne, skal den midlertidige antidumpingtold fastsættes med samme niveau som dumpingmargenerne, jf. artikel 7, stk. 2, i grundforordningen. Da dumpingmargenen for et malay- sisk selskab er under de minimis-grænsen, der er fastsat i artikel 9, stk. 3, i grundforordningen, bør den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 0 %. I betragtning af undersøgelsesresultaterne vedrø- rende Litauen, og da dumpingmargenen også i dette tilfælde lå under den grænse på 2 %, der er fastsat i artikel 9, stk. 3, i grundforordningen, bør der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for dette land. Kommissionen vil fortsætte med at undersøge og overveje al yderligere doku- mentation, der forelægges. (119) De midlertidige antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber ved undersøgelsen. Disse toldsatser (i modsætning til den landsomfattende told, der gælder for »alle andre selskaber«) finder således udelukkende anven- delse på import af varer, der er fremstillet af de nævnte specifikke retlige enheder, og som har oprindelse i det pågældende land. Importerede varer fremstillet af alle andre selskaber, der ikke er udtrykkeligt nævnt med navn og adresse i den relevante del af denne forordning, herunder forret- ningsmæssigt forbundne enheder, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af satsen for »alle andre selskaber«. (120) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle midlertidige toldsatser (f. eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (1) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknyt- ning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Efter konsultation af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overens- stemmelse hermed ved at ajourføre listen over selskaber, som er omfattet af individuelle toldsatser. H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE (121) Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken interesserede parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Endvidere bør det fastslås, at alle afgørelser, der træffes med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på endelige foranstaltninger — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af katodestrålerør til farvefjernsyn med 1. diagonalmål af billedskærm (dvs. den aktive del af billedrøret målt i ret linje) på over 33 cm, men højst 38 cm, med et forhold mellem billedskærmsbredde og -højde under 1,5 og med afstand mellem to bånd af samme farve, midt på skærmen, på 0,4 mm eller derover, med oprindelse i Indien, Malaysia, Folkerepu- blikken Kina og Republikken Korea, ex 8540 11 11 (Taric-kode 8540 11 11 94). som tariferes under KN-kode (1) Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Handel Direktorat C, DM24-8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel. L 102/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 4. 2000 Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, 2. ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber: Land Selskab Malaysia Indien Republikken Korea Electron Samsung (M) SDN. BHD, Negeri Sembilan, Darul Khusus Devices Alle andre selskaber Alle selskaber Alle selskaber Folkerepublikken Kina Alle selskaber Midlertidig toldsats (%) Taric-tillægskode 0,0 A117 5,2 21,2 20,4 11 A999 — — — 3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles 4. sikkerhed svarende til den midlertidige told. Artikel 2 1. Interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er anført i indledningsmeddelelsen, kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96. 2. De berørte parter kan inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse, jf. artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96. Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 1 i denne forordning gælder i en periode på seks måneder. Artikel 3 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 19. april 2000. På Kommissionens vegne Pascal LAMY Medlem af Kommissionen