title: Voorstel voor een besluit van de Raad betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van de Republiek Slowakije aan het communautaire actieprogramma "Jeugd"

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
EU programme
Slovakia
project evaluation
young person

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 19. 04. 2000 COM(2000) 234 definitief 2000/0083 (ACC) Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van de Republiek Slowakije aan het communautaire actieprogramma "Jeugd" (door de Commissie ingediend) TOELICHTING De Europese Raad van Helsinki van december 1999 heeft het uitbreidingsproces, dat in december 1997 in Luxemburg op gang is gebracht, bekrachtigd. Voorts heeft hij de versterkte pretroetredingsstrategie, die in 1997 is vastgelegd, bevestigd. Een belangrijke component van deze strategie is de deelname van de 13 kandidaatlidstaten aan de programma's van de Gemeenschap. Voor de tien kandidaatlidstaten uit Midden- en Oost-Europa (LMOE) is de deelname aan de programma's van de Gemeenschap in hun respectieve Europa-overeenkomsten vastgelegd. Overeenkomstig deze Europa-overeenkomsten worden de deelnemingsvoorwaarden voor deze landen door de onderscheiden Associatieraden vastgesteld. Wat de programma's op het gebied van onderwijs, beroepsopleiding en jeugd betreft, hebben alle LMOE in 1999 aan de eerste fase van de programma's Leonardo da Vinci en Socrates alsook aan het programma Jeugd voor Europa deelgenomen. Sommige landen nemen al sinds 1997 aan deze programma's deel, andere sinds 1998 of 1999. Deze deelname vormt een belangrijk onderdeel in de voorbereiding van deze landen op hun toetreding. De besluiten van de Associatieraad tot vaststelling van de deelnemingsvoorwaarden alsook de besluiten tot vaststelling van de programma's zelf zijn op 31 december 1999 afgelopen. De tweede fase van Leonardo da Vinci, de tweede fase van Socrates en een nieuw programma Jeugd vormen het vervolg op de voorgaande programma's. In de besluiten tot vaststelling van de tweede fase van Leonardo da Vinci en Socrates is bepaald dat de deelname aan deze programma's open staat voor de LMOE. In het ontwerp-besluit van het Europees Parlement en de Raad tot instelling van het communautaire actieprogramma Jeugd, waarvan de goedkeuringsprocedure loopt, is een soortgelijke bepaling opgenomen. Alle LMOE hebben bevestigd dat zij aan de nieuwe programma's, die met ingang van het jaar 2000 van start gaan, willen deelnemen, en dat zij bereid zijn hun financiële bijdrage deels uit hun nationale begroting, deels uit de hun jaarlijks toegekende PHARE-middelen te betalen. Overeenkomstig de conclusies van de Europese Raad van Luxemburg van 12 en 13 december 1997 moeten de eigen financiële bijdragen van deze landen geleidelijk stijgen. Wegens het transnationale karakter van deze programma's is het in belang van alle partijen dat de in de eerste generatie van programma's ondernomen activiteiten zonder onderbreking kunnen worden voortgezet in de vervolgprogramma's. Teneinde de LMOE in staat stellen vanaf het begin aan deze nieuwe programma's deel te nemen, heeft de Commissie een voorstel ingediend voor de goedkeuring van twee besluiten van iedere Associatieraad, één voor de twee lopende programma's, namelijk Leonardo da Vinci en Socrates, en één voor het programma Jeugd. De voorgestelde besluiten voor Leonardo da Vinci II en Socrates II zouden derhalve eerst kunnen worden goedgekeurd en de voorgestelde besluiten voor het programma Jeugd zouden kunnen worden goedgekeurd zodra het besluit tot instelling van dat programma in werking treedt. De belangrijkste punten die in de ontwerp-besluiten van de Associatieraden worden behandeld, zijn: 2 • voor projecten en initiatieven die door deelnemers uit de LMOE in het kader van deze programma's worden ingediend, gelden dezelfde voorwaarden, regels en procedures als in de lidstaten, met name wat betreft de indiening, de evaluatie en de selectie van aanvragen en projecten, de verantwoordelijkheden van de nationale structuren voor de uitvoering van de programma's, en de uitoefening van het toezicht op de deelname van de LMOE aan de programma's; • de LMOE leveren jaarlijks een financiële bijdrage aan de programma's, zoals in de besluiten van de Associatieraad is vastgesteld; deze bijdrage wordt niet terugbetaald aan een LMOE, als op het einde van het jaar wordt vastgesteld dat de resultaten onder het niveau van de betaalde bijdrage zijn gebleven; • overeenkomstig de conclusies van de Europese Raad van Luxemburg zal de LMOE worden verzocht als waarnemer de vergaderingen van de Programmacomités bij te wonen voor de punten die hen betreffen; • de besluiten zijn van toepassing voor de duur van de programma's en treden in werking op de dag waarop zij worden goedgekeurd. Een snelle goedkeuring van de besluiten van de Associatieraad zou de kandidaatlidstaten in staat stellen hun integratie in de communautaire netwerken en in andere activiteiten op het gebied van onderwijs, beroepsopleiding en jeugd zonder onderbreking voort te zetten. De Raad wordt derhalve verzocht zijn goedkeuring te hechten aan het bijgaande voorstel voor een besluit van de Raad betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van de Republiek Slowakije aan het communautaire actieprogramma "Jeugd". 3 Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD betreffende het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad inzake de deelname van de Republiek Slowakije aan het communautaire actieprogramma "Jeugd" DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, met name op artikel 149 juncto artikel 300, lid 2, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) Het Aanvullend Protocol bij de Europa-overeenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Slowakije, anderzijds, is gesloten bij Besluit van de Raad en de Commissie van 4 december 1995. Overeenkomstig artikel 1 van het Aanvullend Protocol mag de Republiek Slowakije deelnemen aan communautaire kaderprogramma's, specifieke programma's, projecten en andere activiteiten, met name op het gebied van jeugd, en overeenkomstig artikel 2 worden de voorwaarden voor deelname van de Republiek Slowakije aan deze activiteiten door de Associatieraad vastgesteld. Ingevolge Besluit nr. 1/98 van de Associatieraad, associatie tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Slowakije, anderzijds, van 3 maart 19981 heeft Slowakije vanaf 1 april 1998 aan de eerste fase van het programma "Jeugd voor Europa" deelgenomen. In Besluit nr. /2000/EG van het Europees Parlement en de Raad van. 2000 tot vaststelling van het communautaire actieprogramma "Jeugd"2, inzonderheid artikel 11, is bepaald dat de deelname aan dit programma open staat voor de geassocieerde landen van Midden- en Oost-Europa, overeenkomstig de voorwaarden die zijn vastgesteld in de Europa-overeenkomsten, in de Aanvullende Protocollen en in de besluiten van de onderscheiden Associatieraden. 1 2 PB L 88 van 24. 3. 1998, blz. 49. PB L. van. 2000, blz. [overeenstemming in het Bemiddelingscomité d. d. 29. 2. 2000] 4 BESLUIT: ingesteld bij de Europa- Het standpunt van de Gemeenschap in de Associatieraad, overeenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Slowakije, anderzijds, inzake de deelname van Slowakije aan het communautaire actieprogramma "Jeugd", stemt overeen met het bijgaande ontwerp-besluit van de Associatieraad. Gedaan te Brussel, Voor de Raad De Voorzitter 5 Ontwerp BESLUIT nr. /2000 VAN DE ASSOCIATIERAAD van de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Slowakije, anderzijds, van. tot vaststelling van de voorwaarden voor de deelname van de Republiek Slowakije aan het communautaire actieprogramma "Jeugd" DE ASSOCIATIERAAD, Gelet op het Aanvullend Protocol bij de Europa-overeenkomst tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Slowakije, anderzijds, betreffende de deelname van Slowakije aan communautaire programma's, inzonderheid op artikel 1 en 21, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) Overeenkomstig artikel 1 van het Aanvullend Protocol mag Slowakije deelnemen aan communautaire kaderprogramma's, specifieke programma's, projecten en andere activiteiten, met name op het gebied van jeugd. Overeenkomstig artikel 2 van het Aanvullend Protocol worden de voorwaarden voor deelname van Slowakije aan deze activiteiten door de Associatieraad vastgesteld. Ingevolge Besluit nr. 1/98 van de Associatieraad, associatie tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Slowakije, anderzijds, van 3 maart 19982 heeft Slowakije vanaf 1 april 1998 aan de eerste fase van het programma "Jeugd voor Europa" deelgenomen. Het land heeft verklaard ook aan het nieuwe programma "Jeugd" te willen deelnemen. BESLUIT: Artikel 1 Slowakije neemt aan het communautaire actieprogramma "Jeugd" (hierna genoemd Jeugd) deel, overeenkomstig de voorwaarden die zijn opgenomen in de bijlagen I en II, die een integrerend deel van dit besluit vormen. 1 2 PB L 115 van 9. 5. 1996, blz. 43. PB L 88 van 24. 3. 1998, blz. 49. 6 Dit besluit is van toepassing voor de duur van het programma "Jeugd", dat op 1 januari 2000 van start gaat. Artikel 2 Artikel 3 Dit besluit treedt in werking op de datum van goedkeuring door de Associatieraad. Gedaan te Brussel, Voor de Associatieraad De Voorzitter 7 1. 2. 3. 4. 5. 6. BIJLAGE I Voorwaarden voor de deelname van de Republiek Slowakije aan het programma "Jeugd" Slowakije neemt deel aan de activiteiten in het kader van het programma Jeugd (hierna genoemd "het programma"), overeenkomstig, tenzij in dit besluit anders wordt bepaald, de doelstellingen, criteria, procedures en termijnen die zijn vastgelegd in Besluit nr. /2000/EG van het Europees Parlement en de Raad van. 2000 tot vaststelling van dit communautaire actieprogramma. Overeenkomstig de bepalingen in artikel 5 van het besluit tot vaststelling van het programma Jeugd, alsmede de door de Commissie vastgestelde bepalingen inzake de verantwoordelijkheden van de lidstaten en de Commissie ten aanzien van de nationale agentschappen Jeugd dient Slowakije een passende structuur op te zetten voor een gecoördineerd beheer van de uitvoering op niveau van de lidstaten van de onder het programma vallende acties alsmede de nodige maatregelen te treffen met het oog op de toereikende financiering van het Slowaakse agentschap, dat voor zijn activiteiten subsidies uit het programma zal ontvangen. Slowakije dient alle andere maatregelen te nemen die voor een efficiënt verloop van het programma op nationaal niveau vereist zijn. Met het oog op deelname aan het programma zal Slowakije jaarlijks een bijdrage betalen aan de algemene begroting van de Europese Unie, overeenkomstig de in bijlage II opgenomen voorwaarden. Teneinde rekening te houden met ontwikkelingen in het programma en wijzigingen in het absorptievermogen van Slowakije, kan het Associatiecomité, indien het dit wenselijk het aanpassen begrotingsevenwicht bij de uitvoering van het programma te vermijden. verstoring om een bijdrage acht, deze van Voor instellingen, organisaties en personen uit Slowakije gelden met betrekking tot de indiening, evaluatie en selectie van aanvragen dezelfde voorwaarden als voor de instellingen, organisaties en personen uit de Gemeenschap. de van benoeming Bij de desbetreffende bepalingen in het besluit tot vaststelling van het programma kan de Commissie ook deskundigen uit Slowakije aanwijzen om haar bij de evaluatie van projecten te helpen. overeenkomstig onafhankelijke deskundigen Teneinde de communautaire dimensie van het programma te waarborgen, komen de projecten en activiteiten alleen voor financiële steun van de Gemeenschap in aanmerking als er ten minste één partner uit een EU-lidstaat bij betrokken is. Voor de decentraal te beheren acties en voor de financiële steun aan de activiteiten van het overeenkomstig punt 2 hierboven opgerichte nationale agentschap zal Slowakije financiële steun ontvangen in verhouding tot de door de Gemeenschap vastgestelde jaarlijkse verdeling van de programmamiddelen alsmede de Slowaakse bijdrage aan het programma. Het maximum bedrag aan financiële steun voor de activiteiten van het Nationaal Agentschap zal niet hoger zijn dan 50% van de het Nationaal Agentschap. begroting het werkprogramma voor van 8 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. De lidstaten van de Gemeenschap en Slowakije stellen, binnen het kader van de huidige bepalingen, alles in het werk om het vrije verkeer tussen en het verblijf in Slowakije en de lidstaten van de Gemeenschap te vergemakkelijken voor alle jongeren en andere personen die deelnemen aan onder dit besluit vallende activiteiten. De onder dit besluit vallende activiteiten zijn, wat betreft de goederen en diensten die bestemd zijn om in dat verband te worden gebruikt, vrijgesteld van Slowaakse indirecte belastingen en douanerechten, alsook van in- en uitvoerverboden en- beperkingen. Onverminderd de bevoegdheden van de Commissie en de Rekenkamer van de Europese Gemeenschappen in verband met het toezicht op en de evaluatie van het programma, overeenkomstig artikel 13 van het besluit tot vaststelling hiervan, wordt de deelname van Slowakije continu geëvalueerd, op basis van partnerschap tussen de Commissie van de Europese Gemeenschappen en Slowakije. Slowakije legt de nodige verslagen voor aan de Commissie en neemt deel aan andere door de Gemeenschap in dit verband ondernomen specifieke activiteiten. Conform de financiële reglementen van de Gemeenschap dienen de contractuele regelingen die met of door Slowaakse partijen worden getroffen, te voorzien in controles en audits welke door of op gezag van de Commissie en de Rekenkamer worden uitgevoerd. Financiële audits kunnen worden uitgevoerd teneinde de inkomsten en uitgaven van de betrokken partijen te controleren in het licht van hun contractuele verplichtingen ten aanzien van de Gemeenschap. Met het oog op de samenwerking en de wederzijdse belangen verlenen de bevoegde Slowaakse autoriteiten alle redelijkerwijs mogelijke assistentie die in de gegeven omstandigheden voor het uitvoeren van bedoelde controles en audits nodig of nuttig is. De door de Commissie vastgestelde bepalingen inzake de verantwoordelijkheden van de lidstaten en de Commissie ten aanzien van de nationale agentschappen Jeugd zijn van toepassing op de relaties tussen Slowakije, de Commissie en het Slowaakse nationale agentschap. In geval van onregelmatigheden, onachtzaamheid of fraude bij het Slowaakse nationale agentschap zullen de Slowaakse autoriteiten aansprakelijk zijn voor de niet-gerecupereerde middelen. Onverminderd de procedures bedoeld in artikel 8 van het besluit tot vaststelling van het programma Jeugd worden vertegenwoordigers van Slowakije uitgenodigd als waarnemers bij de vergaderingen van het Programmacomité voor de punten die hen betreffen. De Slowaakse vertegenwoordigers zijn niet aanwezig wanneer in dit comité over de andere punten wordt beraadslaagd en wanneer er wordt gestemd. In alle contacten met de Commissie, bij het indienen van aanvragen, het opstellen van overeenkomsten en verslagen en andere administratieve aangelegenheden in verband met het programma, dient gebruik te worden gemaakt van een van de officiële talen van de Gemeenschap. De Gemeenschap en Slowakije kunnen de onder dit besluit vallende activiteiten te allen tijde door middel van een schriftelijke kennisgeving en met inachtneming van een opzegtermijn van twaalf maanden beëindigen. Bij beëindiging van de overeenkomst worden de lopende projecten en activiteiten voltooid onder de in dit besluit vastgelegde voorwaarden. 9 1. 2. 3. 4. 5. BIJLAGE II Financiële bijdrage van de Republiek Slowakije aan het programma "Jeugd" De financiële bijdrage van Slowakije aan de begroting van de Europese Unie voor deelname aan het programma Jeugd in het jaar 2000 bedraagt 1 343 000 €. De door Slowakije te betalen bijdrage voor deelname aan het programma in de daaropvolgende jaren wordt in de loop van het jaar 2000 door de Associatieraad vastgesteld. Slowakije betaalt de bovengenoemde bijdrage deels uit zijn nationale begroting en deels uit zijn nationale PHARE-programma. De vereiste PHARE-middelen, waarvoor een aparte PHARE-programmeringsprocedure geldt, worden Slowakije ter beschikking gesteld door middel van een apart financieringsmemorandum. Samen met de middelen uit de Slowaakse nationale begroting, vormen zij Slowakijes eigen bijdrage, waaruit het land zal putten om te voldoen aan het jaarlijkse verzoek tot storting van de Commissie. Onderstaand schema geeft de benodigde PHARE-middelen weer: € - voor de bijdrage aan het programma Jeugd voor 2000: 926 800 ; resterende gedeelte van Slowakijes bijdrage wordt met middelen uit de Het Slowaakse nationale begroting gedekt. Het Financieel Reglement van toepassing op de algemene begroting van de Europese Unie geldt ook voor het beheer van de bijdrage van Slowakije. Reis- en verblijfkosten van Slowaakse vertegenwoordigers en deskundigen in verband met hun deelname, als waarnemers, aan de werkzaamheden van het in bijlage I, punt 11, genoemde comité en aan andere vergaderingen bij de uitvoering van het programma worden door de Commissie vergoed op dezelfde grondslag en volgens de procedures die gelden voor niet-gouvernementele deskundigen van de lidstaten van de Europese Unie. Bij de inwerkingtreding van dit besluit en het begin van ieder nieuw jaar doet de Commissie Slowakije een verzoek tot storting toekomen ter hoogte van de bijdrage van dat land aan het onder dit besluit vallende programma. Deze bijdrage wordt uitgedrukt in euro's en dient te worden overgemaakt op een in euro's gestelde bankrekening van de Commissie. De bijdrage van Slowakije stemt overeen met het verzoek tot storting en dient te worden voldaan: – uiterlijk per 1 mei voor het gedeelte gefinancierd uit de Slowaakse nationale begroting, op voorwaarde dat het verzoek tot storting van de Commissie vóór 1 april is verzonden, of, indien dit na deze datum is gebeurd, uiterlijk één maand na de verzending van het verzoek tot storting; 10 – uiterlijk per 1 mei voor het gedeelte gefinancierd uit PHARE-middelen, op voorwaarde dat de desbetreffende bedragen vóór die datum aan Slowakije zijn overgemaakt, of uiterlijk binnen 30 dagen nadat deze middelen aan Slowakije zijn overgemaakt. Bij vertraging in de betaling van de bijdrage betaalt Slowakije rente over het op de vervaldag nog openstaande bedrag. De rentevoet is die welke door de Europese Centrale Bank op de datum waarop de betalingstermijn verstrijkt, voor haar transacties in euro's wordt toegepast, vermeerderd met anderhalf procentpunt. 11 FINANCIEEL MEMORANDUM 1. BENAMING VAN DE MAATREGEL Financiële bijdrage van de Republiek Slowakije aan het programma "Jeugd" 2. BEGROTINGSONDERDEEL B7-030 Economische hulp voor de geassocieerde landen van Midden-en Oost- Europa 6091 Ontvangsten voortvloeiend uit de deelneming van landen van Midden-Europa die bij de communautaire programma´s zijn betrokken 3. RECHTSGRONDSLAG Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, met name artikel 149 juncto artikel 300, lid 2. Aanvullend Protocol bij de Europa-overeenkomst met Slowakije, dat voorziet in deelname aan de communautaire programma's. Besluit nr. /2000/EG van het Europees Parlement en de Raad van. 2000 tot vaststelling van het communautaire actieprogramma "Jeugd", inzonderheid artikel 11. 4. 4. 1 OMSCHRIJVING VAN DE MAATREGEL Algemene doelstelling Het Aanvullend Protocol bij de Europa-overeenkomst met Slowakije voorziet in de deelname van dat land aan communautaire programma's op talrijke gebieden, waaronder jeugd. Deze deelname is niet alleen van belang in het kader van de tenuitvoerlegging van de in de Europa-overeenkomst opgenomen bepalingen betreffende economische en culturele samenwerking, maar biedt Slowakije tevens de gelegenheid zich vertrouwd te maken met de procedures en methodes die in communautaire programma's worden toegepast. Slowakije neemt sinds 1 april 1998 aan het programma Jeugd voor Europa deel. Overeenkomstig de mededeling van de Commissie "Agenda 2000" van 16 juli 1997 en de conclusies van de Europese Raad van Luxemburg is de deelname van versterkte een aan Slowakije pretoetredingsstrategie, die het land ondersteunt bij zijn voorbereiding op de toetreding tot de Unie. programma onderdeel van dit de 12 Het besluitvormingsproces in verband met de openstelling van de programma’s impliceert een besluit van de Associatieraad tussen de Europese Unie en Slowakije. Het besluit van de Associatieraad van 3 maart 1998 waarin tot de deelname van Slowakije aan dit programma is besloten, is op 31 december 1999 afgelopen. Met dit nieuwe ontwerp-besluit van de Associatieraad wordt beoogd de voortzetting van de Slowaakse deelname mogelijk te maken alsmede de continuïteit tussen het nieuwe programma Jeugd en zijn voorganger te waarborgen. Evenals het voorgaande besluit omvat ook dit besluit voorwaarden, met name wat de financiële bijdrage van Slowakije betreft, en praktische regelingen voor de deelname aan het programma. 4. 2 Looptijd en verlenging Tot de 31 december 2006. afloop van het desbetreffende communautaire programma, d. w. z. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 INDELING VAN DE UITGAVEN/ONTVANGSTEN Niet-verplichte uitgaven Gesplitste kredieten Aard van de ontvangsten Artikel 3 van het Aanvullend Protocol bij de Europa-overeenkomst bepaalt dat Slowakije zelf de kosten voor zijn deelname dient te dragen. Het zal derhalve om een bijdrage voor zijn deelname aan het programma worden verzocht. Aangezien artikel 3 eveneens bepaalt dat de Gemeenschap de bijdrage van Slowakije kan aanvullen, dient Slowakije zijn bijdrage slechts ten dele uit zijn nationale begroting te financieren. Het resterende gedeelte zal met middelen uit het Slowaakse nationale PHARE-programma worden gedekt. De daartoe vereiste PHARE-middelen komen ten laste van artikel B7-030 en worden Slowakije ter beschikking gesteld door middel van een apart financieringsmemorandum. Samen met de middelen uit de Slowaakse nationale begroting, vormen zij Slowakijes eigen bijdrage, waaruit het jaarlijkse verzoek tot storting van de land zal putten om te voldoen aan het Commissie. De totale bijdrage van Slowakije wordt, zodra zij is betaald, ingeschreven onder post 6091 bij de ontvangsten op de begroting van de Europese Unie. 6. AARD VAN DE UITGAVEN/ONTVANGSTEN – – – 100% subsidie Subsidie voor cofinanciering met andere bronnen in de overheids- en/of particuliere sector In volledige of gedeeltelijke terugbetaling van de communautaire bijdrage wordt niet voorzien 13 – Wat de ontvangsten betreft, wordt onder post 6091 voorzien in Slowakijes bijdrage om de kosten van deelname te dekken. De ontvangsten worden toegewezen aan de uitgavenposten voor het programma in kwestie en, in voorkomend geval, aan de desbetreffende posten van de huishoudelijke uitgaven. Het totaal van de verwachte ontvangsten wordt aangegeven onder 7. 4. FINANCIËLE GEVOLGEN Berekening individuele/totale kosten) van de totale kosten van de maatregel (verhouding 7. 7. 1 Hieronder volgen de op grond van het Aanvullend Protocol bij de Europa- overeenkomst met Slowakije vastgelegde financiële en budgetaire regelingen voor het programma in kwestie. In de bijdrage van Slowakije is met twee elementen rekening gehouden: – – de te verwachten operationele kosten, die zijn berekend op basis van het programmabudget (het voorontwerp van het Jeugd-budget voor 2000), het geschatte absorptievermogen van Slowakije en de ervaringen die zijn opgedaan met de deelname van het land aan het programma Jeugd voor Europa, de te verwachten administratieve kosten, zijnde de vergaderingen en de dienstreizen. De administratieve kosten worden jaarlijks op 19 000 geraamd. € Slowakije zal een gedeelte van de middelen uit zijn jaarlijkse nationale PHARE- programma aanwenden ter aanvulling van de middelen uit zijn nationale begroting met het oog op de financiering van zijn bijdrage aan de operationele kosten. 7. 2 Uitsplitsing van de kosten € 1 343 000 begroting en 926 800 € uit PHARE. voor het jaar 2000, waarvan 416 200 € uit de Slowaakse nationale 7. 3 Huishoudelijke uitgaven voor studies, bijeenkomsten van deskundigen e. d. , opgenomen in deel B van de begroting tot een maximumbedrag in overeenstemming met de overeenkomstige p. m. : kredieten in de door de EUR 15 toegewezen middelen voor het programma Jeugd, evenwel binnen de grenzen van het uit de nationale begroting afkomstige gedeelte van 's lands bijdrage. 7. 4 Tijdschema vastleggingskredieten/betalingskredieten Bedragen ten laste van begrotingspost B7-030 € 926 800 aan vastleggingskredieten en betalingskredieten voor het jaar 2000 De verwachte jaarlijkse ontvangsten zien er als volgt uit: in het jaar 2000, waarvan 1 324 000 € ter dekking van de operationele € 1 343 000 kosten en 19 000 € ter dekking van de administratieve kosten 14 8. MAATREGELEN TER BESTRIJDING VAN FRAUDE Alle contracten, overeenkomsten en juridische verbintenissen van de Commissie voorzien in controle ter plaatse door de Commissie en de Rekenkamer. De begunstigden van de maatregel zijn onder meer verplicht verslagen en financiële staten in te dienen, die zowel qua inhoud als qua financierbaarheid van de uitgaven worden geanalyseerd overeenkomstig het doel van de communautaire financiering. De in de basisartikelen van de begroting opgenomen anti-fraudebepalingen zijn ook op deze rubriek van toepassing, voorzover zij voor de landen van Midden-Europa worden aangepast. 9. 9. 1 GEGEVENS KOSTEN-BATENANALYSE Specifieke en gekwantificeerde doelstellingen; doelgroep Doel van de openstelling van het programma Jeugd voor Slowakije is dit land dezelfde voordelen te bieden als de lidstaten van de Gemeenschap. De essentiële doelstelling van de communautaire acties op het gebied van jeugd is alle Europese burgers in staat te stellen zich ten volle te ontplooien, initiatieven te nemen en hun creativiteit verder te ontwikkelen, zodat zij volwaardig deel kunnen nemen aan de samenleving en de opbouw van Europa. Deze doelstelling is gebaseerd op de geleidelijke totstandbrenging van een open Europese ruimte voor jeugd. De algemene doelstelling van het programma Jeugd is een bijdrage te leveren aan het onderwijsproces van alle jongeren door middel van activiteiten die een aanvulling vormen op de activiteiten in de lidstaten of op het niveau van de Gemeenschap op het gebied van onderwijs en opleiding. De specifieke doelstellingen van het programma zijn: – – – – de bevordering van de uitwisseling van jongeren van 15 tot 25 jaar uit een of meerdere lidstaten; de ondersteuning van door jongeren voor jongeren ontwikkelde initiatieven en innovatieve projecten van communautair belang of met een transnationaal karakter, die hen in staat stellen een actieve en erkende rol te spelen in de samenleving en hun persoonlijke capaciteiten, creativiteit, solidariteit en onafhankelijkheid verder te ontwikkelen; het creëren van gunstige omstandigheden voor bijeenkomsten van hoog niveau en het zorgen voor een optimale kwaliteit van alle maatregelen die in het kader van het programma worden genomen; de ondersteuning van de opleiding van jeugdwerkers, teneinde jongeren in staat te stellen profijt te trekken van gemeenschappelijke maatregelen van hoog niveau in het kader van de algemene doelstellingen van het programma; 15 – – en de de verbetering van de samenwerking tussen de lidstaten onderling en tussen de Commissie en lidstaten door de uitwisseling gemeenschappelijke initiatieven op het niveau van de Gemeenschap, zulks ter ondersteuning van de inspanningen van de lidstaten met het oog op de verbetering van de kwaliteit van de diensten en maatregelen ten behoeve van jongeren, met name door middel van activiteiten voor het voorlichten van jongeren over de doelstellingen van het programma; ervaring van de versterking van het solidariteitsgevoel, door jongeren ertoe aan te moedigen actief te participeren en zich te integreren in de samenleving en hen ertoe te bewegen nieuwe kennis en vaardigheden te verwerven via informele leerprocessen die zij ondergaan door hun deelname aan transnationale activiteiten ten behoeve van lokale gemeenschappen in het kader van het Europese vrijwilligerswerk. 9. 2 Motivering van de maatregel – Noodzaak van financiële steun van de Gemeenschap Gezien de hoge kosten voor deelname aan het programma en de precaire begrotingssituatie van Slowakije is bijstand uit PHARE van essentieel belang. – Wijze van steunverlening Met een bijdrage uit de nationale begroting, aangevuld met een bijdrage van PHARE, zal de integratie van Slowakije in dit programma de burgers van dat land de mogelijkheid geven samen te werken met hun tegenhangers in de huidige EU-lidstaten. De integratie van Slowaakse burgers in communautaire netwerken zal een doorslaggevende bijdrage leveren tot de voorbereiding van Slowakije op het toekomstige lidmaatschap van de EU. – Voornaamste onzekere factoren die gevolgen kunnen hebben voor de specifieke resultaten van de maatregel Aangezien de projecten worden geselecteerd op basis van kwalitatieve criteria, kan de reële impact slechts worden gemeten aan de hand van de capaciteit van de Slowaakse organisaties om te reageren op de door de Commissie in het kader van het programma te publiceren oproepen tot het indienen van voorstellen. 9. 3 Toezicht op en evaluatie van de maatregel De toezicht- en evaluatieprocedures van het programma Jeugd (met name de evaluatie, zoals bedoeld in het besluit tot vaststelling van het programma) zijn ook van toepassing op ten behoeve van Slowaakse begunstigden gefinancierde activiteiten. 16 10. ADMINISTRATIEVE UITGAVEN (AFDELING 3, DEEL A, VAN DE BEGROTING) De terbeschikkingstelling van de benodigde administratieve middelen geschiedt op grond van het jaarlijkse besluit van de Commissie betreffende de toewijzing van middelen, waarbij rekening wordt gehouden met het aantal personeelsleden en de aanvullende bedragen waarvoor de begrotingsautoriteit toestemming heeft verleend. 10. 1 Gevolgen voor het aantal ambten Type ambt Personeel voor het beheer van deze maatregel Vaste posten Tijdelijke posten Bron Duur Huidige middelen betrokken DG of dienst Extra middelen 2000-2006 Ambtenaren of tijdelijke functionarissen A B C Overige middelen Totaal 1 1 1 1 10. 2 Algemene financiële gevolgen van de personele middelen Bedrag Berekeningswijze (totale kosten voor de periode 2000-2006) in euro Ambtenaren (*) 756 000 1 persoon x 7 jaar x 108 000 euro Tijdelijke functionarissen Overige middelen Totaal 756 000 (*) Door gebruik te maken van de bestaande middelen die vereist zijn voor het beheer van de maatregel (berekening gebaseerd op A1, A2, A4, A5, A7) 17 10. 3 Stijging van andere huishoudelijke uitgaven als gevolg van de maatregel in euro Begrotingsonderdeel Bedrag Berekeningswijze (jaarlijkse kosten van de actie) A 7010 - dienstreizen A 7031 - comités A 7030 - vergaderingen in het algemeen 3 000 4 000 8 000 4 000 Totaal 19 000 1 100 euro x 3 dienstreizen/jaar Reis- en verblijfkosten voor 2 deelnemers aan 2 tweedaagse vergaderingen Reis- en verblijfkosten voor 2 deelnemers aan 4 tweedaagse vergaderingen Reis- en verblijfkosten voor 1 deskundige voor deelname aan 4 tweedaagse vergaderingen lid 2, derde Bovenstaande uitgaven worden gefinancierd uit de ontvangsten (artikel 4, streepje, van het Financieel Reglement), overgemaakt door Slowakije (zie punt 5. 3 en 7. 4 van het financieel memorandum). 18


title: 2000/384/CE, CECA: Decisión del Consejo y de la Comisión, de 19 de abril de 2000, relativa a la celebración del Acuerdo euromediterráneo por el que se crea una asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y el Estado de Israel, por otra

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Association Agreement
Israel
association agreement

formats: html pdf print

text: 21. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 147/1 II (Actos cuya publicaci(cid:243)n no es una condici(cid:243)n para su aplicabilidad) CONSEJO Y COMISI(cid:211)N DECISI(cid:211)N DEL CONSEJO Y DE LA COMISI(cid:211)N de 19 de abril de 2000 relativa a la celebraci(cid:243)n del Acuerdo euromediterrÆneo por el que se crea una asociaci(cid:243)n entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y el Estado de Israel, por otra (2000/384/CE, CECA) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, LA COMISI(cid:211)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, DECIDEN: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea del Car- b(cid:243)n y del Acero y, en particular, su art(cid:237)culo 95, Art(cid:237)culo 1 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su art(cid:237)culo 310, en relaci(cid:243)n con la segunda frase del pÆrrafo primero apartado 2 de su art(cid:237)culo 300 y el pÆrrafo segundo del apartado 3 de su art(cid:237)culo 310, Quedan aprobados, en nombre de la Comunidad Europea y de la Comunidad Europea del Carb(cid:243)n y del Acero, el Acuerdo euromediterrÆneo por el que se establece una asociaci(cid:243)n entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y el Estado de Israel, por otra, y los Protocolos que figu- ran anejos, as(cid:237) como las Declaraciones anejas al Acta final. Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n, Previa consulta al ComitØ consultivo y con el acuerdo unÆnime del Consejo, Los textos contemplados en el pÆrrafo primero se adjuntan a la presente Decisi(cid:243)n. Visto el dictamen conforme del Parlamento Europeo (1), Art(cid:237)culo 2 Considerando lo siguiente: Procede aprobar el Acuerdo euromediterrÆneo por el que se establece una asociaci(cid:243)n entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y el Estado de Israel, por otra, firmado en Bruselas, el 20 de noviembre de 1995. 1. La posici(cid:243)n que deberÆ adoptar la Comunidad Europea en el seno del Consejo de asociaci(cid:243)n y del ComitØ de asocia- ci(cid:243)n serÆ establecida por el Consejo, a propuesta de la Comi- si(cid:243)n o, en su caso, por la Comisi(cid:243)n, siempre de conformidad con las disposiciones correspondientes de los Tratados cons- titutivos de la Comunidad Europea y de la Comunidad Europea del Carb(cid:243)n y del Acero. (1) DO C 78 de 18. 3. 1996, p. 12. 2. El Presidente del Consejo, de conformidad con el art(cid:237)culo 68 del Acuerdo, presidirÆ el Consejo de asociaci(cid:243)n y presentarÆ L 147/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 6. 2000 la posici(cid:243)n de la Comunidad. Un representante de la Presiden- cia del Consejo presidirÆ el ComitØ de asociaci(cid:243)n, de conformi- dad con el art(cid:237)culo 71 del Acuerdo, y presentarÆ la posici(cid:243)n de la Comunidad. Europea. El Presidente de la Comisi(cid:243)n procederÆ a la notifica- ci(cid:243)n en nombre de la Comunidad Europea del Carb(cid:243)n y del Acero. Art(cid:237)culo 3 El Presidente del Consejo procederÆ a la notificaci(cid:243)n prevista en el art(cid:237)culo 85 del Acuerdo, en nombre de la Comunidad Hecho en Bruselas, el 19 de abril de 2000. Por el Consejo El Presidente L. CAPOULAS SANTOS Por la Comisi(cid:243)n El Presidente R. PRODI


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 824/2000, 19. aprill 2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid

eurovoc_concepts:
cereals
common organisation of markets
intervention agency
product quality

text: 03/29. kd ET Euroopa Liidu Teataja 27 32000R0824 20. 4. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 100/31 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 824/2000, 19. aprill 2000, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 1766/92 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) viimati muudetud määrusega selle artiklit 5, (EÜ) nr 1253/1999, (2) eriti ning arvestades järgmist: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) Hariliku nisu, kõva nisu, odra, rukki, maisi ja sorgo sekkumishind on kindlaks määratud kvaliteedi kohta, mis vastab võimalikult suurel määral ühenduses koris- tatud teraviljade keskmisele kvaliteedile. Sekkumishindu suurendatakse või vähendatakse vastavalt kvaliteediga seotud hinnaerinevustele turul. Teravilja, mille kvaliteet ei võimalda nõuetekohast kasu- tamist või ladustamist, ei tohiks sekkumiseks vastu võtta. Sekkumistegevuse haldamise lihtsustamiseks ja eelkõige sekkumiseks pakutava teravilja ühtsete partiide koosta- mise võimaldamiseks tuleks määrata kindlaks miinimum- kogus, millest väiksemaid koguseid ei ole sekkumisamet kohustatud vastu võtma. Teatavates liikmesriikides võib osutuda vajalikuks näha ette suurem miinimumkogus, et sekkumisametid saaksid võtta arvesse hulgimüügi tingi- musi ja tavasid nendes riikides. Teraviljade sekkumisametitele pakkumise ja ülevõtmise tingimused peavad olema ühenduse kõigis osades võima- likult ühesugused, et vältida vahetegemist tootjate vahel. Tuleb määratleda hariliku nisu, kõva nisu, rukki, odra, maisi ja sorgo kvaliteedi määramise meetodid. sekkumisvarude Lisaks komisjoni 8. novembri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2148/96 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete riiklike kontrolliees- kirjad, (3) muudetud määrusega (EÜ) nr 808/1999 (4)) kohasele iga-aastasele varude aruandele peavad liikmes- riigid kontrollima olemasolevate sekkumisvarude säili- vust. hindamis- ja Komisjoni 19. märtsi 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 689/92 (millega määratakse kindlaks sekkumisameti teostatava teraviljade ülevõtmise kord ja tingimused, (5) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1664/1999 (6)) (1) EÜT L 181, 1. 7. 1992, lk 21. (2) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 18. (3) EÜT L 288, 9. 11. 1996, lk 6. (4) EÜT L 102, 17. 4. 1999, lk 70. (5) EÜT L 74, 20. 3. 1992, lk 18. (6) EÜT L 197, 29. 7. 1999, lk 28. juuli 1984. aasta määrust (EMÜ) ja komisjoni 4. nr 1908/84 (millega määratakse kindlaks teravilja kvali- teedi määramise standardmeetodid, (7) viimati muudetud määrusega korduvalt muudetud. Need määrused tuleks selguse huvides asen- dada. 2507/87 (8)) (EMÜ) on nr (9) Teraviljaturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul arvamust aval- danud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 1766/92 artikli 4 lõikes 2 osutatud ajavahe- mike jooksul on igal vähemalt 80 tonni suuruse ühenduses koristatud hariliku nisu, rukki, odra, maisi või sorgo või 10 tonni kõva nisu ühtlase partii omanikul õigus pakkuda partiid sekkumisametitele. Sellest hoolimata võivad sekkumisametid kehtestada suuremad miinimumkogused. Artikkel 2 Sekkumiseks vastuvõetav teravili peab olema veatu ja 1. standardse turustuskvaliteediga. 2. Teravilja käsitatakse veatule ja standardsele turustuskvali- teedile vastavana, kui see on kõnealusele teraviljale omase värvusega, ilma ebameeldiva lõhna ja igas arenguastmes elus kahjuriteta (sealhulgas lestad) ning vastab käesoleva määruse I lisas sätestatud kvaliteedi miinimumnõuetele ning kui radioak- tiivsuse tase ei ületa ühenduse õigusaktidega lubatud ülem- määra. Toote radioaktiivse saastumise taset jälgitakse üksnes juhul, kui olukord seda nõuab, ning üksnes niikaua, kui see on vajalik. Vajaduse korral määratakse kontrollide kestus ja ulatus kindlaks määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklis 23 sätestatud korras. Kui analüüsidest selgub, et hariliku nisu partii Zeleny indeks on 22 ja 30 vahel, võib seda nisu käsitada lõikes 1 määratletud tähenduses veatule ja standardsele turustuskvaliteedile vasta- vana, kui sellest saadud tainas on mittekleepuv ja mehaaniliselt töödeldav. (7) EÜT L 178, 5. 7. 1984, lk 22. (8) EÜT L 235, 20. 8. 1987, lk 10. 28 ET Euroopa Liidu Teataja 3. Käesoleva määruse kohaldamisel on koostisosad, mida laitmatu kvaliteediga põhiviljad ei tohi sisaldada, määratletud II lisas. Artikkel 4 Kõik 1. sekkumisameti vormil, mis sisaldab järgmisi andmeid: sekkumiseks pakkumised tehtavad 03/29. kd esitatakse Põhivilja ja muu teravilja terad, mis on riknenud, mida on kahjustanud tungaltera või mis on mädanenud, käsitatakse prügilisandina, isegi kui nende kahjustused kuuluvad muudesse kategooriatesse. a) taotleja nimi, b) pakutav teravili, c) pakutava teravilja ladustuskoht, d) pakutava teravilja kogus, põhiomadused ja saagiaasta, Artikkel 3 e) sekkumiskeskus, millele pakkumine esitatakse. Määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklite 5 ja 6 alusel sekkumiseks pakutud teravilja kvaliteedi määramiseks kasutatakse järgmisi meetodeid: Vorm peab sisaldama ka kinnituse selle kohta, et tooted on pärit ühendusest või andmeid tootmispiirkonna kohta, kui tera- vili on sekkumiseks vastu võetud eritingimustel vastavalt nende tootmispiirkonnale. 3. 1. III lisas sätestatud standardmeetod nende koostisosade määramiseks, mida ei või sisaldada laitmatu kvaliteediga põhivili; Sekkumisamet võib võtta vastu ka muul viisil kirjalikus vormis, eelkõige telekommunikatsioonivahendi abil saadetud pakku- misi, kui neis on esitatud kõik esimeses lõigus osutatud andmed. 3. 2. IV lisas sätestatud standardmeetod niiskusesisalduse määra- miseks. Liikmesriigid võivad kasutada muid IV lisa põhimõtetele ISO 712:1998 või infrapunatehnoloogial põhinevat meetodit. Vaidluse korral IV lisas sätestatud meetodi tulemusi; vastavaid meetodeid, meetodit tunnustatakse ainult 3. 3. standardmeetod sorgo tanniinisisalduse määramiseks on ISO 9648:1988 meetod; 3. 4. V lisas sätestatud standardmeetod harilikust nisust saadud taina mittekleepuvuse ja mehaanilise töödeldavuse määra- miseks; 3. 5. standardmeetod jahvatatud hariliku nisu proteiinisisalduse määramiseks on Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiat- siooni tunnustatud meetod, mille standard on sätestatud rubriigis nr 105/2 “Teraviljade ja teraviljasaaduste proteii- nisisalduse määramise meetod”. Sellest olenemata võivad liikmesriigid ette näha muu meetodi. Sel juhul peavad nad tõendama komisjonile, et Rahvusvaheline Teraviljakeemia Assotsiatsioon on andnud tunnustuse selle kohta, et kõnealune meetod annab sama- väärseid tulemusi; 3. 6. jahvatatud hariliku nisu Zeleny indeksi määramise meetod on vastavuses standardiga ISO 5529:1992; 3. 7. langemisarvu (amülaasi aktiivsuse) määramise meetod on vastavuses standardiga ISO 3093:1982; 3. 8. VI lisas sätestatud standardmeetod kõva nisu klaasja väli- muse kaotamise määra määramiseks; 3. 9. standardmeetod mahukaalu määramiseks on vastavuses standardiga ISO 7971/2:1995. Ilma et see piiraks vastavalt kolmandale lõigule esitatud pakku- mise kehtivust alates esitamispäevast, võivad liikmesriigid nõuda, et pärast pakkumise esitamist saadetakse või viiakse esimeses lõigus ettenähtud vorm otse pädevale asutusele. 2. Kui pakkumist vastu ei võeta, teatab sekkumisamet sellest asjaomasele ettevõtjale viie tööpäeva jooksul pärast pakkumise saamist. Kui pakkumine võetakse vastu, ladu, kus teravili üle võetakse, teatatakse ettevõtjatele ja tarne- 3. võimalikult kiiresti graafik. Pakkuja või graafikut muuta. laopidaja taotlusel võib sekkumisamet nimetatud Tarnimine lõpetatakse hiljemalt pakkumise saamise kuule järg- neva neljanda kuu lõpul, kuid mitte hiljem kui 1. juulil Hispaa- nias, Kreekas, Itaalias ja Portugalis ning 31. juulil teistes liikmes- riikides. Artikkel 5 Sekkumisamet võtab pakutud teravilja üle, kui sekkumis- 1. amet või selle esindaja on kindlaks teinud kogu sekkumisameti lattu paigutatava kaubapartii vastavuse lisas ettenähtud kogusele ja miinimumnõuetele. 2. Kvaliteediomadused määratakse kindlaks pakutud partii representatiivse proovi alusel, mis koosneb igast saadetisest ja igast vähemalt 60tonnisest saadetisest võetavatest proovidest. Tarnitud 3. ja kaalumise sekkumisameti esindaja, kes on pakkujast sõltumatu. Sekkumis- ameti esindaja võib olla laopidaja. juures on pakkuja koguse 03/29. kd ET Euroopa Liidu Teataja 29 Sellisel juhul: a) korraldab sekkumisamet 45 päeva jooksul alates ülevõtmise päevast vähemalt mahukontrolli hõlmava kontrollimise; erinevus ja mahumõõtmismeetodiga hinnatud koguse vahel ei tohi ületada 5 %; kaalutud koguse d) kui lubatud hälvet on ületatud, kaalutakse teravili viivita- mata. Kui kindlakstehtud mass on arvepidamises registree- ritud massist väiksem, kannab kaalumisega seotud kulud laopidaja, kui suurem, kannab kulud Euroopa Põllumajan- duse Arendus- ja Tagatisfond. b) kui lubatud hälvet ei ole ületatud, kannab laopidaja kõik kulud, mis on seotud teravilja ülevõtmisel raamatupidamis- arvestusse kantud ja hilisemal kaalumisel täheldatud massi võimaliku erinevusega; Artikkel 6 Sekkumisamet vastutab, et võetud proovide füüsilised ja tehni- lised omadused analüüsitakse 20 tööpäeva jooksul alates repre- sentatiivse proovi võtmisest. c) kui lubatud hälve on ületatud, kaalutakse teravili viivitamata. Kui kindlakstehtud mass on arvepidamises registreeritud massist väiksem, kannab kaalumisega seotud kulud laopi- daja, kui suurem, kannab kulud liikmesriik. Kui eespool ettenähtud analüüsidest selgub, et pakutud teravili ei vasta sekkumisel nõutud miinimumkvaliteedile, viiakse tera- vili ära pakkuja kulul. Pakkuja kannab kõik tekkivad kulud. 4. a) Kui ülevõtmine toimub laos, kus teravilja pakkumise tegemise ajal hoitakse, võib koguse kindlaks teha ameti- alastele ja sekkumisameti tingimustele vastava laoarves- tuse alusel eeldusel, et: a) laoarvestuses märgitakse kaalumisel kindlakstehtud mass, kvaliteediomadused kaalumise hetkel ja eelkõige niiskuse- sisaldus, punkrivahetused ja töötlemine; kaalumine peab olema tehtud kõige rohkem kümme kuud tagasi; b) laopidaja tõendab, et pakutud partii vastab igati laoarves- tuses esitatud andmetele; c) kaalumise ajal kindlakstehtud kvaliteediomadused on samad, mis sekkumisameti või selle esindaja iga 60 tonni kohta võetud proovist koostatud representatiivse proovi kvaliteediomadused. Pakkuja kannab kulud, mis on seotud: a) sorgo tanniinisisalduse määramisega; b) amülaasi aktiivsuse määramisega; c) kõva nisu ja hariliku nisu proteiinisisalduse määramisega; d) Zeleny sadestustestiga; e) taina mehaanilise töödeldavuse testiga. Vaidluse korral korraldab sekkumisamet uuesti asjaomase teravilja suhtes vajalikud testid, mille kulud kannab kaotaja osapool. Artikkel 7 Sekkumisamet koostab iga partii kohta ülevõtmisprotokolli. Protokollis märgitakse: a) koguse ja miinimumomaduste kontrollimise kuupäev; 5. Lõike 4 kohaldamisel: b) tarnitud mass; a) registreeritakse mass, mis on märgitud laoarvestusse ja mida on vajadusel kohandatud, et võtta arvesse erinevust kaalu- mise käigus kindlakstehtud niiskusesisalduse ja/või prügili- sandite protsendi ning representatiivse proovi põhjal kind- lakstehtud niiskusesisalduse ja/või prügilisandite protsendi vahel. Erinevust prügilisandi protsentide vahel võib võtta arvesse ainult sellega väheneb laoarvestusse kantud mass; juhul, kui c) representatiivse proovi koostamiseks võetud proovide arv; d) kindlakstehtud füüsikalised omadused; e) tehniliste kriteeriumide analüüsimise eest vastutav asutus ja analüüsi tulemused. Protokoll kuupäevastatakse ja saadetakse laopidajale kaasallkir- jastamiseks. b) teeb sekkumisamet täiendava mahukontrolli 45 päeva jooksul alates ülevõtmise päevast; erinevus kaalutud koguse ja mahumõõtmismeetodiga määratud koguse vahel ei tohi ületada 5 %; c) kui lubatud hälvet ei ole ületatud, kannab laopidaja kõik kulud, mis on seotud teravilja ülevõtmisel raamatupidamis- arvestusse kantud ja hilisemal kaalumisel täheldatud massi võimaliku erinevusega; Artikkel 8 1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, on pakkujale makstav hind määruse (EMÜ) nr 1766/92 artikli 3 lõikes 1 osutatud sekkumishind, mis kehtib pakkumise vastuvõtmise teates tarnimise esimese päevana märgitud päeval lattu toime- tatud kauba puhul enne mahalaadimist. Hinda kohandatakse vastavalt artiklis 9 osutatud hinnatõstmistele ja -alandamistele. 30 ET Euroopa Liidu Teataja 03/29. kd Kui sekkumishind on tarnimise kuul madalam kui pakkumise tegemise kuul, makstakse kõrgemat hinda. Käesolevat sätet ei kohaldata augustis ja septembris pakutava maisi ja sorgo suhtes. 2. Pakkumise kättesaamisel otsustab sekkumisamet vastavalt määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklile 4 teravilja ülevõtmise koha ja esimese kuupäeva. Pakkuja kannab kauba veokulud hoidlast, kus kaup on pakku- mise esitamise ajal ladustatud, sekkumiskeskusesse, kuhu veda- mise kulud on madalaimad. Kui sekkumisamet võtab kauba üle mujal kui sekkumiskeskuses, kuhu vedamise kulud on madalaimad, määrab sekkumisamet kindlaks ja kannab täiendavad veokulud. Sel juhul määrab sekkumisamet kindlaks eelmises lõigus osutatud veokulud. Sekkumisamet ladustab kokkuleppel pakkujaga kauba kohas, kus see asub pakkumise tegemise ajal ning eelmise lõigu teises lauses osutatud kulud ja liikmesriigis tegelikult registreeritud kulutuste alusel arvutatud laost väljaviimise kulud lahutatakse sekkumishinnast. 3. Makse tehakse artiklis 5 osutatud ülevõtmispäevale järg- neva 30. ja 35. päeva vahel. e) kui kasvama läinud terade osakaal ületab 2,5 %, kohalda- takse iga järgmise 0,1 protsendipunkti puhul hinnaalanda- mist 0,05 eurot; f) kui kõva nisu puhul ületab prügilisandite osakaal 0,5 % ja hariliku nisu, rukki, odra, maisi ja sorgo puhul 1 %, kohal- datakse iga järgmise 0,1 protsendipunkti puhul hinnaalanda- mist 0,1 eurot; g) kui kõva nisu puhul ületab vähese klaasisusega terade osakaal 20 %, kohaldatakse iga järgmise protsendipunkti või selle osa puhul hinnaalandamist 0,2 eurot; h) kui hariliku nisu proteiinisisaldus on alla 11,5 %, kohalda- takse VII lisa IV tabelis loetletud hinnaalandamisi; i) kui sekkumiseks pakutud sorgo tanniinisisaldus on üle 0,4 % kuivainest, arvutatakse kohaldatav hinnaalandamine vastavalt VIII lisas sätestatud meetodile. Artikkel 10 1. Ettevõtjad, kes ladustavad sekkumisameti nimel kokkuos- tetud tooteid, jälgivad korrapäraselt tooteid ja nende säilivust ning teavitavad eespool nimetatud ametit viivitamata asja- omastest probleemidest. 2. Sekkumisamet kontrollib ladustatud toote kvaliteeti vähe- malt kord aastas. Selleks võib võtta proove seoses määruse (EÜ) nr 2148/96 artiklis 4 ettenähtud kontrolliga. Artikkel 9 Artikkel 11 Hinnatõstmised või -alandamised, mille võrra sekkumishinda tõstetakse või alandatakse, väljendatakse eurodes tonni kohta ja kohaldatakse ühiselt allpool sätestatud korras: a) kui sekkumiseks pakutava teravilja niiskusesisaldus on alla 14 %, kohaldatakse VII lisa I tabelis loetletud hinnatõstmisi. Kui sekkumiseks pakutava teravilja niiskusesisaldus on üle 14 %, kohaldatakse VII lisa II tabelis loetletud hinnaalanda- misi; Kõnealuses liikmesriigis valitsevate eritingimuste arvessevõtmi- seks võtavad sekkumisametid vajaduse korral vastu ülevõtmise täiendava korra ja tingimused, mis on kooskõlas käesoleva määrusega; eelkõige võivad nad nõuda perioodilisi aruandeid laovarude kohta. Artikkel 12 b) kui sekkumiseks pakutava hariliku nisu või odra mahukaal ei ole vastavalt 76 kg/hl või 64 kg/hl, kohaldatakse VII lisa III tabelis loetletud hinnaalandamisi; Määrused (EMÜ) nr 689/92 ja (EMÜ) nr 1908/84 tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 2000. c) kui kõva nisu, hariliku nisu, rukki ja odra puhul ületab katkiste terade osakaal 3 % ning maisi ja sorgo puhul 4 %, kohaldatakse järgmise 0,1 protsendipunkti puhul hinnaalandamist 0,05 eurot; iga Artikkel 13 d) kui kõva nisu puhul ületab teralisandite osakaal 2 %, rukki puhul 3 %, maisi ja sorgo puhul 4 % ning hariliku nisu ja odra puhul 5 %, kohaldatakse iga järgmise 0,1 protsendi- punkti puhul hinnaalandamist 0,05 eurot; Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2000. 03/29. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 19. aprill 2000 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER 32 ET Euroopa Liidu Teataja 03/29. kd I LISA Kõva nisu Harilik nisu Rukis Oder Mais Sorgo A. Suurim niiskusesisaldus 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % B. Nende koostisosade ülemmäär, mida ei kvaliteediga sisaldada laitmatu või põhivili: 12 % 12 % 12% 12 % 12 % 12% 1. Katkised terad 2. Teralisandid (v. a punktis 3 märgitud) millest: a) kidurad terad b) muud teraviljad c) kahjurite poolt kahjustatud terad 6 % 5 % 3 % 5 % 7 % 5 % 5 % 5 % 12 % 10 % 5 % 10 % 5 % 9 = ; 5 % – – – – – idu värvus on – d) terad, mille muutunud e) kuivatamise nenud terad käigus ülekuume- 0,50 % 0,50 % 1,5% 3% 3% 3% 3. Fusarioossed ja/või plekilised terad 5 % millest: — fusarioossed terad 4. Kasvama läinud terad 5. Prügilisandid millest: a) võõrseemned 1,5 % 4 % 3 % – – 4 % 3 % – – 4 % 3 % – – 6 % 3 % – – 6 % 3 % – – 6 % 3 % — väliste haigustunnustega 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — muud b) riknenud terad: — isekuumenemisel või kuivata- misel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad 0,05 % 0,05 % — muud c) võõrkehad d) seemnekestad e) tungalterad f) mädanenud terad g) surnud putukad ja nende osad C. Täielikult või osaliselt vähese klaasisusega 27 % terade maksimumprotsent D. Maksimaalne tanniini sisaldus (1) E. Minimaalne mahukaal (kg/hl) – 78 0,05 % 0,05 % 0,05 % – – – – – – – – – 73 70 62 – – – – – – – – 1 % – 03/29. kd ET Euroopa Liidu Teataja 33 F. Minimaalne proteiinisisaldus: (1) — 2000/2001. turustusaasta — 2001/2002. turustusaasta — alates 2002/2003. turustusaastast G. Langemisarv (sekundites) H. Zeleny indeksi alammäär (ml) (1) Protsendina kuivainest. Kõva nisu Harilik nisu Rukis Oder Mais Sorgo 11,5 % 11,5 % 11,5 % 220 – 10 % 10,3 % 10,5 % 220 22 – – 120 – – – – – – – – – – 34 ET Euroopa Liidu Teataja 03/29. kd 1. NENDE KOOSTISOSADE MÄÄRATLEMINE, MIDA EI VÕI SISALDADA LAITMATU KVALITEEDIGA II LISA PÕHIVILJAD 1. 1. Katkised terad Kõiki terasid, mille endosperm on osaliselt katmata, käsitatakse katkiste teradena. Samuti kuuluvad sellesse rühma viljapeksul katki läinud terad ja terad, mille idu on eemaldatud. Maisi puhul on “katkised terad” teratükid või terad, mis lähevad läbi ümmarguste 4,5 mm avadega sõela. Sorgo puhul on “katkised terad” teratükid või terad, mis lähevad läbi ümmarguste 1,8 mm avadega sõela. 1. 2. Teralisandid a) Kidurad terad: Terad, mis pärast käesoleva määruse lisas märgitud kõikide teiste koostisosade proovist kõrvaldamist lähevad läbi järgmiste avadega sõela: hariliku nisu puhul 2,0 mm, rukki puhul 1,8 mm, kõva nisu puhul 1,9 mm, odra puhul 2,2 mm. Olenemata sellest määratlusest käsitatakse kidurate teradena ka: — Soomest või Rootsist pärit otra, mille mahukaal on vähemalt 64 kilogrammi hektoliitri kohta ja mida paku- takse sekkumiseks neis liikmesriikides, või — otra, mille niiskusesisaldus on kuni 12,5 %, mis pärast käesoleva määruse lisas märgitud kõikide teiste koostisosade kõrvaldamist lähevad läbi 2,0 mm läbimõõduga avadega sõelast. Samasse rühma kuuluvad lisaks veel külmavõetud terad ja täisküpsemata (rohelised) terad. b) Muud teraviljad: kõik terad, mis ei kuulu prooviks võetavate terade liiki. c) Kahjurite poolt kahjustatud terad: näritud terad. Kilplutiklaste poolt kahjustatud terad kuuluvad samuti sellesse rühma. d) Terad, mille idu värvus on muutunud, plekilised terad, fusarioossed terad: terad, mille idu värvus on muutunud, on terad, mille integumendi värvus on pruunist pruunjasmustani ja mille idu on normaalne ega ole hakanud kasvama. Hariliku nisu teri, mille idu värvus on muutunud, võetakse arvesse siis, kui neid on üle 8 %. Kõva nisu puhul: — käsitatakse terasid, millel on mujal kui idul näha värvimuutust pruunist pruunjasmustani, plekiliste teradena, — on fusarioossed terad terad, mille koor on saastunud Fusarium mycelium’iga; kõnealused terad on veidi kidurad, kortsudega ja neil on roosad või valged hajusad ebamääraste piirjoontega laigud. e) Kuivatamise käigus ülekuumenenud teradel on välised põletuse tunnused, kuid need ei ole riknenud terad. 1. 3. Kasvama läinud terad Terad, mille idujuur või idupung on palja silmaga selgelt näha. Kasvama läinud terade osakaalu hindamisel tuleb võtta arvesse proovi üldist välimust. Mõnede teraviljaliikide, nt kõva nisu idu on esileulatuv ja teraviljapartii sõelu- misel idu integument lõheneb. Niisugused terad sarnanevad kasvama läinud teradega, aga neid ei tohi sellesse rühma lugeda. Kasvama läinud terad on ainult need terad, mille idul on selgelt nähtavad muutused, mille abil on kerge eristada kasvama läinud tera harilikust terast. 03/29. kd ET Euroopa Liidu Teataja 35 1. 4. Prügilisandid a) Võõrseemned “Võõrseemned” on kultuurtaimede või hõlmavad seemneid, mis on kõlbmatud, mida saab kasutada söödaks ja väliste haigustunnustega seemned. looduslikult kasvavate taimede seemned, v. a teraviljaseemned. Need “Väliste haigustunnustega seemned” on inimestele ja loomadele mürgised seemned, seemned, mis takistavad või raskendavad teraviljade puhastamist ja jahvatamist, ning seemned, mis mõjutavad teraviljatoodete kvaliteeti. b) Riknenud terad “Riknenud terad” on terad, mis on muutunud inimtoiduks ja söödateravilja puhul kariloomade toiduks kõlbma- tuks mädanemise, jahukaste, bakterite või mõne muu põhjuse tõttu. Riknenud terad on samuti isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad. Need kuumenenud terad on täisvalminud terad, mille integumendi värvus on hallikaspruunist mustani ja tuuma ristlõige kollakashallist pruunjasmustani. Viljasääse kahjustatud teri käsitatakse riknenud teradena ainult siis, kui üle poole tera pinnast on sekundaarse seente poolt põhjustatud kahjustuse tagajärjel värvunud hallist mustani. Kui värvimuutus katab vähem kui poole tera pinnast, peab neid teri käsitama kahjurite poolt kahjustatud teradena. c) Võõrkehad Kõik teraviljaproovi koostisosad, mis jäävad 3,5 mm avadega sõelale (välja arvatud muude teraviljade terad ja põhivilja eriti suured terad) ja need koostisosad, mis lähevad läbi 1,0 mm avadega sõela. Samuti loetakse sellesse rühma kivid, liiv, õletükid ja muud proovides leiduvad lisandid, mis lähevad läbi 3,5 mm avadega sõela, ja need, mis jäävad 1,0 mm avadega sõelale. Käesolev määratlus ei kehti maisi kohta. Maisi puhul käsitatakse võõrkehadena kõiki koostisosi, mis lähevad läbi 1 mm avadega sõela, ja kõiki esimeses lõigus nimetatud lisandeid. d) Seemnekestad (maisitõlviku osad). e) Tungalterad. f) Mädanenud terad. g) Surnud putukad ja nende osad. 1. 5. Elus kahjurid 1. 6. Oma klaasisuse kaotanud või vähese klaasisusega terad Klaasisuse kaotanud kõva nisu terad on terad, mille tuuma ei saa käsitada täiesti klaasjana. 2. LISANDITE MÄÄRATLEMISEL ARVESSEVÕETAVAD ASJAOLUD IGA LIIKI TERAVILJA PUHUL 2. 1. Kõva nisu Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite poolt kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad, plekilised terad, fusarioossed terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad. Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, mädanenud terad, surnud putukad ja nende osad. 2. 2. Harilik nisu Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite poolt kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad. Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, mädanenud terad, surnud putukad ja nende osad. 36 ET Euroopa Liidu Teataja 03/29. kd 2. 3. Rukis Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite poolt kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad. Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, surnud putukad ja nende osad. 2. 4. Oder Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite poolt kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad. Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, surnud putukad ja nende osad. 2. 5. Mais Teralisandid on muude teraviljade terad ja kahjurite poolt kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad. Maisi puhul käsitatakse võõrkehadena kõiki koostisosi, mis lähevad läbi 1,0 mm avadega sõela. Prügilisandid on kõik võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, surnud putukad ja nende osad. 2. 6. Sorgo Teralisandid on muude teraviljade terad, kahjurite poolt kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad. Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, surnud putukad ja nende osad. 03/29. kd ET Euroopa Liidu Teataja 37 III LISA STANDARDMEETOD NENDE KOOSTISOSADE MÄÄRAMISEKS, MIDA EI VÕI SISALDADA LAITMATU KVALITEEDIGA PÕHIVILJAD 1. Hariliku nisu, kõva nisu, rukki ja odra puhul sõelutakse 250 g keskmist proovi kahe sõelaga: pool minutit ühe sõelaga, mille piklikud avad on 3,5 mm, ja pool minutit teise sõelaga, mille piklikud avad on 1,0 mm. Ühtlaseks sõelumiseks on soovitatav kasutada mehaanilist sõela, nt vibrosõelurit. Koostisosi, mis jäävad 3,5 mm piklike avadega sõelale, ja koostisosi, mis lähevad 1,0 mm piklike avadega sõelast läbi, peab kaaluma koos ja käsitama võõrkehadena. Kui 3,5 mm piklike avadega sõelale jäänud koostisosades leidub muude teraviljade teri või põhivilja eriti suuri teri, siis tuleb need koostisosad või terad lisada sõelutud proovile. Sõelumisel 1,0 mm piklike avadega sõelaga tuleb kindlaks teha, kas proovis leidub elus kahjureid. Sõelutud proovist võetakse proovijagaja abil proov kaaluga 50–100 g. See osaproov kaalutakse. Seejärel tuleb see kaalutis õhukese kihina lauale laiali laotada ja pintsettide või sarvspaatli abil eraldada katkised terad, muud teraviljad, kasvama läinud terad, kahjurite poolt kahjustatud terad, külmakahjustusega terad, värvi muutnud iduga terad, plekilised terad, võõrseemned, tungalterad, riknenud terad, mädanenud terad, seemnekestad ja elus kahjurid ning surnud putukad. Kui kaalutises leidub ikka veel seemnekestades teri, eemaldatakse kestad käsitsi ja sel viisil saadud kesti käsitatakse seemnekestade osadena. Kivisid, liiva ja õletükke käsitatakse võõrkehadena. Hariliku nisu puhul sõelutakse kaalutist pool minutit läbi 2,0 mm, rukki puhul läbi 1,8 mm, kõva nisu puhul läbi 1,9 mm ja odra puhul läbi 2,2 mm piklike avadega sõela. Läbi sõela läinud koostisosi käsitatakse kidurate teradena. Külmakahjustusega teri ja täisküpsemata rohelisi teri käsitatakse kidurate teradena. 2. Maisi puhul sõelutakse 500 g ja sorgo puhul 250 g keskmist proovi pool minutit läbi 1,0 mm piklike avadega sõela. Tuleb kindlaks teha proovis leiduvad elus kahjurid ja surnud putukad. Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse 1,0 mm piklike avadega sõelale jäänust kivid, võõrkehad. liiv, õletükid ja muud Väljanopitud võõrkehad lisatakse neile, mis läksid läbi 1,0 mm piklike avadega sõela, ja kaalutakse koos. Sõelutud proovist valmistatakse proovijagaja abil maisi puhul 100–200 g ja sorgo puhul 25–50 g osaproov. See proov kaalutakse. Seejärel laotatakse kaalutis õhukese kihina lauale. Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse muude teraviljade tükid, kahjurite poolt kahjustatud terad, külmavõetud terad, kasvama läinud terad, võõrseemned, riknenud terad, seemnekestad, elus kahjurid ja surnud putukad. Seejärel sõelutakse kaalutis maisi puhul läbi 4,5 mm ümmarguste avadega sõela ja sorgo puhul läbi 1,8 mm ümmar- guste avadega sõela. Kõnealusel sõelumisel läbi sõela läinud kehi käsitatakse katkiste teradena. 3. Vastavalt punktides 1 ja 2 osutatud meetoditele kindlaksmääratud koostisosad, mida ei või sisaldada laitmatu kvalitee- diga põhiteraviljad, tuleb kaaluda väga hoolikalt täpsusega 0,01 g ja jaotada vastavalt keskmise proovi protsendimää- rale. Analüüsiaruandes tuleb andmed esitada 0,1 % täpsusega. Tuleb kindlaks teha proovis leiduvad elus kahjurid. Üldjuhul tuleb igast proovist teha kaks analüüsi. Need ei tohi eespool nimetatud koostisosade kogumäära suhtes erineda rohkem kui 10 %. 4. Lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud toiminguteks kasutatakse järgmisi seadmeid: a) proovijagaja, nt kooniline või torujas jaotusmehhanism; b) täppis- või analüütilised kaalud; c) 1 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm ja 3,5 mm piklike avadega sõelad ning 1,8 mm ja 4,5 mm ümmarguste avadega sõelad. Võib kasutada vibrosõelurit. 38 ET Euroopa Liidu Teataja 03/29. kd IV LISA STANDARDMEETOD NIISKUSESISALDUSE MÄÄRAMISEKS 1. Põhimõte Toode kuivatakse temperatuuril 130–133 °C normaalrõhul osakeste suurusest oleneva aja jooksul. 2. Kasutusvaldkond Kõnealust kuivatamismeetodit kasutatakse jahvatatud teravilja puhul, mille osakestest vähemalt 50 % läheb läbi 0,5 mm avadega sõela ja 1,0 mm ümmarguste avadega sõelale ei jää rohkem kui 10 % jääki. Kõnealust meetodit kasutatakse ka jahu puhul. 3. Seadmed Täppiskaalud Jahvatusseade, mis on valmistatud niiskust mitteabsorbeerivast materjalist, mida on lihtne puhastada, mis võimaldab ilma ülekuumenemiseta kiiresti ja ühtlaselt jahvatada, piirab kokkupuudet välisõhuga miinimumini ja vastab lõikes 2 esitatud tingimustele (nt lahtivõetav valtsveski). Lihvitud kaanega mittekorrodeeruvast metallist või klaasist valmistatud kaalunõu; tööpind peab võimaldama uuritava proovi laotamist tihedusega 0,3 g/cm2. Elektriline reguleeritava temperatuuriga kuivatuskapp, mis on reguleeritud temperatuurile 130–133 °C (1) ning millel on piisav ventilatsioon. (2) Massiivse perforeeritud metall- või portselanplaadiga eksikaator, mis sisaldab mõnda sobivat kuivatusainet. 4. Menetlus Kuivatamine Eelnevalt tareeritud kaalunõusse kaalutakse 1 mg täpsusega veidi üle 5 g peeneteralist jahvatatud teravilja või 8 g jahvatatud maisi. Kaalunõu asetatakse võimalikult kiiresti 130–133 °C-ni kuumutatud kuivatuskappi. Seda tuleks teha liiga suurt langust. Alates ajast, mil kuumus kuivatuskapis on uuesti võimalikult kiiresti, et vältida temperatuuri saavutanud temperatuuri 130–133 °C, lastakse peeneteralistel teraviljadel kuivada 2 tundi ja maisil 4 tundi. Kaalunõu võetakse kuivatuskapist välja, kaetakse kiiresti kaanega, lastakse 30–45 minutit eksikaatoris jahtuda ning kaalutakse (1 mg täpsusega). 5. Arvutamismeetod ja valemid E = uuritava proovi algmass grammides M = uuritava proovi mass grammides pärast konditsioneerimist M’ = uuritava proovi mass grammides pärast jahvatamist m = kuiva uuritava proovi mass grammides. Toote niiskusesisaldus protsentides võrdub: — ilma eelkonditsioneerimiseta (E – m) × 100/E, — eelneva konditsioneerimisega ((M’ – m)M/M’ + E – M) × 100/E = (1 – Mm/EM’) Määrata tuleb vähemalt kaks korda. 6. Korratavus Ühel ja samal ajal või kohe üksteise järel sama analüüsija poolt tehtud kahe niiskusesisalduse määramise tulemuste erinevus ei tohi olla suurem kui 0,15 g niiskust 100 g proovi kohta. Suurema erinevuse puhul tuleb määramised teha uuesti. (1) Õhu temperatuur kuivatuskapis. (2) Kuivatuskapp peaks olema sellise võimsusega, et eelnevalt reguleeritud temperatuuri 130–133 °C oleks pärast maksimaalse arvu uuri- tavate proovide üheaegselt kuivama panemist võimalik uuesti saavutada kuni 45 minuti jooksul. Ventilatsioon peaks olema selline, et kui peeneteralisi teravilju (harilik nisu, kõva nisu, oder, sorgo ja rukis) kuivatatakse 2 tundi ja maisi 4 tundi, siis kõikide kappi mahtuvate manna või maisi proovide tulemused erineksid vähem kui 0,15 % nendest tulemustest, mis saadakse peeneteraliste teraviljade kolmetunnisel ja maisi viietunnisel kuivatamisel. 03/29. kd ET Euroopa Liidu Teataja 39 HARILIKUST NISUST SAADUD TAINA MITTEKLEEPUVUSE JA MEHAANILISE TÖÖDELDAVUSE MÄÄRAMISE MEETOD V LISA 1. Pealkiri Nisujahu prooviküpsetuse meetod. 2. Kasutusala Meetodit kasutatakse nisust katseliselt jahvatatud jahust pärmi abil kergitatud leiva tootmiseks. 3. Põhimõte Tainas valmistakse spetsiaalses segistis jahust, veest, pärmist, soolast ja sahharoosist. Pärast jaotamist ja rullimist jäetakse pätsid 30 minutiks seisma; pätsid vormitakse, pannakse küpsetusplaatidele ja pärast lõppkergitust küpse- tatakse kindlaksmääratud aja jooksul. Taigna käitlemisomadused märgitakse üles. Pätse hinnatakse mahu ja kõrguse järgi. 4. Koostisosad 4. 1. Pärm Saccharomyces cerevisiae (DHW-Hamburg-Wansbeck) tüüpi aktiivne kuivpärm või samade omadustega toode. 4. 2. Kraanivesi 4. 3. Suhkru, soola ja askorbiinhappe lahus 30 ± 0,5 g kaubandusliku kvaliteediga naatriumkloriidi, 30 ± 0,5 g kaubandusliku kvaliteediga sahharoosi ja 0,040 ± 0,001 g askorbiinhapet lahustatakse 800 ± 0,5 g vees. Iga päev valmistatakse värske lahus. 4. 4. Suhkrulahus 5 ± 0,1 g kaubandusliku kvaliteediga sahharoosi lahus. lahustatakse 95 ± 1 g vees. Iga päev valmistatakse värske 4. 5. Ensüümaktiivne linnasejahu Kaubanduslik kvaliteet. 5. Sisseseade ja aparatuur 5. 1. Küpsetusruum Küpsetusruumis saab hoida temperatuuri 22–25 °C. 5. 2. Külmik Külmik saab hoida temperatuuri 4 ± 2 °C. 5. 3. Kaal Suurim lubatud koormus 2 kg, täpsus 2 g. 5. 4. Kaal Suurim lubatud koormus 0,5 kg, täpsus 0,1 g. 5. 5. Analüütilised kaalud Täpsus 0,1 × 10-3 g. 40 ET Euroopa Liidu Teataja 03/29. kd 5. 6. Segisti Stephan UMTA 10, mille segaja on Detmold (Stephan Söhne GmbH) või samade omadustega seade. 5. 7. Kerkekapp Kerkekapis saab hoida temperatuuri 30 ± 1 °C. 5. 8. Lahtised plastmasskarbid Karbid on valmistatud polümetüülmetakrülaadist (Plexiglas, Perspex). Sisemõõtmed: 25 × 25 cm, kõrgus 15 cm, seina paksus 0,5 ± 0,05 cm. 5. 9. Neljakandilised plastmassplaadid Plaadid on valmistatud polümetüülmetakrülaadist (Plexiglas, Perspex). Mõõtmed on vähemalt 30 × 30 cm, paksus 0,5 ± 0,05 cm. 5. 10. Tainavormimismasin Brabender kuulhomogenisaator (Brabender OHG) või samade omadustega samalaadne seade. 6. Proovi võtmine Vastavalt Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni standardile nr 101. 7. Menetlus 7. 1. Hüdratatsiooni määramine Veeimendumine määratakse vastavalt Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni standardile nr 115/1. 7. 2. Linnasejahu lisamise määramine Jahu langemisarv määratakse kindlaks ISO 3093–1982 meetodil. Kui langemisarv on üle 250, määratakse kasvava hulga linnasejahu sisaldusega jahusegude abil kindlaks lisatav linnasejahu (4. 5) hulk, et langemisarv oleks vahe- mikus 200–250. Kui langemisarv on alla 250, ei ole linnasejahu vaja lisada. 7. 3. Aktiivse kuivpärmi reaktiveerimine Kohandatakse suhkrulahuse (4. 4) temperatuur 35 ± 1 °C-le. Üks massiosa aktiivset kuivpärmi lisatakse neljale massiosale leigele suhkrulahusele. Mitte segada. Vajadusel loksutada. Lastakse seista 10 ± 1 minutit, seejärel segatakse, kuni saadakse ühtlane suspensioon. Suspensioon kasutatakse ära 10 minuti jooksul. 7. 4. Jahu ja vedelate lisaainete temperatuuri kohandamine Jahu ja vee temperatuuri tuleb kohandada nii, et taina temperatuur oleks pärast segamist 27 ± 1 °C. 7. 5. Taina koostis 2 g täpsusega kaalutakse 10 y/3 g olemasoleva niiskusesisaldusega jahu (vastab 1 kg 14 % niiskusesisaldusega jahule), kus “y” on farinograafilise analüüsi jaoks kasutatava jahu kogus (vt Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assot- siatsiooni standard nr 115, punkt 9. 1). Linnasejahu kogus, mis on vajalik langemisarvu viimiseks vahemikku 200–250 (7. 2), kaalutakse 0,2 g täpsusega. Kaalutakse 430 ± 5 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust (4. 3), millele lisatakse vett, kuni üldmass on (x-9) 10 y/3 g (vt 10. 2), kus “x” on farinograafilise analüüsi jaoks kasutatav vee kogus (vt Rahvusvahelise Teravilja- keemia Assotsiatsiooni standard nr 115, punkt 9. 1). Kõnealune üldmass (tavaliselt vahemikus 450–650 g) tuleb saavutada 1,5 g täpsusega. Kaalutakse 90 ± 1 g pärmi suspensiooni (7. 3). Märgitakse üles taina üldmass (P), mis on jahu, suhkru, soola ja askorbiinhappe lahuse ning vee, pärmisuspen- siooni ja linnasejahu masside summa. 7. 6. Segamine Enne segamist tuleb sobiva koguse leige vee abil viia segisti temperatuurile 27 ± 1 °C. Segistisse valatakse taina vedelad koostisained ning selle peale puistatakse jahu ja linnasejahu. 03/29. kd ET Euroopa Liidu Teataja 41 Segisti käivitatakse (kiirusel 1, s. o 1 400 pööret minutis) ja lastakse töötada 60 sekundit. 20 sekundit peale segisti käivitamist pööratakse tainasegamisnõu kaane küljes olevat kaabitsat kaks pööret. Taina temperatuur mõõdetakse. Kui see ei ole vahemikus 26–28 °C, visatakse tainas ära ning segatakse uus, pärast koostisainete temperatuuri kohandamist. Taina omadusi hinnatakse järgmiste määratluste järgi: — mittekleepuv ja mehaaniliselt töödeldav, või — kleepuv ja mehaaniliselt mittetöödeldav. Taina käsitamiseks segamise lõpul “mittekleepuva ja mehaaniliselt töödeldavana” peaks tainas moodustama ühtse massi, mis ei jää nõu külgede ega segisti võlli külge. Tainast peaks olema võimalik eemaldada tainasegamisnõust käsitsi ühe liigutusega ilma olulise kaota. 7. 7. Jaotamine ja rullimine 2 g täpsusega kaalutakse kolm tainapätsi vastavalt järgmisele valemile: p = 0,25 P, kus: p = jaotatud tainapätsi mass P = taina üldmass. Pätse rullitakse viivitamatult 15 sekundi jooksul tainavormimismasinas (5. 10) ning paigutatakse 30 ± 2 minutiks ümberpööratud plastmasskarpidega (5. 8) kaetud neljakandilistel plastmassplaatidel (5. 9) kerkekappi (5. 7). Pätsidele jahu ei raputata. 7. 8. Vormimine Tainapätsid paigutatakse plastmassplaatidel ja plastmasskarpidega kaetuna tainavormimismasinasse (5. 10) ning iga pätsi rullitakse uuesti 15 sekundit. Tainapätsilt eemaldatakse kate alles vahetult enne rullimist. Taina omadusi hinnatakse uuesti järgmiste määratluste järgi: — mittekleepuv ja mehaaniliselt töödeldav, või — kleepuv ja mehaaniliselt mittetöödeldav. Taina käsitamiseks segamise lõpul “mittekleepuva ja mehaaniliselt töödeldavana” ei jää tainas üldse või jääb vähe tainavormimismasina kambri külgede külge, nii et kamber käib masina töötades vabalt ringi ja moodustab tainast korrapärase kuuli. Segamise lõpul ei tohiks tainas kambri kaane avamisel kleepuda tainavormimismasina kambri külgedele. (7. 9; 7. 10; 8. ) 9. Analüüsiprotokoll Analüüsiprotokollis peaks olema märgitud: — taina käitlemisomadused segamise lõpul ja vormimise ajal, — jahu langemisarv linnasejahu lisamata, — täheldatud kõrvalekalded. Peale selle peaks see sisaldama järgmist: — kasutatud meetod, — kõik andmed, mis on vajalikud proovi identifitseerimiseks. 10. Üldised märkused 10. 1. 10. 2. Vedelate lisaainete koguse arvutamise valem põhineb järgmisel: soovitud konsistentsi annab x ml vee lisamine 300 g 14 % niiskusesisaldusega jahu kogusele vastavale jahu kogu- sele. Kuna prooviküpsetusel kasutatakse 1 kg 14 % niiskusesisaldusega jahu, aga x on arvutatud 300 g jahu kohta, siis on prooviküpsetamiseks vaja x jagatud kolmega korda 10 g vett, s. t 10 x/3 g. 42 ET Euroopa Liidu Teataja 03/29. kd 430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust sisaldab 15 g soola ja 15 g suhkrut. See 430 g lahus sisaldub vedelates koostisainetes. Tainale 10 x/3 g vee lisamisel tuleb lisada (10 x/3 + 30) g vedelaid koostisaineid, mis sisaldavad 430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust ja täiendava koguse vett. Kuigi osa pärmisuspensiooniga lisatud vett imendub pärmi, sisaldab suspensioon ka “vaba” vett. Hinnatakse, et 90 g pärmisuspensiooni sisaldab 60 g “vaba” vett. Taina vedelate koostisainete kogust korrigeeritakse vastavalt kõnealusele pärmisuspensioonis sisalduvale 60 g “vabale” veele, s. t, et tuleb lisada vett 10 x/3 pluss 30 miinus 60 g. Seda võib esitada järgnevalt: (10 x3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, punktis 7. 5 esitatud valem. Kui näiteks farinograafilises analüüsis kasutatud vee kogus x on 165 ml, asendatakse see väärtus käesolevas valemis nii, et veele lisatakse 430 g suhkru, soola ja askorbiinhappe lahust ja saadav üldkogus on: ð 165 – 9 Þ10=3= 156 × 10/3 = 520 g. 10. 3. Meetodit ei kohaldata vahetult nisu suhtes. Nisu küpsetamisomaduste iseloomustamiseks kasutatakse järgmist meetodit. Nisu puhastatakse ja määratakse selle niiskusesisaldus. Nisu niiskusesisaldust ei ole vaja muuta, kui see on vahe- mikus 15,0–16,0 %. Kui niiskusesisaldus on väljaspool nimetatud vahemikku, tuleb see vähemalt kolm tundi enne jahvatamist kohandada 15,5 ± 0,5 %-ni. Nisu jahvatatakse jahuks Bühler MLU 202 laboriveski või Brabender Quadrumat Seniori veski või samade omadustega samalaadse seadme abil. Valitakse selline jahvatusmeetod, et saagis (saadava jahu hulk jahvatatud terade massist) oleks vähemalt 72 % ning tuhasus 0,50–0,60 % kuivaine põhjal arvutatuna. Jahu tuhasus määratakse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1501/95 I lisale (EÜT L 147, 30. 6. 1995, lk 7) ja niiskusesisaldus vastavalt käesolevale määrusele. Saagis arvutatakse järgmise võrrandi abil: (cid:1) ð ð E ¼ 100-f ÞF Þ= 100-w ð (cid:2) ÞW × 100 %, kus E f = saagis, = jahu niiskus, w = nisu niiskusesisaldus, F = valmistatud jahu mass niiskusesisaldusega f, W = jahvatatud nisu mass niiskusesisaldusega w. Märkus: Teave kasutatavate koostisainete ja seadmete kohta on avaldatud 31. märtsi 1977. aasta dokumendis T 77/300, mille on avaldanud Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen, Nether- lands. 03/29. kd ET Euroopa Liidu Teataja 43 VI LISA KLAASJA VÄLIMUSE KAOTAMISE MÄÄRA MÄÄRAMINE 1. Põhimõte Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade protsendi kindlakstegemisel kasutatakse ainult proovi osa. Terade lõikamisel kasutatakse Pohli teralõikurit või sellega samaväärset seadet. 2. Seadmed ja aparatuur — Pohli teralõikur või sellega samaväärne seade, — pintsetid, skalpell, — kandik või vaagen. 3. Menetlus a) Määramiseks kasutatakse 100 g proovi, pärast seda kui on eemaldatud koostisosad, mida ei või sisaldada laitmatu kvaliteediga põhiviljad. b) Proov laotatakse kandikule ja segatakse hoolikalt. c) Teralõikurisse asetatakse plaat ja ruutvõrgule laotatakse peotäis teri. Lõikurit raputatakse tugevasti, et igasse auku satuks ainult üks tera. Liigutatavat osa lastakse allapoole, et terad püsiksid paigal, ning terad lõigatakse. d) Valmistatakse ette vähemalt 600 tera lõikamiseks vajalik piisav kogus plaate. e) Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terad loetakse. f) Arvutatakse täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade protsent. 4. Tulemuste esitamine I = nende koostisosade mass grammides, mida ei või sisaldada laitmatu kvaliteediga põhivili. M = osaliselt või täielikult oma klaasja välimuse kaotanud uuritud puhaste terade protsent. 5. Tulemus Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade protsent on: (M × (100-1))/100 = … 44 ET Euroopa Liidu Teataja 03/29. kd VII LISA I TABEL Hinna tõstmine vastavalt niiskusesisaldusele Niiskusesisaldus (%) Hinna tõstmine (euro/t) 13,4 13,3 13,2 13,1 13,0 12,9 12,8 12,7 12,6 12,5 12,4 12,3 12,2 12,1 12,0 11,9 11,8 11,7 11,6 11,5 11,4 11,3 11,2 11,1 11,0 10,9 10,8 10,7 10,6 10,5 10,4 10,3 10,2 10,1 10,0 0,1 0,2 0,3 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 1,8 1,9 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,8 2,9 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 II TABEL Hinna alandamine vastavalt niiskusesisaldusele Niiskusesisaldus (%) Hinnaalandus (euro/t) 14,5 14,4 14,3 14,2 14,1 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 03/29. kd ET Euroopa Liidu Teataja 45 TABEL III Hinna alandamine vastavalt mahukaalule Teravili Mahukaal (kg/hl) Hinnaalandus (euro/t) Harilik nisu alla 76 ja kuni 75 alla 75 ja kuni 74 alla 74 ja kuni 73 Oder alla 64,0 ja kuni 62,0 0,5 1,0 1,5 1,0 IV TABEL Hinnaalandus vastavalt proteiinisisaldusele Proteiinisisaldus (1) (N × 5,7) 2000/2001. majandusaasta 2001/2002. majandusaasta Alates 2002/2003. majandusaastast (euro/t) alla 11,5 ja kuni 11,0 alla 11,0 ja kuni 10,5 alla 10,5 ja kuni 10,3 alla 10,3 ja kuni 10,0 (1) Protsendina kuivainest. 1,5 3,0 5,0 5,0 2,0 4,0 5,0 2,5 5 46 ET Euroopa Liidu Teataja 03/29. kd Sekkumisametite kohaldatav praktiline meetod sorgo hinna alandamise määramiseks VIII LISA 1. Lähteandmed P = tooraine tanniini sisaldus protsentides 0,4 % = tanniini sisaldus, mille ületamisel alandatakse hinda 11 % (1) = hinnaalandus, mis vastab 1 % tanniini sisaldusele kuivaines 2. Hinnaalanduse arvutamine Sekkumishinna alandamist väljendatakse eurodes ja arvutatakse vastavalt järgmisele valemile: (cid:1) 11 ðP – 0,40Þ (cid:2) (1) Sorgo hinna alandamine tanniini sisalduse alusel 1 000 g kuivaines: a) 1 000 g 0 %-lise teoreetilise tanniinisisaldusega sorgo kuivainest kodulindude ainevahetuses tekkiv energia: 3 917 kilokalorit; b) 1 000 g sorgo kuivainest kodulindude ainevahetuses tekkiva energia vähenemine tanniinisisalduse iga täiendava protsendi- punkti kohta: 419 kilokalorit; c) sekkumiseks vastuvõetud sorgo sätestatud tanniinisisalduse ja standardkvaliteedi kohta sätestatud tanniinisisalduse vaheline erinevus protsendipunktides: 1,0 – 0,30 = 0,70; d) 1,0 %-lise tanniinisisaldusega sorgost kodulindude ainevahetuses tekkiva energia ja standardkvaliteediga sama tanniinisisaldu- sega (0,30 %) sorgost kodulindude ainevahetuses tekkiva energia vaheline erinevus protsendipunktides: (cid:3) 100 – Þ ð 3 917 – 419 × 1,0 Þ ð 3 917 – 419 × 0,30 (cid:4) × 100 ¼ 7,74 % e) Vähendus 0,30 %-list tanniinisisaldust ületava 1 % tanniinisisalduse kohta kuivaines: 7,74 0,70 ¼ EUR 11


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1275/00 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen. Den spanske regerings tilbageholdelse af 12 % af den tillægskvote for mælk, som tilkommer Galicien.

eurovoc_concepts:
Galicia
Spain
agricultural quota
competence of the Member States
distribution of aid

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/119 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (6. juni 2000) Bilag III til R(cid:229)dets direktiv 91/439/E(cid:216)F af 29. juli 1991 om kłrekort (1) fastl(cid:230)gger en r(cid:230)kke mindstekrav af helbredsm(cid:230)ssig art i forbindelse med retten til at fłre motor-kłretłjer, herunder synskriterier. Med den videnskabelige indsigt, man har i dag, at de kriterier, der er fastsat for helbredet som helhed og for synsevnen i s(cid:230)rdeleshed, ikke er strenge nok i betragtning af de eksisterende krav til f(cid:230)rdselssikkerheden. Kommissionen er dog ogs(cid:229) klar over, at der i henhold til bilag III ikke er mulighed for at bibeholde mindre strenge helbredskrav p(cid:229) nationalt plan for de chauffłrer, der har f(cid:229)et deres fłrerbevis fłr direktivets ikrafttr(cid:230)den. Kommissionens direktivforslag indeholdt en bestemmelse om muligheden herfor, men den blev ikke vedtaget af R(cid:229)det. Udvalget om kłrekort har i lłbet af 1998 og 1999 ved gentagne lejligheder drłftet de praktiske og sociale fłlgevirkninger heraf, bl. a. for de erhvervsm(cid:230)ssigt besk(cid:230)ftigede bus- og lastvognschauffłrer. Kommis- sionen er for łjeblikket ved at tage stilling til et forslag om (cid:230)ndring af R(cid:229)dets direktiv 91/439/E(cid:216)F, og det er muligt, at et eventuelt forslag igen (cid:229)bner mulighed for bibeholdelse af mindre strenge helbredsm(cid:230)ssige kriterier p(cid:229) nationalt plan for de erhvervschauffłrers vedkommende, der har f(cid:229)et deres fłrerbevis udstedt, fłr direktivet tr(cid:229)dte i kraft, dog under hensyntagen til f(cid:230)rdselssikkerheden. (1) EFT L 237 af 24. 8. 1991. (2001/C 53 E/151) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1275/00 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Den spanske regerings tilbageholdelse af 12 % af den till(cid:230)gskvote for m(cid:230)lk, som tilkommer Galicien Den spanske landbrugsminister Jesus Posada meddelte for nylig i Santiago de Compostela, at centralad- ministrationen ville tilbageholde 12 % af den till(cid:230)gskvote for m(cid:230)lk p(cid:229) 207 000 tons, som tilkommer Galicien, og som burde v(cid:230)re fuldt fordelt i april m(cid:229)ned, under henvisning til, at det var nłdvendigt for at tage hłjde for eventuelle klager eller uforudsete h(cid:230)ndelser. Har den spanske regering kompetence til at tr(cid:230)ffe en s(cid:229)dan beslutning? Vil Kommissionen drage omsorg for, at de galiciske landbrugere f(cid:229)r den m(cid:230)lkekvote, der tilkommer dem, navnlig i betragtning af deres behov for en v(cid:230)sentlig produktionsforłgelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. maj 2000) Tildelingen af de individuelle referencem(cid:230)ngder og is(cid:230)r till(cid:230)gsm(cid:230)ngderne som fłlge af den s(cid:230)rlige forhłjelse, som R(cid:229)det besluttede i forbindelse med Agenda 2000, henhłrer under medlemsstaternes ansvar under overholdelse af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 3950/92 af 28. december 1992 om en till(cid:230)gsafgift p(cid:229) m(cid:230)lk og mejeriprodukter (1) og foretages p(cid:229) basis af objektive kriterier. Medlemsstaterne skal dog meddele Kommissionen de foranstaltninger, de tr(cid:230)ffer med henblik p(cid:229) denne tildeling. I en meddelelse til Kommissionen af 21. marts 2000 anfłrte Spanien, at landet havde indg(cid:229)et en aftale med myndighederne i de autonome samfund om fordelingen af m(cid:230)lkekvoterne. Kommissionen r(cid:229)der for łjeblikket ikke over n(cid:230)rmere oplysninger, men ser p(cid:229) ingen m(cid:229)de negativt p(cid:229) den eventuelle tilbagehol- delse i den nationale reserve af en vis procent af till(cid:230)gskvoten for m(cid:230)lk for at imłdekomme s(cid:230)rlige behov som rapporteret af det (cid:230)rede medlem. (1) EFT L 405 af 31. 12. 1992


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1298/00 von Mark Watts (PSE) an die Kommission. Tierversuche für Kosmetika.

eurovoc_concepts:
animal experimentation
common commercial policy
cosmetic product
trade agreement
transfer of businesses

text: 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/165 (2001/C 46 E/189) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1293/00 von Paul R(cid:252)big (PPE-DE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: GmbH (cid:129) Jahresabschlu(cid:223) im Internet In (cid:214)sterreich ist zwingend vorgesehen, da(cid:223) GmbH im Amtsblatt zur Wiener Zeitung einen Hinweis auf die Einreichung ihres Jahresabschlusses beim Firmenbuchgericht ver(cid:246)ffentlichen. Die Eintragung (cid:132)XY-GmbH hat ihren Jahresabschlu(cid:223) beim Firmenbuchgericht eingereicht. (cid:147) kostet pro Jahr ATS 1. 500,00; dieser Betrag ist beim Firmenbuchgericht zu entrichten. Da in Ober(cid:246)sterreich von insgesamt 8. 500 GmbH mehr als 8. 000 kleine GmbH von dieser Regelung betroffen sind, k(cid:246)nnte in diesem Zusammenhang eine Wettbewerbsverzerrung gegen(cid:252)ber Unternehmen aus anderen Mitgliedstaaten eintreten. Wie steht die Kommission zu diesem Wettbewerbsnachteil, und ist es f(cid:252)r die Kommission nicht aus- reichend, wenn diese Ver(cid:246)ffentlichungen nicht mehr im Amtsblatt zur Wiener Zeitung erfolgen, sondern man sich auf kostenlose Ver(cid:246)ffentlichungen im Internet beschr(cid:228)nkt? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (30. Mai 2000) Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 3 Absatz 4 der (cid:132)Ersten Richtlinie 68/151/EWG des Rates vom 9. M(cid:228)rz 1968 zur Koordinierung der Schutzbestimmungen, die in den Mitgliedstaaten den Gesellschaften im Sinne des Artikels 58 Absatz 2 des Vertrages im Interesse der Gesellschafter sowie Dritter vorgeschrieben sind, um diese Bestimmungen gleichwertig zu gestalten(cid:147) (1) mu(cid:223) eine GmbH bestimmte, im Zusammenhang mit dem Unternehmen stehende Urkunden und Angaben (einschlie(cid:223)lich der Jahresabschl(cid:252)sse) (cid:132)in einem von dem Mitgliedstaat zu bestimmenden Amtsblatt(cid:147) ver(cid:246)ffentlichen. In (cid:214)sterreich ist das (cid:132)von dem Mitglied- staat zu bestimmende Amtsblatt(cid:147) das Amtsblatt zur Wiener Zeitung. Diese Pflicht zur Ver(cid:246)ffentlichung gilt f(cid:252)r GmbHs in allen Mitgliedstaaten und stellt daher an sich keine Wettbewerbsverzerrung dar. Die Kommission hat die Empfehlungen der aus Vertretern der Mitgliedstaaten und der Kommission bestehenden Arbeitsgruppe f(cid:252)r die Vereinfachung der Rechtsvorschriften im Binnenmarkt (SLIM) aufge- griffen und pr(cid:252)ft derzeit, wie die Erste Richtlinie ge(cid:228)ndert werden k(cid:246)nnte, um dem technologischen Fortschritt Rechnung zu tragen. Wenngleich Artikel 3 Absatz 4 in seiner jetzigen Fassung die Mitglied- staaten nicht davon abh(cid:228)lt, auf moderne Formen der Ver(cid:246)ffentlichung umzusteigen, so mu(cid:223) doch gekl(cid:228)rt werden, wie vor allem in Fragen der elektronischen Speicherung und der Nutzung des Internets zu verfahren ist. (1) ABl. L 65 vom 14. 3. 1968. (2001/C 46 E/190) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1298/00 von Mark Watts (PSE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Tierversuche f(cid:252)r Kosmetika Teilt die Kommission im Zusammenhang mit ihrer Erkl(cid:228)rung vom 5. April (IP/00/335) zur Annahme eines Vorschlags zur ˜nderung der Richtlinie des Rates 76/768/EWG (1) (cid:252)ber kosmetische Mittel die Ansicht, da(cid:223) dieser Vorschlag wahrscheinlich zur Verlagerung der grausamen Versuche nach au(cid:223)erhalb der EU und dazu f(cid:252)hren wird, da(cid:223) die Erzeugnisse. Ergebnis dieser Grausamkeit, anschlie(cid:223)end zur Vermarktung eingef(cid:252)hrt werden? Welche Kontakte hat sie zur Industrie und zur Welthandelsorganisation im Zusam- menhang mit dieser vorgeschlagenen ˜nderung ihrer Politik f(cid:252)r diesen Sektor hergestellt? (1) ABl. L 262 vom 27. 9. 1976, S. 169. C 46 E/166 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (15. Juni 2000) Es ist nicht Ziel der Kommission, der Tierqu(cid:228)lerei Vorschub zu leisten. Die Kommission bem(cid:252)ht sich ganz im Gegenteil nach wie vor darum, das Leiden zu mindern, dem Tiere w(cid:228)hrend der Versuche ausgesetzt sind, die Anzahl der Tierversuche zu verringern und dieses Leiden so rasch und so weitgehend wie m(cid:246)glich zu beenden. Dieses Ziel ist auch Bestandteil der Richtlinie 86/609/EWG zum Schutz der f(cid:252)r Versuche und andere wissenschaftliche Zwecke verwendeten Tiere (1). Die Kommission hat dieses Ziel auch in ihrem Vorschlag f(cid:252)r die siebte ˜nderung dieser Richtlinie ber(cid:252)cksichtigt. Dieser Vorschlag beinhaltet sowohl f(cid:252)r kosmetische Fertigerzeugnisse als auch f(cid:252)r ihre Bestandteile ein endg(cid:252)ltiges Verbot von Tierversuchen in Europa. Da die Entwicklung geeigneter Verfahren als Ersatz f(cid:252)r Tierversuche die entscheidende L(cid:246)sung f(cid:252)r dieses Problem darstellt, bem(cid:252)ht sich die Kommission zudem weiterhin um die Ausarbeitung alternativer Versuchsmethoden und macht ihren Einsatz verpflichtend, sobald sie gemeinschaftsweit wissenschaftlich validiert sind. Dar(cid:252)ber hinaus wird sich die Kommission f(cid:252)r eine rasche Anerkennung dieser alternativen Versuchsmethoden durch die Organisation f(cid:252)r wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung (OECD) einsetzen, so da(cid:223) sie weltweit zur Anwendung kommen k(cid:246)nnen. Bei der Ausarbeitung dieses Vorschlags hat die Kommission alle von der Problematik der Tierversuche betroffenen Gruppen hinzugezogen, darunter auch die Tierschutzverb(cid:228)nde. (1) ABl. L 358 vom 8. 12. 1986. (2001/C 46 E/191) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1299/00 von Charles Tannock (PPE-DE) an den Rat (27. April 2000) Betrifft: Fristgerechte Beantwortung der Parlamentarischen Anfragen durch den Rat Der Rat wird gebeten mitzuteilen, warum ich auf meine Schriftliche Anfrage zu den Steuerdiskussionen (P-2219/99), die am 5. November 1999 vorgelegt wurde und die im Dezember h(cid:228)tte beantwortet werden m(cid:252)ssen, erst am 4. Februar 2000 eine Antwort erhalten habe. (2001/C 46 E/192) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1300/00 von Charles Tannock (PPE-DE) an den Rat (27. April 2000) Betrifft: Behebung des h(cid:228)ufigen Problems der nicht fristgerechten Beantwortung von parlamentarischen Anfragen durch den Rat Der Rat wird gebeten mitzuteilen, ob die versp(cid:228)teten Antworten einiger Mitgliedstaaten daf(cid:252)r verant- wortlich sind, da(cid:223) der Rat oft nicht in der Lage ist, parlamentarische Anfragen fristgerecht zu beantworten, und wenn ja, ob nicht in Erw(cid:228)gung gezogen wurde, f(cid:252)r Einw(cid:228)nde seitens der Mitgliedstaaten gegen die vorschlagenen Antworten eine Frist festzusetzen, damit die Antworten den Mitgliedern des Parlaments innerhalb der vorgesehenen Frist (cid:252)bermittelt werden k(cid:246)nnen


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1277/00 di Jan Andersson (PSE) alla Commissione. Tassazione in Finlandia di pensioni maturate in Svezia.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
Finland
Sweden
double taxation
free movement of workers
pension scheme

text: C 53 E/120 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/152) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1277/00 di Jan Andersson (PSE) alla Commissione (19 aprile 2000) Oggetto: Tassazione in Finlandia di pensioni maturate in Svezia Si Ł appreso che le pensioni dei cittadini finlandesi maturate in Svezia in seguito a lavoro ivi svolto vengono tassate anche dalle autorit(cid:224) fiscali finlandesi una volta che i titolari di tali pensioni rientrano in Finlandia. I pensionati in questione ritengono che tale pratica comporti una doppia tassazione ingiustifi- cata, che oltretutto Ł di ostacolo alla libera circolazione di manodopera tra due paesi dell(cid:146)UE. Ci(cid:242) premesso, ha la Commissione considerato la situazione vigente per quanto riguarda la tassazione delle pensioni maturate in Svezia da parte delle autorit(cid:224) finlandesi e prevede il suo attuale programma di lavoro delle misure che potrebbero contribuire a cambiarla? Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (9 giugno 2000) In mancanza di armonizzazione a livello comunitario, la ripartizione dei diritti in materia fiscale nelle relazioni bilaterali Ł di competenza degli Stati membri, come confermato recentemente dalla Corte di giustizi (1). Il normale dispositivo consiste nelle convenzioni destinate ad evitare la doppia imposizione. Convenzioni di questo tipo non esistono fra tutti gli Stati membri, ma sono state stipulate da tutti i paesi con una frontiera comune. Le relazioni tra Svezia e Finlandia sono disciplinate dalla Convenzione del 23 settembre 1996 fra i paesi nordici, modificata dal protocollo del 6 ottobre 1997. le pensioni erogate da uno Stato Ai sensi dell(cid:146)articolo 18, paragrafo 1 della suddetta convenzione, firmatario (Svezia) a residenti di un altro Stato firmatario (Finlandia) sono tassabili soltanto nel primo (Svezia). Ai sensi dell(cid:146)articolo 25, paragrafo 3, lettera d) della convenzione, tuttavia, qualora un residente finlandese acquisisca un reddito che, in conformit(cid:224) delle disposizioni della convenzione, pu(cid:242) essere tassato soltanto in un altro Stato firmatario (Svezia), la Finlandia pu(cid:242) includere tale reddito nella base imponibile finlandese, consentendo per(cid:242) di detrarre dall(cid:146)imposta sul reddito applicata dalla Finlandia la quota di imposta sul reddito attribuibile alle entrate provenienti dall(cid:146)altro Stato (Svezia). Sebbene l(cid:146)applicazione delle disposizioni dell(cid:146)articolo 25, paragrafo 3, lettera d) possa comportare un aumento dell(cid:146)imposta progressiva che grava sugli altri redditi in Finlandia, le pensioni erogate a residenti finlandesi che hanno lavorato in Svezia non sembrerebbe soggetta a una doppia imposizione. In mancanza di prove al riguardo, Ł difficile prevedere un(cid:146)eventuale azione della Commissione nella fattispecie. Ciononostante, va sottolineato che la Commissione sta esaminando il trattamento fiscale dei regimi pensionistici. (1) Sentenza del 12 maggio 1998, Causa C-336/96 sig. e sig. ra Gilly, punto n. 30. (2001/C 53 E/153) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1280/00 di Emmanouil Mastorakis (PSE) alla Commissione (19 aprile 2000) Oggetto: Calamit(cid:224) naturali Il 14. 10. 1999 Ł stata presentata un(cid:146)interrogazione orale alla Commissione (H-0603/99) riguardante l(cid:146)introduzione di un meccanismo giuridico di protezione civile in caso di calamit(cid:224) naturali nell(cid:146)Unione europea. La Commissione, nella sua risposta, ha riferito, tra l(cid:146)altro, che «((cid:133)) il Parlamento non ha ritenuto opportuno inviare un chiaro messaggio politico per il ripristino dell(cid:146)aiuto d(cid:146)urgenza ((cid:133))» e che «Ł quindi compito del Parlamento esprimere con chiarezza la sua posizione ((cid:133))». Il 2. 12. 1999, dopo l(cid:146)approvazione da parte del Parlamento della relazione Bourlanges, Ł stata presentata un(cid:146)altra interrogazione orale (H- 0763/99), alla quale la Commissione ha di nuovo risposto negativamente. Lo stesso Parlamento ha gi(cid:224) approvato una risoluzione sugli orientamenti per la procedura di bilancio 2001 (cid:129) Sezione III (cid:129) Commissione (A5-0070/2000 (cid:129) Realzione HAUG), nel cui paragrafo 34 si sottolinea chiaramente la necessit(cid:224) di ripristinare la linea B4-3400 in modo da rispondere immediatamente alle emergenze in caso di calamit(cid:224) naturali