title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1293/00 di Paul Rübig (PPE-DE) alla Commissione. SRL ‐ Bilancio di fine d'anno su Internet.

eurovoc_concepts:
Austria
common commercial policy
operating cost
private limited company
publication of accounts
restriction on competition

text: 13. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 46 E/165 (2001/C 46 E/189) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1293/00 di Paul R(cid:252)big (PPE-DE) alla Commissione (19 aprile 2000) Oggetto: SRL (cid:129) Bilancio di fine d(cid:146)anno su Internet In Austria vige l(cid:146)obbligo, per le SRL, di pubblicare sulla Gazzetta ufficiale allegata alla Wiener Zeitung la notizia relativa alla presentazione del loro bilancio di fine d(cid:146)anno presso il tribunale per il commercio e le societ(cid:224) (Firmenbuchgericht). L(cid:146)inserzione «La SRL XY ha presentato presso il tribunale per il commercio e le societ(cid:224) il proprio bilancio di fine d(cid:146)anno» costa annualmente 1. 500 ATS; tale importo deve essere versato presso detto tribunale. Dato che nell(cid:146)Austria superiore su un totale di 8. 500 SRL, oltre 8000 piccole SRL sono interessate da tale regolamentazione, potrebbe verificarsi in tale contesto una distorsione della concorrenza rispetto alle imprese di altri Stati membri. Qual Ł la posizione della Commissione in merito a tale svantaggio concorrenziale e non sarebbe per la Commissione sufficiente se tali dati venissero solamente divulgati, senza spese, su Internet e cessasse l(cid:146)obbligo della loro pubblicazione nella Gazzetta ufficiale allegata alla Wiener Zeitung? Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (30 maggio 2000) La prima direttiva del Consiglio 68/151/CEE, del 9 marzo 1968, intesa a coordinare, per renderle equivalenti, le garanzie che sono richieste, negli Stati membri, alle societ(cid:224) a mente dell(cid:146)articolo 58, secondo comma, del trattato per proteggere gli interessi dei soci e dei terzi (1), stabilisce per le SRL, all(cid:146)articolo 3, paragrafo 4, che determinati atti e indicazioni relativi alle societ(cid:224) (incluso il bilancio di fine d(cid:146)anno) siano «oggetto, nel bollettino nazionale designato dallo Stato membro, di una pubblicazione». In Austria, «il bollettino nazionale designato» Ł la Gazzetta ufficiale allegata alla Wiener Zeitung. Tale obbligo di pubblicazione interessa le SRL in tutti gli Stati membri, perci(cid:242) esso non costituisce in sØ una distorsione della concorrenza. In seguito alle raccomandazioni formulate dal gruppo di lavoro SLIM (Semplificazione legislativa per il mercato interno), composto da rappresentanti degli Stati membri e della Commissione, la Commissione sta attualmente studiando le opportune modalit(cid:224) di modificare la prima direttiva del Consiglio 68/151/CEE per poter sfruttare il progresso tecnologico. BenchØ l(cid:146)attuale formulazione dell(cid:146)articolo 3, paragrafo 4 di detta direttiva non osti al passaggio a modalit(cid:224) moderne di pubblicazione, Ł necessaria una chiarificazione, in particolare riguardo a questioni quali la registrazione elettronica dei dati e l(cid:146)uso di Internet. (1) GU L 65 del 14. 3. 1968. (2001/C 46 E/190) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1298/00 di Mark Watts (PSE) alla Commissione (19 aprile 2000) Oggetto: Sperimentazione animale per i prodotti cosmetici In riferimento alla dichiarazione della Commissione del 5 aprile (IP/00/335) relativa all(cid:146)adozione di una proposta che modifica la direttiva 76/768/CEE del Consiglio (1) concernente la sperimentazione animale per i prodotti cosmetici, riconosce la Commissione la possibilit(cid:224) che tale proposta conduca all(cid:146)esportazione di questa pratica crudele verso paesi al di fuori dell(cid:146)UE e alla successiva importazione, ai fini della vendita, dei prodotti di tale atrocit(cid:224)? Potrebbe inoltre la Commissione indicare il numero di contatti che ha avuto con l(cid:146)industria e con l(cid:146)Organizzazione Mondiale del Commercio riguardo a questa proposta di modifica della normativa vigente? (1) GU L 262 del 27. 9. 1976, pag. 169


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1272/00 af Dirk Sterckx (ELDR) til Kommissionen. Synskriterier i Rådets direktiv 91/439/EØF om kørekort.

eurovoc_concepts:
European driving licence
drivers
occupational health

formats: html pdf print

text: C 53 E/118 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 bestemmelser for strukturfondene (1), mulighed for at głre noget ved de problemer, som visse bjerg- omr(cid:229)der er stillet overfor: en befolkningst(cid:230)thed p(cid:229) under 100 indbyggere pr. km2, landbrugsbesk(cid:230)ftigedes andel af den samlede besk(cid:230)ftigelse over EF-gennemsnittet, befolkningstallet faldende siden 1985, affolkning og hłj alder for den erhvervsaktive landbrugsbefolkning. Andre aspekter af beslutningen vil der gradvis blive taget hensyn til i den nye periode for anvendelse af strukturfondene i 2000-2006. Da EF-initiativerne st(cid:229)r (cid:229)bne for omr(cid:229)der, som ikke er omfattet af m(cid:229)l 1 og 2, vil bjergomr(cid:229)derne f(cid:229) nye muligheder for at modtage stłtte fra EU, bl. a. i forbindelse med Leader+ initiativet. I retningslinjerne for EF-initiativet Interreg III, som Kommissionen vedtog den 28. april 2000 (2), henvises der i łvrigt udtryk- keligt til bjergomr(cid:229)derne. Med den nye f(cid:230)lles landbrugspolitik vil det ogs(cid:229) v(cid:230)re muligt at tage stłrre hensyn til bjergomr(cid:229)dernes behov, hvad ang(cid:229)r b(cid:229)de markedet (»ekstensiveringsordning« under den f(cid:230)lles markedsordning for oksekłd) og stłtte til landdistrikternes udvikling, hvis nye retningslinjer giver disse omr(cid:229)der interessante perspektiver (miljłforanstaltninger i landbruget, udligningsgodtgłrelser for ugunstigt stillede omr(cid:229)der, tilskyndelse til tilpasning og udvikling i landdistrikter). Kommissionen har udarbejdet en s(cid:230)rlig brochure, der blev fremlagt p(cid:229) den 2. europ(cid:230)iske konference om bjergomr(cid:229)derne i Trente i marts 2000, og hvori der redegłres for alle F(cid:230)llesskabets interventioner vedrłrende bjergomr(cid:229)derne. Et eksemplar af brochuren sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentet Generalsekretariat. Denne indsats svarer til den helhedslłsning, som handlingsplanen łnsker at fremme. Det er en proces, som gradvis udvikler sig og inddrager alle Kommissionens tjenestegrene, andre EU-institutioner og organer, som internationale (cid:229)r for fremme bjergomr(cid:229)dernes interesser med henblik p(cid:229) det har specialiseret sig i bjergomr(cid:229)derne i 2002. N(cid:229)r EU udvides, vil planen i princippet ogs(cid:229) g(cid:230)lde i de nye medlemsstater. Fłrtiltr(cid:230)delsesordningerne, dvs. strukturinstrumentet for fłrtiltr(cid:230)delsen (ISPA), handlingsplanen for samordnet stłtte til Polen og Ungarn (Phare) og de administrative strukturer, der er nłdvendige for at kunne forvalte fłrtiltr(cid:230)delsesstłtten (Sapard), giver s(cid:229)ledes allerede mulighed for at eksperimentere med m(cid:229)lrettede aktioner i bjergomr(cid:229)der, eller som vedrłrer dem indirekte. Ifłlge Sapard-programmerne skal der s(cid:229)ledes anvendes foranstaltninger til fordel for landbruget og landdistrikterne i ansłgerlandene. (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999. (2) KOM(2000) 1101. (2001/C 53 E/150) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1272/00 af Dirk Sterckx (ELDR) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Synskriterier i R(cid:229)dets direktiv 91/439/E(cid:216)F om kłrekort I forbindelse med gennemfłrelsen af direktiv 91/439/E(cid:216)F (1) om kłrekort er der i den belgiske lovgivning om lastvognschauffłrer fastlagt et synskriterium p(cid:229) mindst 0,8 p(cid:229) det bedste łje og 0,5 p(cid:229) det d(cid:229)rligste łje om nłdvendigt ved hj(cid:230)lp af optisk korrektion (f. eks. briller eller kontaktlinser). Denne nye synsnorm medfłrer, at personer med et »dovent łje« ikke l(cid:230)ngere kan blive lastvognschauffłr. Endvidere vil en r(cid:230)kke lastvognschauffłrer, der i mange (cid:229)r er blevet anset for fysisk egnede, ikke l(cid:230)ngere kunne f(cid:229) en ny l(cid:230)geerkl(cid:230)ring p(cid:229), at de er egnede til at fłre motorkłretłj. Er Kommissionen bekendt med denne situation? Er det ikke muligt at revidere direktivet for at tage hensyn til den s(cid:230)rlige situation, lastvognschauffłrer med et »dovent łje« befinder sig i? Er det ikke i det mindste muligt at głre en undtagelse for lastvognschauffłrer, der har erhvervet deres kłrekort p(cid:229) et tidspunkt, hvor der blev anvendt mindre strenge normer? (1) EFT L 237 af 24. 8. 1991, s. 1. 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/119 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (6. juni 2000) Bilag III til R(cid:229)dets direktiv 91/439/E(cid:216)F af 29. juli 1991 om kłrekort (1) fastl(cid:230)gger en r(cid:230)kke mindstekrav af helbredsm(cid:230)ssig art i forbindelse med retten til at fłre motor-kłretłjer, herunder synskriterier. Med den videnskabelige indsigt, man har i dag, at de kriterier, der er fastsat for helbredet som helhed og for synsevnen i s(cid:230)rdeleshed, ikke er strenge nok i betragtning af de eksisterende krav til f(cid:230)rdselssikkerheden. Kommissionen er dog ogs(cid:229) klar over, at der i henhold til bilag III ikke er mulighed for at bibeholde mindre strenge helbredskrav p(cid:229) nationalt plan for de chauffłrer, der har f(cid:229)et deres fłrerbevis fłr direktivets ikrafttr(cid:230)den. Kommissionens direktivforslag indeholdt en bestemmelse om muligheden herfor, men den blev ikke vedtaget af R(cid:229)det. Udvalget om kłrekort har i lłbet af 1998 og 1999 ved gentagne lejligheder drłftet de praktiske og sociale fłlgevirkninger heraf, bl. a. for de erhvervsm(cid:230)ssigt besk(cid:230)ftigede bus- og lastvognschauffłrer. Kommis- sionen er for łjeblikket ved at tage stilling til et forslag om (cid:230)ndring af R(cid:229)dets direktiv 91/439/E(cid:216)F, og det er muligt, at et eventuelt forslag igen (cid:229)bner mulighed for bibeholdelse af mindre strenge helbredsm(cid:230)ssige kriterier p(cid:229) nationalt plan for de erhvervschauffłrers vedkommende, der har f(cid:229)et deres fłrerbevis udstedt, fłr direktivet tr(cid:229)dte i kraft, dog under hensyntagen til f(cid:230)rdselssikkerheden. (1) EFT L 237 af 24. 8. 1991. (2001/C 53 E/151) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1275/00 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Den spanske regerings tilbageholdelse af 12 % af den till(cid:230)gskvote for m(cid:230)lk, som tilkommer Galicien Den spanske landbrugsminister Jesus Posada meddelte for nylig i Santiago de Compostela, at centralad- ministrationen ville tilbageholde 12 % af den till(cid:230)gskvote for m(cid:230)lk p(cid:229) 207 000 tons, som tilkommer Galicien, og som burde v(cid:230)re fuldt fordelt i april m(cid:229)ned, under henvisning til, at det var nłdvendigt for at tage hłjde for eventuelle klager eller uforudsete h(cid:230)ndelser. Har den spanske regering kompetence til at tr(cid:230)ffe en s(cid:229)dan beslutning? Vil Kommissionen drage omsorg for, at de galiciske landbrugere f(cid:229)r den m(cid:230)lkekvote, der tilkommer dem, navnlig i betragtning af deres behov for en v(cid:230)sentlig produktionsforłgelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. maj 2000) Tildelingen af de individuelle referencem(cid:230)ngder og is(cid:230)r till(cid:230)gsm(cid:230)ngderne som fłlge af den s(cid:230)rlige forhłjelse, som R(cid:229)det besluttede i forbindelse med Agenda 2000, henhłrer under medlemsstaternes ansvar under overholdelse af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 3950/92 af 28. december 1992 om en till(cid:230)gsafgift p(cid:229) m(cid:230)lk og mejeriprodukter (1) og foretages p(cid:229) basis af objektive kriterier. Medlemsstaterne skal dog meddele Kommissionen de foranstaltninger, de tr(cid:230)ffer med henblik p(cid:229) denne tildeling. I en meddelelse til Kommissionen af 21. marts 2000 anfłrte Spanien, at landet havde indg(cid:229)et en aftale med myndighederne i de autonome samfund om fordelingen af m(cid:230)lkekvoterne. Kommissionen r(cid:229)der for łjeblikket ikke over n(cid:230)rmere oplysninger, men ser p(cid:229) ingen m(cid:229)de negativt p(cid:229) den eventuelle tilbagehol- delse i den nationale reserve af en vis procent af till(cid:230)gskvoten for m(cid:230)lk for at imłdekomme s(cid:230)rlige behov som rapporteret af det (cid:230)rede medlem. (1) EFT L 405 af 31. 12. 1992


title: WRITTEN QUESTION E-1260/00 by Alexander de Roo (Verts/ALE) and Marie Isler Béguin (Verts/ALE) to the Commission. Expulsion of bears from the French Pyrenees.

eurovoc_concepts:
France
Midi-Pyrenées
infringement of EU law
wild mammal

text: C 53 E/114 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 As regards the specific example of the medical product Xenical produced by Roche Laboratories: where this is a medical product whose marketing authorisation has been granted via the centralised procedure, i. e. by the Commission, after receiving the opinion of the Scientific Committee advising the European Agency for the Evaluation of Medical Product, the Commission will examine the problem raised with the holder of the marketing authorisation and with the Dutch authorities responsible for supervising advertising on their national territory. The holder of the marketing authorisation is, indeed, responsible for the advertising applying to those medical products for which he has obtained the marketing permit. If it should emerge that there has been an infringement of Directive 92/28/EEC, the Commission will take the action needed. (1) Council Directive 92/28/EEC of 13 March 1992 on the advertising of medicinal products for human use (OJ L 113, 30. 4. 1992). (2001/C 53 E/144) WRITTEN QUESTION E-1260/00 by Alexander de Roo (Verts/ALE) and Marie Isler BØguin (Verts/ALE) to the Commission (19 April 2000) Subject: Expulsion of bears from the French Pyrenees In late March 2000 the French parliament decided that brown bears in the (French) Pyrenees should be forced to move home. In 1996 a number of brown bears from Slovenia were specially imported to strengthen and inject new life into the population of brown bears in the Pyrenees which faced extinction. Does the Commission agree that capturing these brown bears and forcibly removing them to Slovenia or to zoos is a infringement of the habitats directive? If so, what action does the Commission intend to take to induce the French authorities to abandon the forcible relocation of bears? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (9 June 2000) The Honourable Member refers to an amendment adopted at first reading by the French National Assembly. To date, the Commission has not been informed of any final decision by the French authorities to capture bears reintroduced to the central Pyrenees or their cubs. If France does decide to capture the bears, it must abide by the provisions of Article 16 of Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (1) (cid:129) the Habitats Directive. The Commission has not been informed of any decision by Slovenia to accept bears relocated from the Pyrenees. The Commission hopes that the LIFE-Nature project under way in the Pyrenees will be able to continue with bears reintroduced to or born in these mountains, where until recently they occurred naturally. (1) OJ L 206, 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/145) WRITTEN QUESTION P-1263/00 by Lord Inglewood (PPE-DE) to the Commission (11 April 2000) Subject: Chinese accession to the WTO Could the Commission state what, on the basis of its present negotiating position, will be the likely budgetary implications in terms of customs tariff revenues and agricultural levies on the one hand, and including projections for agricultural export refunds and any other relevant impacts on expenditure,


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1290/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Korkea televiestintäviranomainen.

eurovoc_concepts:
EU policy - national policy
Italy
liberalisation of the market
public expenditure
telecommunications

text: 6. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 72 E/39 (2001/C 72 E/042) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1290/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Korkea televiestint(cid:228)viranomainen Italia on lakien ja hyv(cid:228)n maun vastaisesti sijoittanut Napoliin korkean televiestint(cid:228)viranomaisen, jonka piti olla joustava, ep(cid:228)byrokraattinen, tehokas ja puolueeton elin. Se on kuitenkin paljastunut j(cid:228)ttim(cid:228)iseksi byrokraattiseksi joilla ei ole paljoakaan teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) (joidenkuiden hyv(cid:228)st(cid:228) tahdosta huolimatta). He (cid:148)ty(cid:246)skentelev(cid:228)t(cid:148) 18-kerroksisessa rakennuksessa (Caltagirone) Napolin liikekeskustassa. jolla on satoja ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228), laitokseksi, T(cid:228)m(cid:228)n viranomaisen toiminnasta mainittakoon yhten(cid:228) esimerkkin(cid:228), ett(cid:228) se antoi (cid:228)skett(cid:228)in tilojensa siivouksen er(cid:228)(cid:228)lle yritykselle ja maksaa siit(cid:228) 712 miljoona liiraa kahden vuoden ajalta eli noin miljoonan p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228). Mit(cid:228) Euroopan komissio voi tehd(cid:228), jotta Italia ei t(cid:228)ll(cid:228) tavoin tuhlaisi julkisia varoja ja jotta televiestint(cid:228)vi- ranomainen lopettaisi k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llisesti katsoen hy(cid:246)dytt(cid:246)m(cid:228)n toimintansa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (9. kes(cid:228)kuuta 2000) Yhteis(cid:246)n telealan s(cid:228)(cid:228)ntelypaketissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n kansallisten s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisten perustamisesta j(cid:228)senvalti- oihin. Kansallisilla s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisilla on erityiset valtuudet ja oikeudet s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228) vastik(cid:228)(cid:228)n vapautettuja televiestint(cid:228)markkinoita. S(cid:228)(cid:228)ntelypaketin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on suurelta osin delegoitu kansallisille s(cid:228)(cid:228)ntelyvi- ranomaisille, joilla on t(cid:228)rke(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) kussakin j(cid:228)senvaltiossa. Ne my(cid:246)skin omalta osaltaan varmistavat, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)ntelypakettia sovelletaan yhdenmukaisesti osallistumalla toimilupia ja avoimen verkon tarjo- amista k(cid:228)sittelevien komiteoiden ja kansallisten hallintoviranomaisten ja s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisten korkean tason komitean toimintaan. Lis(cid:228)ksi ne koordinoivat toimintaa riippumattoman s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisten ryhm(cid:228)n kautta, jos kansalliset hallintoviranomaiset toimivat erill(cid:228)(cid:228)n kansallisista ministeri(cid:246)ist(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) ovat huomattavia velvollisuuksia, jotka komission mielest(cid:228) vaativat asianmukaiset henkil(cid:246)kunnan ja budjettiva- rat. Komissio raportoi s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti s(cid:228)(cid:228)ntelypaketin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta yhteis(cid:246)ss(cid:228), jolloin se arvioi my(cid:246)s kansallisten s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisten ty(cid:246)t(cid:228). S(cid:228)(cid:228)ntelypakettia koskevassa viidenness(cid:228) raportissa (1) annettiin yleinen positiivinen arvioi Italian kansallisen s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisen toiminnasta. Raportin laatimisajankohtana komission k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen mukaan Italian kansallisella s(cid:228)(cid:228)ntely- viranomaisella oli selv(cid:228)sti liian v(cid:228)h(cid:228)n henkil(cid:246)kuntaa, kun otetaan huomioon sen laaja-alaiset velvollisuudet, joihin kuuluvat audio-visuaalinen ala, televiestint(cid:228) ja lehdist(cid:246). T(cid:228)m(cid:228) puolestaan hidasti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten tekemist(cid:228). Kukin j(cid:228)senvaltio vastaa kansallisen s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisen sis(cid:228)isest(cid:228) organisaatiosta, eik(cid:228) komissio voi puuttua t(cid:228)h(cid:228)n asiaan. Kansallisen s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisen toimipaikan valitseminen kuuluu toissijaisuusperi- aatteen mukaisesti j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan. (1) KOM(1999) 537 lopullinen


title: A Tanács és a Bizottság határozata (2000. április 19.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás megkötéséről

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Association Agreement
Israel
association agreement

text: 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 287 32000D0384 L 147/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 6. 21. A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2000. április 19. ) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás megkötéséről (2000/384/EK, ESZAK) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerző- désre, és különösen annak 95. cikkére, 1. cikk tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 310. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekez- désének első albekezdésével és 310. cikke (3) bekezdésének máso- dik albekezdésével, tekintettel a Bizottság javaslatára, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően és a Tanács egyhangú hozzájárulásával, Izrael Állam közötti Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és létrehozó másrészről euro-mediterrán megállapodást, ahhoz mellékelt jegyzőkönyveket és a záróokmányhoz csatolt nyilatkozatot a Tanács és a Bizottság, az Európai Közösség és az Európai Szén- és Acélközösség nevében jóváhagyja. társulást az Az első bekezdésben említett szövegeket csatolták e határozathoz. tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására (1), 2. cikk mivel: Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és más- részről Izrael Állam közötti társulást létrehozó, 1995. november 20-án Brüsszelben aláírt euro-mediterrán megállapodást jóvá kell hagyni, (1) A Közösség által a Társulási Tanácsban és a Társulási Bizott- ságban képviselendő álláspontot a Bizottság javaslata alapján a Tanács, vagy adott esetben a Bizottság határozza meg, mindkét esetben az Európai Közösséget és az Európai Szén- és Acélközös- séget létrehozó szerződés megfelelő rendelkezéseivel összhang- ban. (1) HL C 78. , 1996. 3. 18. , 12. o. (2) A Megállapodás 68. cikkének megfelelően a Társulási Tanács- ban a Tanács elnöke elnököl és előterjeszti a Közösség 288 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet álláspontját. A Megállapodás 71. cikkének megfelelően a Társulási Bizottságban a Tanács elnökségének képviselője elnököl és elő- terjeszti a Közösség álláspontját. Bizottság elnöke letétbe helyezi ezen értesítést az Európai Szén- és Acélközösség nevében. Kelt Brüsszelben, 2000. április 19-én. 3. cikk a Tanács részéről a Bizottság részéről A Tanács elnöke letétbe helyezi a Megállapodás 85. cikkében meghatározott értesítést az Európai Közösség nevében. A az elnök L. CAPOULAS SANTOS R. PRODI az elnök


title: Nařízení Komise (ES) č. 822/2000 ze dne 19. dubna 2000 o používání koeficientu snížení při vydávání osvědčení o náhradě pro zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, stanoveného v článku 6b nařízení (ES) č. 1222/94

eurovoc_concepts:
agricultural product
export refund
primary product
processed foodstuff

text: 26 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 29 32000R0822 20. 4. 2000 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 100/23 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 822/2000 ze dne 19. dubna 2000 o používání koeficientu snížení při vydávání osvědčení o náhradě pro zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, stanoveného v článku 6b nařízení (ES) č. 1222/94 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3448/93 ze dne 6. pro- since 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů (1), naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2491/98 (2), a zejména na čl. 8 odst. 3 první pododstavec uvedeného nařízení, s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1222/94 ze dne společná prováděcí 30. května 1994, kterým se pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (3), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 701/ 2000 (4), a zejména na čl. 6b odst. 6 a 8 uvedeného nařízení, stanoví vzhledem k těmto důvodům: (1) Souhrn částek požadovaných náhrad, odpovídající již vydaným osvědčením, činí 305 159 263 eur. Tato suma žádostem které připočtená k částkám, odpovídají předloženým od 10. do 14. dubna 2000, oznámeným na ročním základě, by mohla neumožnit Komisi zajistit dodržování jejích závazků, které jsou stanoveny v čl. 6b odst. 6 nařízení (ES) č. 1222/94. (2) Je třeba použít koeficient snížení vypočtený na základě čl. 6b odst. 3 a 4 na částky požadované ve formě o- svědčení během výše uvedeného týdne, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Na částky osvědčení, o něž se žádá v období od 10. do 14. dubna 2000, se vztahuje koeficient snížení 0,68. Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 21. dubna 2000. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 19. dubna 2000. Za Komisi Erkki LIIKANEN člen Komise (1) Úř. věst. L 318, 20. 12. 1993, s. 18. (2) Úř. věst. L 309, 19. 11. 1998, s. 28. (3) Úř. věst. L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (4) Úř. věst. L 83, 4. 4. 2000, s. 6


title: Komission asetus (EY) N:o 822/2000, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2000, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien tavaroiden vientitodistuksiin sovellettavasta, asetuksen (EY) N:o 1222/94 6 b artiklassa säädetystä vähennyskertoimesta

text: 20. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 100/23 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 822/2000, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2000, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien tavaroiden vientitodistuksiin sovellettavasta, asetuksen (EY) N:o 1222/94 6 b artiklassa säädetystä vähennyskertoimesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 6 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2491/98 (2), sekä erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vien- tituen myöntämisjärjestelmän soveltamista koskevista yksityis- kohtaisista säännöistä ja tuen määrän vahvistamisperusteista 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1222/94 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 701/2000 (4), ja erityisesti sen 6 b artiklan 6 ja 8 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Jo myönnettyjä todistuksia vastaavien haettujen tukien yhteenlaskettu määrä on 305 159 263 euroa. Kun tämä johon on lisätty ajanjaksolla 10 päivästä 14 määrä, päivään huhtikuuta 2000 tehtyjä hakemuksia vastaava määrä, muunnetaan kokonaismääräksi vuositasolla, taata täyttävänsä sille komissio ei välttämättä voi asetuksen (EY) N:o 1222/94 6 b artiklan 8 kohdassa säädettyjä velvollisuuksia. (2) Edellä tarkoitetun viikon aikana todistusten muodossa haettuihin määriin olisi sovellettava kerrointa, joka laske- taan 6 b artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Ajanjaksolla 10 päivästä 14 päivään huhtikuuta 2000 haetuissa todistuksissa oleviin määriin sovelletaan vähennyskerrointa, joka on 0,68. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä huhtikuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission jäsen (1) EYVL L 318, 20. 12. 1993, s. 18. (2) EYVL L 309, 19. 11. 1998, s. 28. (3) EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (4) EYVL L 83, 4. 4. 2000, s. 6


title: Statistiques en bref. Statistiques générales n̊ 2/2000. Produit intérieur brut régional des pays d'Europe centrale candidats à l'adhésion.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
accession to the European Union
economic statistics
gross domestic product


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1287/00 von María Sornosa Martínez (PSE) an die Kommission. Schwerwiegende Probleme durch die Desertifikation in Valencia (Spanien).

eurovoc_concepts:
EU programme
Spain
Structural Funds
desertification
environmental protection
groundwater
use of aid
water management

text: 18. 4. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 113 E/7 eine Gemeinschaftsstrategie und des Aktionsplans zum Thema erneuerbare Energietr(cid:228)ger (1), F(cid:246)rderung neuer Dienste im Bereich der neuen Kommunikationstechnologien, sparsame Bewirtschaftung der Wasser- ressourcen, F(cid:246)rderung eines nachhaltigen Qualit(cid:228)tstourismus, der die Aufnahmekapazit(cid:228)ten des jeweiligen Ortes ber(cid:252)cksichtigt. Au(cid:223)erdem wird in den Leitlinien f(cid:252)r die Gemeinschaftsinitiative Interreg, die die Kommission am 28. April 2000 angenommen hat (2), ausdr(cid:252)cklich betont, da(cid:223) die Einbeziehung der Inselregionen ein Schwer- punktbereich der transnationalen Zusammenarbeit ist, dem durch die Bereitstellung entsprechender Finanzmittel f(cid:252)r diese Regionen Rechnung getragen werden muss. Des Weiteren soll auch im Rahmen der interregionalen Zusammenarbeit auf die Einbeziehung der Inselregionen geachtet werden. Um den nat(cid:252)rlichen Nachteilen der kleinen Inseln des ˜g(cid:228)ischen Meeres besser Rechnung zu tragen, sieht die Verordnung (EWG) Nr. 2019/93 des Rates vom 19. Juli 1993 (cid:252)ber Sonderma(cid:223)nahmen f(cid:252)r bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse zugunsten der kleineren Inseln des ˜g(cid:228)ischen Meeres (3) spezielle Ma(cid:223)nah- men f(cid:252)r diese Inseln vor. Dar(cid:252)ber hinaus geh(cid:246)ren einige Inseln einer besonderen Gruppe an, n(cid:228)mlich den Gebieten in (cid:228)u(cid:223)erster Randlage. Diese Gebiete haben eine Reihe gemeinsamer Nachteile, die in Artikel 299 Absatz 2 (ex-Artikel 227) des EG-Vertrags genannt sind. Am 14. M(cid:228)rz 2000 hat die Kommission einen Bericht (cid:252)ber die Anwendung des neuen Artikels angenommen (4). (1) KOM(97) 599 endg. (2) KOM(2000) 1101 endg. (3) ABl. L 184 vom 27. 7. 1993. (4) KOM(2000) 147 endg. (2001/C 113 E/007) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1287/00 von Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Schwerwiegende Probleme durch die Desertifikation in Valencia (Spanien) Vor kurzem fand in Valencia (Spanien) ein von der Europ(cid:228)ischen Gesellschaft f(cid:252)r den Erhalt des Bodens (ESSC) veranstalteter Kongre(cid:223) zum Thema Desertifikation statt. In den Schlu(cid:223)folgerungen betonen die mehr als 400 Wissenschaftler und Experten, die das Gutachten mit erstellt haben, da(cid:223) Spanien das Land in ganz Europa ist, das am st(cid:228)rksten unter diesem Ph(cid:228)nomen leidet (60 % des spanischen Staatsgebietes sind in besorgniserregendem Ma(cid:223)e von der Desertifikation betroffen). In der Autonomen Gemeinschaft Valencia sind 40 % der Landfl(cid:228)che in Mitleidenschaft gezogen, wobei zwischen 5 % und 7 % der B(cid:246)den irreparable Sch(cid:228)den aufweisen. In einer Erkl(cid:228)rung von Herrn Fischler, Mitglied der Kommission, (siehe Antwort auf die Anfrage E-1563/ 95 (1)) weist die Kommission darauf hin, da(cid:223) (cid:132)der Schl(cid:252)ssel f(cid:252)r eine wirksame Bek(cid:228)mpfung der Desertifika- tion (cid:133) in einer vern(cid:252)nftigen, fachgerechten und umweltfreundlichen Nutzung der B(cid:246)den wie auch in einer traditionellen und umsichtigen Nutzung der Wasserreserven (liegt). (cid:147) Die Arbeiten f(cid:252)r die Umsetzung der zuk(cid:252)nftigen Gew(cid:228)sserrahmenrichtlinie werden aus (cid:228)hnlichen Motiven durchgef(cid:252)hrt. Gegenw(cid:228)rtig sieht jedoch die Lage in der genannten Autonomen Gemeinschaft Valencia folgenderma(cid:223)en aus: (cid:129) in der Landwirtschaft und beim St(cid:228)dtebau werden bestimmte Methoden angewandt, die gravierende Auswirkungen auf den Grundwasserspiegel in Regionen wie Les Mar(cid:237)nes, Marjal de Almenara, Marjal de Peæ(cid:237)scola oder Marjal de Pego-Oliva haben, (cid:129) ferner sind Wasserumleitungen (cid:129) wie beispielsweise die von Xucar-Vinalop(cid:243) (cid:129) geplant, die negative Auswirkungen auf den See Albufera de Valencia (Schutzgebiet im Rahmen von LIFE) haben werden, (cid:129) wegen mangelnder Bodenerhaltung nimmt die Nitratverschmutzung des Wassers zu, (cid:129) derzeit wird ein Freizeitpark gebaut (Terra M(cid:237)tica), dessen Wasserbedarf zur Folge hat, da(cid:223) sich der Wassermangel in einer Region, die besonders von der Trockenheit betroffen ist, bis zum Jahr 2002 verdoppeln wird, (cid:129) es wurden und werden Golfpl(cid:228)tze gebaut (Peæ(cid:237)scola, Benidorm y Finestrat, Manises), ohne da(cid:223) der voraussichtliche Wasserbedarf gesch(cid:228)tzt wurde, usw. C 113 E/8 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 4. 2001 Ist die Kommission nicht der Auffassung, da(cid:223) die beschriebenen Methoden nicht nur im Gegensatz zum (cid:220)bereinkommen zur Bek(cid:228)mpfung der W(cid:252)stenbildung stehen, das Spanien unterzeichnet hat, sondern auch zu den Bedingungen, unter denen Spanien und die Regierung von Valencia Mittel aus EFRE, EAGFL und Koh(cid:228)sionsfonds erhalten, um eine nachhaltige Bodennutzung zu erreichen? Welche Ma(cid:223)nahmen wird die Kommission ergreifen, um die spanische und die autonome Regierung eindringlich aufzufordern, effizient und konkret das schwerwiegende Problem der Desertifikation anzuge- hen, unter dem insbesondere die Autonome Gemeinschaft Valencia leidet und wof(cid:252)r die genannte Gemeinschaftsfinanzierung zur Verf(cid:252)gung gestellt wird? (1) ABl. C 311 vom 22. 11. 1995, S. 4. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (3. Juli 2000) Die Kommission best(cid:228)tigt, da(cid:223) das derzeitige Gemeinschaftsrecht im Bereich der Wasserwirtschaft keine nachhaltige Bewirtschaftung aller Arten von Wasser sicherstellt. Deshalb hat die Kommission auch auf Anregung des Umweltausschusses des Parlaments dem Europ(cid:228)ischen Parlament und dem Rat eine Wasser- rahmenrichtlinie (1) vorgeschlagen. Der Rat legte dazu im Oktober 1999 einen gemeinsamen Standpunkt (2) fest. Das Europ(cid:228)ische Parlament gab seine Stellungnahme (2. Lesung) im Februar 2000 (3) ab. Nach dem Stand des Vermittlungsverfahrens d(cid:252)rfte die endg(cid:252)ltige Verabschiedung im Sommer 2000 erfolgen. In dieser Wasserrahmenrichtlinie werden ehrgeizige Umweltziele gesteckt, z. B. (cid:132)Vermeidung einer Ver- schlechterung der G(cid:252)te des Grundwassers, Sanierung verschmutzter Grundwasserk(cid:246)rper und Gew(cid:228)hr- leistung eines guten Gleichgewichts zwischen Grundwasserentnahme und -anreicherung(cid:147) (Artikel 4 Absatz 1 Buchstabe b). Vorgesehen ist eine Bewirtschaftung der jeweiligen Flu(cid:223)gebietseinheiten ((cid:132)Bewirtschaftungs- pl(cid:228)ne f(cid:252)r Einzugsgebiete(cid:147)), wobei sowohl das Oberfl(cid:228)chenwasser als auch das Grundwasser zu sch(cid:252)tzen ist (Artikel 3). Die Mitgliedstaaten werden verpflichtet, zu diesem Zweck rechtsverbindliche Ma(cid:223)nahmen festzulegen, beispielsweise (cid:132)Begrenzungen der Entnahme von Oberfl(cid:228)chens(cid:252)(cid:223)wasser und Grundwasser sowie der Aufstauung von Oberfl(cid:228)chens(cid:252)(cid:223)wasser, einschlie(cid:223)lich eines oder mehrerer Register der Wasser- entnahmen und Aufstauungen(cid:147). Nur Wasserentnahmen mit (cid:228)u(cid:223)erst geringf(cid:252)gigen Auswirkungen k(cid:246)nnen von diesen Bestimmungen ausgenommen werden (Artikel 11 Absatz 3 Buchstabe d). Nach Annahme der Richtlinie wird die Kommission f(cid:252)r deren angemessene Umsetzung und Anwendung sorgen. Dies betrifft sowohl die u. a. in Artikel 226 (ex-Artikel 169) EG-Vertrag vorgesehenen Instrumente als auch die Unterrichtung und Anh(cid:246)rung aller interessierten Parteien. Die Richtlinie wird auch dadurch f(cid:252)r Offenheit und Transparenz sorgen, da(cid:223) sie die Mitgliedstaaten verpflichtet, die B(cid:252)rger und interessierten Parteien zu informieren, wenn sie ihre Bewirtschaftungspl(cid:228)ne f(cid:252)r Einzugsgebiete erstellen. Dar(cid:252)ber hinaus ist die vom Rat im Juni 1999 beschlossene neue Politik zur Entwicklung des l(cid:228)ndlichen Raums zum zweiten Pfeiler der Gemeinsamen Agrarpolitik geworden. Die Unterst(cid:252)tzung einer nachhalti- gen Entwicklung des l(cid:228)ndlichen Raums auf der Grundlage landwirtschaftlicher T(cid:228)tigkeiten und deren Umstellung d(cid:252)rfte sich auch auf die Erhaltung und F(cid:246)rderung einer nachhaltigen, (cid:246)kologisch wertvollen und umweltvertr(cid:228)glichen Landwirtschaft auswirken. Sie zielt auch auf eine nachhaltige Entwicklung der W(cid:228)lder, die Erhaltung und Verbesserung der forstwirtschaftlichen Ressourcen und die Ausdehnung der Waldfl(cid:228)chen ab. Die Mitfinanzierung von Investitionen in den Umweltschutz ist ebenfalls m(cid:246)glich. All diese Ma(cid:223)nahmen k(cid:246)nnten einen geeigneten Beitrag zur Bek(cid:228)mpfung der Desertifikation der von der Frau Abgeordneten genannten Gebiete leisten. Nach dem Subsidiarit(cid:228)tsprinzip liegt es jedoch in der Hand des Mitgliedstaates, seine Programme f(cid:252)r die l(cid:228)ndliche Entwicklung vorzulegen. Gem(cid:228)(cid:223) Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999 mit allgemeinen Bestimmungen (cid:252)ber die Strukturfonds (4) sorgen die Kommission und die Mitgliedstaaten f(cid:252)r die Einbeziehung der Erfordernisse des Umweltschutzes bei der Festlegung und Durchf(cid:252)hrung der T(cid:228)tigkeit der Fonds. Aus dem Koh(cid:228)sionsfonds k(cid:246)nnen Vorhaben mitfinanziert werden, die zur Verwirklichung der im EG-Vertrag festgelegten Ziele in den Bereichen Umwelt und transeurop(cid:228)ische Netze (Verkehrsinfrastruktur) beitragen. In diesem Zusammenhang ist ferner darauf hinzuweisen, da(cid:223) Spanien im Anhang IV (N(cid:246)rdlicher Mittel- meerraum) des (cid:220)bereinkommens der Vereinten Nationen zur Bek(cid:228)mpfung der W(cid:252)stenbildung neben Portugal, Italien und Griechenland aufgef(cid:252)hrt wird. Diese Mitgliedstaaten haben nationale und regionale 18. 4. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 113 E/9 Aktionsprogramme zur Bek(cid:228)mpfung der Desertifikation aufgestellt oder arbeiten diese gerade aus, und sie hielten eine Reihe von Zusammenk(cid:252)nften ab, an denen auch die Kommission teilnahm. Solche nationalen und regionalen Aktionsprogramme sind die Grundlage f(cid:252)r die Umsetzung des internationalen (cid:220)berein- kommens. Die Gemeinschaft hat als Vertragspartei ein besonderes Interesse an dessen effektiver Umsetzung im n(cid:246)rdlichen Mittelmeerraum. (1) Vorschl(cid:228)ge der Kommission: ABl. C 184 vom 17. 6. 1997, ABl. C 16 vom 20. 1. 1998 und ABl. C 108 vom 7. 4. 1998. (2) Gemeinsamer Standpunkt (EG) Nr. 41/1999 des Rates vom 22. 10. 1999; ABl. C 343 vom 30. 11. 1999. (3) Noch nicht im Amtsblatt ver(cid:246)ffentlicht. (4) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2001/C 113 E/008) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1318/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (27. April 2000) Betrifft: Entwicklung der Luftverschmutzung durch den Stra(cid:223)enverkehr bis 2020 Der Belgische Verband der Automobilhersteller (Febiac) behauptet, da(cid:223) (cid:132)man ohne Bedenken davon ausgehen kann, da(cid:223) das Problem der Luftverschmutzung durch den Stra(cid:223)enverkehr im Jahr 2020 gel(cid:246)st sein wird. (cid:147) Er st(cid:252)tzt sich dabei auf eine Untersuchung, die in seinem Auftrag vom Institut f(cid:252)r Energie- und Umweltforschung (IFEU) in Heidelberg durchgef(cid:252)hrt wurde. Nach Auffassung des Verbands geht der Aussto(cid:223) von Schadstoffen infolge des Stra(cid:223)enverkehrs seit den 90er Jahren um 30 % zur(cid:252)ck. Neue Motoren und das allm(cid:228)hliche Verschwinden (cid:228)lterer Fahrzeuge von den Stra(cid:223)en f(cid:252)hren zwischen 2000 und 2020 zu einem weiteren R(cid:252)ckgang um 70 %-80 % von Schadstoffen wie Kohlenmonoxide, Kohlenwasserstoffe, Benzole, Stickoxide und Ru(cid:223)partikel. 1. Stimmt die Kommission der Schlu(cid:223)folgerung von Febiac zu, da(cid:223) (cid:132)man ohne Bedenken davon ausgehen kann, da(cid:223) das Problem der Luftverschmutzung durch den Stra(cid:223)enverkehr im Jahr 2020 gel(cid:246)st sein wird(cid:147)? a) b) Falls ja, aufgrund welcher wissenschaftlichen Untersuchungen gelangt die Kommission zum gleichen Schlu(cid:223)? Falls nein, wie entwickelt sich nach Auffassung der Kommission die Luftverschmutzung infolge des Stra(cid:223)enverkehrs bis 2020? Aufgrund welcher wissenschaftlicher Untersuchungen gelangt die Kommis- sion zu ihrer Position bez(cid:252)glich der Luftverschmutzung durch den Stra(cid:223)enverkehr bis 2020? 2. Welche Ma(cid:223)nahmen dr(cid:228)ngen sich nach Auffassung der Kommission auf, um das Problem der Luftverschmutzung durch den Stra(cid:223)enverkehr bis 2020 drastisch zu verringern? Welche Aktionspro- gramme hat die Kommission bereits entwickelt, um der Luftverschmutzung durch den Stra(cid:223)enverkehr zu begegnen? (2001/C 113 E/009) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1567/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: Steuerliche Beg(cid:252)nstigung von Dieselkraftstoff (19. Mai 2000) (cid:220)ber die H(cid:228)lfte der Kraftfahrzeuge, die letztes Jahr in Belgien verkauft wurden, fahren mit Dieselkraftstoff. Damit In den ist Belgien (cid:129) nach (cid:214)sterreich (cid:129) das Land mit den meisten Dieselkraftfahrzeugen. skandinavischen L(cid:228)ndern, dem Vereinigten K(cid:246)nigreich und den Vereinigten Staaten fahren kaum Diesel- kraftfahrzeuge. Dieselemissionen sind nicht nur die gr(cid:246)(cid:223)te Quelle von Stickstoffoxid, das mit die Ursache f(cid:252)r globale Umweltprobleme wie Ozonverschmutzung und sauren Regen ist. Sch(cid:228)dlicher ist die Emission von Ru(cid:223) oder Feinstoff. Im wissenschaftlichen Jargon spricht man von PM10 (Partikel kleiner als 10 Mikrometer). Ru(cid:223)teilchen transportieren gef(cid:228)hrliche Stoffe wie Schwermetalle und krebserregende polyzyklische aroma- tische Kohlenwasserstoffe (PAK)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1270/00 di Alejandro Cercas (PSE), Miguel Martínez Martínez (PSE), Emilio Menéndez del Valle (PSE) e María Sornosa Martínez (PSE) alla Commissione. Concorsi interni COM/TA/99, COM/ TB/99, COM/TC/99.

text: 20. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 89 E/19 verrebbero messe a disposizione nell(cid:146)ambito dei fondi regionali FES e del Programma europeo per la ricostruzione e lo sviluppo nel Sudafrica (PERS), integrando gli stanziamenti nazionali. Il Sudafrica ha gi(cid:224) accettato di stanziare 3 milioni di euro a valere sulle risorse PERS per il 2000. La seconda fase del programma prevede un pacchetto di misure per aiutare il settore privato a migliorare la propria competitivit(cid:224) mediante l(cid:146)introduzione di nuove tecniche, il miglioramento delle procedure operative e di gestione, la riqualificazione dei lavoratori e la definizione, ove necessario, di azioni temporanee di sostegno finanziario nel quadro di programmi macroeconomici coerenti. La terza fase consisterebbe nell(cid:146)attuazione di tali programmi. Inoltre, su richiesta dello Swaziland Ł stato preparato un programma di ristrutturazione del sistema fiscale che verr(cid:224) presentato al comitato FES nel giugno 2000. Il progetto verr(cid:224) attuato nell(cid:146)arco di un periodo di 4 anni per un costo di 5,6 milioni di euro. Obiettivo del progetto Ł aiutare lo Swaziland a formulare e attuare una sana ed equa politica fiscale in un contesto macroeconomico stabile nel tempo. Il Fondo monetario internazionale (FMI) ha partecipato alla preparazione di tale programma. Recentemente il Botswana ha presentato una richiesta di sostegno per il previsto programma di riforma fiscale finalizzato ad aumentare le entrate erariali. Il programma prevede l(cid:146)introduzione dell(cid:146)IVA e il miglioramento dei sistemi di valutazione e riscossione delle imposte e dei dazi. ¨ stato concordato con il Botswana che il contributo comunitario consister(cid:224) in una prima fase nel nominare un esperto tributario (luglio 2000) incaricato di partecipare all(cid:146)elaborazione di un progetto di riforma fiscale. (1) GU C 46 E del 13. 2. 2001. (2001/C 89 E/017) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1270/00 di Alejandro Cercas (PSE), Miguel Mart(cid:237)nez Mart(cid:237)nez (PSE), Emilio MenØndez del Valle (PSE) e Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) alla Commissione (19 aprile 2000) Oggetto: Concorsi interni COM/TA/99, COM/ TB/99, COM/TC/99 Il direttore generale dell(cid:146)Amministrazione e del Personale della Commissione ha deciso, in data 2 dicembre 1999, di «riaprire» i tre concorsi in oggetto sino al 22 dicembre 1999, mentre il termine di tali concorsi, fissato nei relativi bandi al 30 luglio 1999, alle 16. 00, era gi(cid:224) scaduto, e di inviare a nuova data le prove scritte previste per il 6 e 7 dicembre 1999. 1. Potrebbe la Commissione: (cid:129) indicare il motivo per cui, non tenendo conto del parere delle giurie, ha ritenuto di dover ammettere non solo dei candidati che, secondo il disposto della sua decisione del 2 dicembre 1999, «non avevano presentato tutti i documenti necessari richiesti dal punto XII dei bandi di concorso» (cid:129) ovvero non rispettavano le norme stabilite dalla Commissione stessa per partecipare ai concorsi di cui sopra (cid:129) ma anche il summenzionati 22 dicembre 1999, ovvero al di fuori dei termini ufficialmente pubblicati; candidati» autorizzati tra il 2 e iscriversi concorsi «nuovi ai a (cid:129) precisare i nomi e il numero dei candidati, per categoria di concorso, che non sono stati ammessi dalla giuria a partecipare dopo il 2 dicembre 1999; (cid:129) certificare che nei gruppi di candidati integrati dopo il 2 dicembre 1999 non figurino candidati imparentati con Commissari o con membri di gabinetto in carico; (cid:129) indicare la natura della garanzia offerta dall(cid:146)Amministrazione per convincere le giurie a riprendere le loro funzioni dopo aver presentato le dimissioni? C 89 E/20 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 3. 2001 2. Non ritiene: (cid:129) che la decisione del 2 dicembre 1999 dell(cid:146)Amministrazione, comunicata per semplice posta elettro- nica, abbia come conseguenza che l(cid:146)organizzazione degli attuali concorsi di titolarizzazione sia inficiata da gravi vizi di merito e di forma e che sia incomprensibile alla luce della politica di trasparenza nella quale si Ł impegnata la Commissione; (cid:129) che i candidati che non sono in grado di compilare correttamente un atto di candidatura, forse complesso ma tuttavia preciso, non siano atti a divenire funzionari? Risposta data dal sig. Kinnock a nome della Commissione (6 giugno 2000) La Commissione desidera informare l(cid:146)onorevole parlamentare che soltanto i membri della commissione giudicatrice devono certificare di non avere legami di parentela con nessuno dei candidati. La Commissione non richiede tale informazione ai candidati stessi. Il direttore generale ha spiegato i motivi della sua decisione sia alle Commissioni giudicatrici che al comitato misto ed ha accettato di riesaminare il numero dei vincitori di ogni concorso. In seguito le Commissioni giudicatrici hanno ripreso il proprio lavoro nel gennaio del 2000. Per quanto riguarda le altre domande, si rimanda l(cid:146)onorevole parlamentare alle risposte date alle interrogazioni scritte E-216/00 dell(cid:146)on. Ferri (1), P-832/00 dell(cid:146)on. Turco (2) nonchØ all(cid:146)interrogazione orale H-125/00 dell(cid:146)on. Ferri posta nell(cid:146)ora delle interrogazioni della tornata del febbraio 2000 del Parla- mento (3). (1) GU C 374 E del 28. 12. 2000, pag. 37. (2) GU C 26 E del 26. 1. 2001, pag. 116. (3) Dibattiti del Parlamento europeo (febbraio 2000). (2001/C 89 E/018) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1286/00 di Hiltrud Breyer (Verts/ALE) alla Commissione (19 aprile 2000) Oggetto: Aiuti indiretti per il carbone e il nucleare Conformemente al Libro bianco sulle energie rinnovabili la Commissione Ł tenuta ad adottare misure nei confronti della concessione di sovvenzioni ai settori del carbone e dell(cid:146)energia nucleare. 1. a) Quante denunce ha ricevuto la Commissione negli ultimi due anni relative a possibili aiuti accordati ai settori del carbone e dell(cid:146)energia nucleare? b) Quali decisioni ha adottato la Commissione in ciascun caso? c) Da quali paesi provenivano le denunce e quali imprese per l(cid:146)elettricit(cid:224) erano interessate? d) Quante denunce relative a tali settori sono attualmente all(cid:146)esame della Commissione e da quali paesi provengono? e) Quali sono i rispettivi contenuti delle denunce? 2. a) In quale modo identifica la Commissione sovvenzioni settori del carbone e dell(cid:146)energia nucleare negli Stati membri? indirette e non notificate accordate ai b) Ha la Commissione messo a punto un metodo sistematico per scoprire gli aiuti indiretti in tale settore? c) In caso affermativo, Ł tale metodo efficace nel senso che impedisce eventuali vantaggi concorren- ziali di singole aziende di distribuzione?


title: PERGUNTA ESCRITA E-1286/00 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) à Comissão. Auxílios indirectos aos sectores do carvão e da energia nuclear.

eurovoc_concepts:
coal industry
control of State aid
intra-EU trade
nuclear industry

text: C 89 E/20 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 3. 2001 2. Nªo considera a Comissªo: (cid:129) que a decisªo de 2 de Dezembro de 1999 da Administra(cid:231)ªo, comunicada por simples correio electr(cid:243)nico, dÆ origem a que a organiza(cid:231)ªo dos presentes concursos de titulariza(cid:231)ªo enferme de graves v(cid:237)cios de fundo e de forma, alØm de ser incompreens(cid:237)vel (cid:224) luz da pol(cid:237)tica de transparŒncia em que a Comissªo se empenhou; (cid:129) que os candidatos que nªo estªo em condi(cid:231)ıes de preencher correctamente um formulÆrio de candidatura (cid:129) embora complexo, rigoroso (cid:129) nªo estªo aptos a ser funcionÆrios? Resposta dada por Neil Kinnock em nome da Comissªo (6 de Junho de 2000) A Comissªo informa os Srs. Deputados de que apenas os membros do jœri estªo obrigados a declarar a inexistŒncia de la(cid:231)os de parentesco com algum dos candidatos. A Comissªo nªo solicita essa informa(cid:231)ªo aos pr(cid:243)prios candidatos. O director-geral explicou aos jœris em causa, assim como (cid:224) Comissªo ParitÆria, as razıes que estiveram na base da sua decisªo e concordou em reapreciar o nœmero de candidatos aprovados em cada concurso. Subsequentemente, os jœris retomaram os seus trabalhos em Janeiro de 2000. No que se refere (cid:224)s restantes questıes, remetem-se os Srs. Deputados para as respostas jÆ dadas (cid:224)s perguntas escritas 0216/00, formulada pelo Sr. Ferri (1), e 0832/00, formulada pelo Sr. Turco (2), e (cid:224) pergunta oral 0125/00, formulada pelo Sr. Turco durante o per(cid:237)odo de perguntas da sessªo do Parlamento de Fevereiro de 2000 (3). JO C 374 E de 28. 12. 2000, p. 37. JO C 26 E de 26. 1. 2001, p. 116. (1) (2) (3) Debates do Parlamento Europeu (Fevereiro de 2000). (2001/C 89 E/018) PERGUNTA ESCRITA E-1286/00 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (19 de Abril de 2000) Objecto: Aux(cid:237)lios indirectos aos sectores do carvªo e da energia nuclear No Livro Branco sobre as energias renovÆveis a Comissªo Ø obrigada a adoptar medidas contra as subven(cid:231)ıes concedidas aos sectores do carvªo e da energia nuclear. 1. a) Qual o nœmero de queixas recebidas pela Comissªo nos œltimos dois anos relativas a eventuais aux(cid:237)lios concedidos aos sectores do carvªo e da energia nuclear? b) De que forma se pronunciou a Comissªo relativamente a cada um dos casos? c) De que pa(cid:237)ses procederam as queixas em referŒncia e quais as empresas de electricidade visadas? d) Qual o nœmero de queixas actualmente pendentes na Comissªo neste dom(cid:237)nio e quais os pa(cid:237)ses da respectiva proveniŒncia? e) Qual o conteœdo preciso destas queixas? 2. a) De que forma identifica a Comissªo as subven(cid:231)ıes indirectas, nªo notificadas, concedidas aos sectores do carvªo e da energia nuclear nos Estados-membros? b) TerÆ a Comissªo desenvolvido um mØtodo sistemÆtico para detectar os aux(cid:237)lios indirectos neste dom(cid:237)nio? c) Em caso afirmativo, serÆ este mØtodo eficaz, ou seja, permitirÆ o mesmo evitar a cria(cid:231)ªo de vantagens concorrenciais em benef(cid:237)cio de empresas do sector energØtico? 20. 3. 2001 PT d) Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 89 E/21 Permite este mØtodo evitar, por exemplo, que provisıes constitu(cid:237)das no sector nuclear sejam utilizadas para o financiamento interno da empresa e/ou para a aquisi(cid:231)ªo de outras empresas? Em caso negativo, tenciona a Comissªo modificar o seu mØtodo nesse sentido? e) Qual o respectivo calendÆrio? 3. a) EstarÆ a Comissªo de acordo quanto ao facto de se afigurar indispensÆvel a elabora(cid:231)ªo de uma base de dados tendo em vista controlar o mercado da electricidade (cid:224) escala europeia? b) c) Em caso negativo, quais os motivos? Em caso afirmativo, que diligŒncias tenciona promover a Comissªo tendo em vista dar in(cid:237)cio (cid:224) constitui(cid:231)ªo de uma tal base de dados? Resposta dada pela ComissÆria Loyola de Palacio em nome da Comissªo (16 de Junho de 2000) 1. No que diz respeito (cid:224)s subven(cid:231)ıes atribu(cid:237)das ao sector do carvªo, desde 1997 foram recebidas 15 denœncias e interpostos 8 recursos contra decisıes tomadas pela Comissªo junto do tribunal de primeira inst(cid:226)ncia do Tribunal de Justi(cid:231)a. AlØm disso, foram, igualmente, apresentadas (cid:224) Comissªo duas denœncias anti-dumping relativas a importa(cid:231)ıes de carvªo e de coque. A Comissªo deu seguimento (cid:224)s denœncias que lhe tinham sido dirigidas em conformidade com os princ(cid:237)pios do direito comunitÆrio, tendo adoptado a Decisªo 1999/184/CECA, de 29 de Julho de 1998, relativa (cid:224)s interven(cid:231)ıes financeiras da Alemanha a favor das empresas Sophia Jacoba GmbH e Preussag Anthrazit GmbH em 1996 e 1997 (1). Esta decisªo veio dar resposta a quatro denœncias. Duas outras foram arquivadas. A Comissªo intimou o Governo alemªo a prestar-lhe informa(cid:231)ıes relativamente (cid:224) possibilidade de ter sido atribu(cid:237)do um aux(cid:237)lio de estado no contexto da opera(cid:231)ªo de concentra(cid:231)ªo RAG AG / Saarbergwerke AG (2). As restantes denœncias encontram-se em fase de processamento no (cid:226)mbito dos procedimentos previstos para este tipo de casos. As denœncias provŒm, essencialmente, de produtores de carvªo do Reino Unido mas, tambØm, de empresas francesas, espanholas e italianas. Um dos recursos foi interposto junto do Tribunal de Justi(cid:231)a por um produtor de electricidade. O objectivo preciso das denœncias assenta em eventuais distor(cid:231)ıes de concor- rŒncia, designadamente discrimina(cid:231)ıes na atribui(cid:231)ªo de aux(cid:237)lios (cid:224) indœstria do carvªo. No que se refere ao sector nuclear, foi recentemente apresentada uma œnica denœncia. Esta denœncia, relativa (cid:224)s provisıes efectuadas pelas empresas do sector nuclear para futuros custos de desmantelamento, estÆ, actualmente, a ser examinada pela Comissªo nos termos do direito comunitÆrio. No que diz respeito ao sector do carvªo, a Decisªo no 3632/93/CECA da Comissªo, de 2. 28 de Dezembro de 1993, relativa ao regime comunitÆrio das interven(cid:231)ıes dos Estados-membros a favor da indœstria do carvªo (3) baseia-se nos princ(cid:237)pios da transparŒncia e teve o mØrito de eliminar todo e qualquer regime de aux(cid:237)lios indirectos. A Comissªo dispıe de um sistema de fiscaliza(cid:231)ªo dos custos de produ(cid:231)ªo e dos pre(cid:231)os de venda das diferentes empresas de carvªo e, em caso de necessidade, das unidades de produ(cid:231)ªo dessas empresas. A Comissªo analisa, igualmente, os relat(cid:243)rios de gestªo das empresas de carvªo e esfor(cid:231)a-se por assegurar o cumprimento das obriga(cid:231)ıes a que os Estados-membros estªo cometidos nos termos do Tratado CECA. Este mØtodo revela-se eficaz e a Comissªo intervØm em caso de necessidade. No caso do sector nuclear, aplicam-se as disposi(cid:231)ıes do Tratado Euratom, nos termos do disposto no no 2 (ex-artigo 232o) do Tratado CE. Nªo se encontra, assim, estabelecido um mØtodo do artigo 305o sistemÆtico que permita conhecer os aux(cid:237)lios estatais ao sector nuclear. De uma maneira geral, a Comissªo garante, contudo, a fiscaliza(cid:231)ªo do mercado da electricidade atravØs dos instrumentos colocados (cid:224) sua disposi(cid:231)ªo pelas directivas relativas ao mercado interno. A aplica(cid:231)ªo do direito comunitÆrio e, nomeada- mente, do Tratado CE, oferece (cid:224) Comissªo a possibilidade de estudar qualquer caso levado ao seu conhecimento referente a distor(cid:231)ıes de concorrŒncia em matØria de produ(cid:231)ªo de electricidade. 3. A cria(cid:231)ªo de uma base de dados vŒ-se confrontada com grandes dificuldades em termos de custo de constru(cid:231)ªo e de actualiza(cid:231)ªo a partir de informa(cid:231)ıes que provŒm das empresas no que se refere (cid:224) sua presta(cid:231)ªo e que sªo suscept(cid:237)veis de revelar impactos sobre a concorrŒncia que estas movem entre si. C 89 E/22 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 3. 2001 Em contrapartida, a Comissªo dispıe de instrumentos que lhe permitem acompanhar o desenvolvimento dos diferentes aspectos do mercado interno e, nomeadamente, do sector elØctrico. Acresce que, para aumentar a transparŒncia, a Comissªo publica as decisıes relativas aos aux(cid:237)lios de Estado na Internet e no Jornal Oficial. A Comissªo publica relat(cid:243)rios regulares sobre as exigŒncias de harmoniza(cid:231)ªo do mercado interno da electricidade. JO L 60 de 9. 3. 1999. (1) (2) Aux(cid:237)lio de Estado 2000/C101/03, JO C 101 de 8. 4. 2000. (3) JO L 329 de 30. 12. 1993. (2001/C 89 E/019) PERGUNTA ESCRITA E-1288/00 apresentada por Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) ao Conselho Objecto: A nova pol(cid:237)tica europeia de defesa (27 de Abril de 2000) De acordo com o relat(cid:243)rio elaborado pela missªo da Comissªo Europeia que visitou os Estados Unidos no (cid:224) passado mŒs de defesa (cid:129) Conselho de Seguran(cid:231)a Nacional, PentÆgono, Departamento de Estado e correspondentes comissıes da C(cid:226)mara de Representantes e do Senado (cid:129) relativamente (cid:224) chamada Identidade Europeia de Seguran(cid:231)a e de Defesa (ESDI). receios nos organismos norte-americanos existem fortes Janeiro, ligados Estas reservas, manifestadas perante os membros da referida missªo pelos seus interlocutores norte- -americanos, consistiriam em: a) b) c) d) insuficiente esfor(cid:231)o or(cid:231)amental dos Estados-membros da UE no cap(cid:237)tulo da defesa; risco de que a ESDI represente um enfraquecimento da unidade de critØrio e de decisªo no seio da Alian(cid:231)a Atl(cid:226)ntica; preocupa(cid:231)ªo ante a possibilidade de a UE empreender unilateralmente, sem coordena(cid:231)ªo prØvia na estrutura da OTAN, ac(cid:231)ıes de resolu(cid:231)ªo e gestªo de crises; cepticismo ante a capacidade efectiva da ESDI que, longe de ser uma inst(cid:226)ncia operativamente œtil, passaria a constituir um aparelho burocrÆtico prejudicial (cid:224) rapidez de resposta da OTAN e (cid:224) funcionalidade dos mecanismos de tomada de decisıes. Qual Ø a posi(cid:231)ªo do Alto Representante para a Pol(cid:237)tica Externa e de Seguran(cid:231)a Comum relativamente a cada uma destas inquieta(cid:231)ıes manifestadas pelas inst(cid:226)ncias norte-americanas no decurso dos contactos com a missªo da Comissªo Europeia que se deslocou aos Estados Unidos no passado mŒs de Janeiro para discutir questıes de defesa? Resposta (23 de Outubro de 2000) 1. O refor(cid:231)o do pilar europeu da Alian(cid:231)a do Atl(cid:226)ntico Norte vai de par com o desenvolvimento de uma pol(cid:237)tica europeia de seguran(cid:231)a e de defesa que assim ficarÆ fortalecida. A Europa passarÆ tambØm a ter maior capacidade para responder a crises, quer contribuindo para as opera(cid:231)ıes levadas a cabo pela NATO e por organiza(cid:231)ıes internacionais (ONU, OSCE), quer desenvolvendo opera(cid:231)ıes aut(cid:243)nomas. 2. Esta evolu(cid:231)ªo Ø sem dœvida alguma positiva. Nªo implica qualquer risco de travar ou de comprome- ter o processo decis(cid:243)rio da NATO, nem de ver a Uniªo Europeia empreender, unilateralmente e sem coordena(cid:231)ªo prØvia com a NATO, opera(cid:231)ıes de gestªo de crises. De facto, o Conselho Europeu decidiu, em Hels(cid:237)nquia, que deverªo ser desenvolvidas modalidades destinadas a assegurar a consulta, a coopera(cid:231)ªo e a transparŒncia totais entre a UE e a NATO. Os trabalhos nas inst(cid:226)ncias europeias competentes da UE para a defini(cid:231)ªo das referidas modalidades jÆ se encontram bastante avan(cid:231)ados, tendo a PresidŒncia Portuguesa apresentado um relat(cid:243)rio ao Conselho Europeu da Feira sobre os progressos alcan(cid:231)ados neste dom(cid:237)nio, incluindo propostas relativas aos princ(cid:237)pios de consulta com a NATO sobre questıes militares e


title: Kommissionens förordning (EG) nr 823/2000 av den 19 april 2000 om tillämpning av artikel 81.3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan linjerederier (konsortier) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
carriage of goods
international transport
maritime law
maritime transport
restrictive trade practice
transport regulations

text: L 100/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 823/2000 av den 19 april 2000 om tillämpning av artikel 81. 3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan linjerederier (konsortier) (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, av de rationaliseringar inom medlemsrederierna som de ger upphov till och på grund av stordriftsfördelarna, vilka kan öka utnyttjandegraden av fartyg och hamnan- läggningar. Konsortierna bidrar också till att främja teknisk och ekonomisk utveckling genom att de under- lättar och befrämjar såväl utnyttjandet av containrar som ett effektivare utnyttjande av fartygskapaciteten. med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 479/92 av den 25 februari 1992 om tillämpning av artikel 85. 3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden ändrad genom mellan linjerederiet Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige, särskilt artikel 1 i denna, (konsortier) (1), senast efter offentliggörande av ett utkast till denna förordning (2), efter samråd med den rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor på sjötransportområdet, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) tillämpa artikel 81. 3 i Förordning (EEG) nr 479/92 ger kommissionen befo- genhet att fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnande förfaranden mellan linjerederier (konsortier) som på grund av det samarbete de innebär kan begränsa konkurrensen på gemenskapsmarknaden och påverka handeln mellan medlemsstaterna, och de kan följaktligen omfattas av det förbud som avses i artikel 81. 1 i fördraget. Kommissionen har använt denna befogenhet genom att anta kommissionens förordning (EG) nr 870/95 (3). Erfa- renheterna hittills visar att det går att definiera en typ av konsortier som kan falla inom tillämpningsområdet för artikel 81. 1 men som vanligen kan anses uppfylla vill- koren i artikel 81. 3. Kommissionen har tagit vederbörlig hänsyn till sjöfar- tens särdrag. Dessa särdrag kommer likaledes att vara en viktig faktor att ta hänsyn till om kommissionen behöver granska konsortier som inte omfattas av grupp- undantaget enligt den här förordningen. Så som de definieras i denna förordning bidrar konsorti- erna i allmänhet till att förbättra produktiviteten och kvaliteten på de linjetrafiktjänster som erbjuds på grund (1) EGT L 55, 29. 2. 1992, s. 3. (2) EGT C 379, 31. 12. 1999, s. 13. (3) EGT L 89, 21. 4. 1995, s. 7. (5) (6) (7) (8) En skälig del av de produktivitets- och kvalitetsförbätt- ringar som konsortierna ger upphov till, kommer i allmänhet brukarna av de sjöfartstjänster som konsorti- erna erbjuder till godo. Dessa fördelar kan vara en ökning av antalet förbindelser och tilläggningar eller bättre disponering av dessa, liksom högre kvalitet och större individuell anpassning av de erbjudna tjänsterna på grund av tillgång till modernare fartyg och utrust- ning, både till havs och i hamn. Brukarna kan dock effektivt dra fördel av konsortierna endast i den mån tillräcklig konkurrens råder på de linjer där konsortierna verkar. Det finns följaktligen anledning att låta dessa avtal bli föremål för gruppundantag, förutsatt att de inte ger de berörda företagen möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av trafiken. För att ta hänsyn till sjöfartens ständigt växlande marknadsvillkor och till de ofta förekommande ändringar som parterna gör både av klausulerna i konsortieavtalen och av de aktiviteter som omfattas av avtalen bör denna förordning klargöra de villkor som konsortier måste uppfylla för att kunna omfattas av gruppundantaget. En av de grundläggande egenskaper som utmärker ett konsortium vars syfte är att etablera och bedriva en gemensam tjänst är förmågan att anpassa kapaciteten. Detta är emellertid inte fallet då en viss procentandel av fartygskapaciteten inom konsortiet inte utnyttjas. Gruppundantaget enligt denna förordning bör omfatta såväl de konsortier som verkar inom en linjekonferens som de konsortier som verkar utanför en sådan, med undantag av eventuellt gemensamt bestämmande av fraktsatser. 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/25 (9) Tillvägagångssättet vid prissättning behandlas i rådets förordning (EEG) nr 4056/86 av den 22 december 1986 om detaljerade regler för tillämpningen av artiklarna 85 fördraget på sjöfarten (1), ändrad genom och 86 i Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. De tillämpa medlemmar gemensam prissättning och som inte uppfyller kriteri- erna i förordning (EEG) nr 4056/86 måste ansöka om ett individuellt undantag. av ett konsortium som vill (14) rederier eller speditörer, såvida inte priserna eller vill- koren kan rättfärdigas ekonomiskt. Syftet med villkoren bör också vara att förhindra att konsortierna tillämpar konkurrensbegränsningar som inte är nödvändiga för att uppnå de mål som ligger till grund för undantaget. Konsortieavtal bör därför inne- hålla en bestämmelse som tillåter varje linjerederi som är avtalspart att lämna konsortiet med en rimlig uppsäg- ningstid. Det finns dock anledning att införa bestäm- melser om en längre uppsägningstid för konsortier som är starkt integrerade och/eller har hög investeringsgrad, med hänsyn till de stora investeringar som har gjorts för att upprätta konsortiet och de svårigheter en omorgani- sation medför om en av konsortiets medlemmar lämnar detta. Det bör också fastställas att enskilda medlemmar i konsortier som bedriver gemensam marknadsföring, efter en rimlig uppsägningstid, bör ha rätt att bedriva oberoende marknadsföring. (15) Undantag måste begränsas till konsortier som inte har möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av de berörda tjänsterna. (16) Vid bedömningen av den effektiva konkurrensen på var och en av de marknader där konsortiet är verksamt, i syfte att bevilja undantag, är det lämpligt att beakta inte bara direkttrafiken mellan de hamnar ett konsortium trafikerar, utan även eventuell konkurrens från andra trafiklinjer som utgår från likvärdiga hamnar, samt i förekommande fall, även konkurrens från andra tran- sportmedel. (17) Gruppundantaget enligt denna förordning kan följakt- ligen tillämpas endast på villkor att den trafikandel som konsortiet kontrollerar på var och en av de marknader där konsortiet är verksamt inte överstiger en given storlek. (18) För konsortier som verkar inom en konferens bör en mindre marknadsandel gälla, eftersom det berörda konsortieavtalet läggs till ett redan befintligt begränsande avtal. (19) Det är emellertid lämpligt att erbjuda konsortier som överskrider de tröskelvärden som anges i den här förord- ningen med en bestämd procentandel, men som fortfa- rande utsätts för effektiv konkurrens i den trafik där de verkar, ett förenklat förfarande så att de kan dra fördel av den rättssäkerhet som ett gruppundantag medför. Ett sådant för kommissionen att genomföra en effektiv och förenklad administrativ kontroll av avtal. förfarande bör också göra det möjligt (20) De konsortier som överskrider tröskelvärdena bör dock, på grund av de särdrag som gäller för sjöfarten, kunna undantas förutsatt att de individuellt beslut, uppfyller villkoren i artikel 81. 3. efter (10) Det viktigaste villkoret för ett gruppundantag bör vara att säkerställa att en skälig andel av den vinst som följer av ökad effektivitet och andra fördelar som konsortierna erbjuder kommer transportbrukarna till godo. (11) Detta villkor i artikel 81. 3 bör anses uppfyllt om konsortiet befinner sig i någon av de tre situationer som beskrivs nedan: — Det råder en effektiv priskonkurrens mellan medlem- marna i den konferens inom vilken konsortiet verkar som en följd av oberoende prissättning (independent rate action). — Det råder en tillräcklig grad av effektiv konkursens vad gäller erbjudna tjänster mellan medlemmarna i den linjekonferens inom vilken konsortiet verkar och övriga medlemmar av konferensen vilka inte är medlemmar av konsortiet, som en följd av att konfe- att rensavtalet uttryckligen tillåter konsortierna erbjuda egna tjänster. Exempelvis kan ett konsortium erbjuda JIT-leveranser (just in time) eller EDI-tjänster (electronic data interchange) vilka gör det möjligt för brukarna att kontinuerligt få information om var deras varor befinner sig, medan ett annat konsortium kan erbjuda avsevärt fler förbindelser och tillägg- ningar än konferensen. — Konsortiemedlemmarna effektiv är konkurrens, reell eller potentiell, av de rederier som inte är medlemmar av konsortiet, oavsett om en linjekonferens är verksam på den eller de berörda linjerna eller ej. utsatta för (12) För att uppfylla samma villkor i artikel 81. 3 bör det införas bestämmelser om ytterligare ett villkor som syftar till att främja individuell konkurrens vad gäller tjänsternas kvalitet, såväl mellan medlemmar i konsortier som mellan dessa och andra linjerederier som verkar på linjen eller linjerna. (13) Det bör vara ett villkor att konsortierna och deras medlemmar på en enstaka linje inte tillämpar olika frakt- priser och fraktvillkor endast på grundval av de trans- porterade varornas ursprungsland eller destination och därigenom förorsakar snedvridning av handeln inom gemenskapen till skada för vissa hamnar, befraktare, (1) EGT L 378, 31. 12. 1986, s. 4. L 100/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 (21) Denna förordning bör endast gälla i fråga om avtal som slutits mellan konsortiemedlemmar. Gruppundantaget bör därför inte omfatta de konkurrensbegränsande avtal som slutits mellan å ena sidan konsortier eller en eller flera av deras medlemmar och å andra sidan andra rede- rier. Förordningen bör inte heller gälla konkurrensbe- gränsande avtal mellan olika konsortier som verkar i samma trafik eller mellan medlemmar av sådana konsor- tier. (28) I fråga om de avtal som automatiskt undantas enligt denna förordning bör någon ansökan inte behöva göras enligt artikel 12 i förordning (EEG) nr 4056/86. Om det finns allvarlig tvekan bör företag ha rätt att begära att kommissionen avger en förklaring om huruvida avtalen är förenliga med denna förordning. (29) Denna förordning påverkar inte tillämpningen av artikel 82 i fördraget. (22) Undantaget bör också förenas med vissa förpliktelser. I det avseendet måste transportbrukare när som helst kunna ta del av de villkor som gäller för de sjöfarts- tjänster som är gemensamma för konsortiemedlem- marna. Det bör upprättas ett förfarande för reellt och effektivt sannråd mellan konsortier och transportanvän- dare avseende de aktiviteter avtalen omfattar. I förord- ningen bör också definieras vad som avses med reellt och effektivt samråd, liksom de viktigaste steg som bör ingå i sådana samråd. Denna skyldighet till samråd bör endast gälla den egentliga konsortieverksamheten. (30) Förordning (EG) nr 870/95 upphör att gälla och det är lämpligt att anta en ny förordning som förnyar grupp- undantaget. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I DEFINITIONER OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE (23) Dessa samråd är avsedda att garantera att sjöfarten fungerar mer effektivt och anpassas efter brukarnas behov. Det är följaktligen lämpligt att undanta vissa av de förfaranden som dessa samråd kan resultera i. konkurrensbegränsande Artikel 1 Tillämpningsområde (24) Med begreppet force majeure i denna förordning avses det begrepp som följer av Europeiska gemenskapernas domstols fastlagda praxis. (25) Det bör även införas bestämmelser om att såväl skilje- domar som av parterna godtagna förlikningserbju- danden omgående anmäls till kommissionen, så att den kan kontrollera att dessa skiljedomar och förlikningser- bjudanden inte befriar konsortierna från de villkor och förpliktelser som följer av den här förordningen och därför inte bryter mot artiklarna 81 och 82. (26) I enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 479/92 bör det anges i vilka fall kommissionen kan återkalla rätten till gruppundantag för företag. (27) Elva konsortier har dragit fördel av gruppundantaget enligt förordning (EG) nr 870/95 genom att tillämpa invändningsförfarandet i den förordningen, vilket gjorde det möjligt för kommissionen att särskilt kontrollera att de var utsatta för effektiv konkurrens. Det finns inget som tyder på att omständigheterna har förändrats på sådant sätt att dessa konsortier inte längre utsätts för effektiv konkurrens. Dessa konsortier bör därför även fortsättningsvis undantas på de villkor som anges i denna förordning. Denna förordning skall bara gälla konsortier i den omfattning de tillhandahåller internationell linjesjötransport från eller till en eller flera hamnar inom gemenskapen. Artikel 2 Definitioner I denna förordning avses med: 1. Konsortium: ett avtal mellan minst två rederier som tillhanda- håller internationell, regelbunden linjesjöfart för transport enbart av varor, huvudsakligen i container och på en eller flera linjer, samt vars syfte är att etablera ett samarbete för att gemensamt driva sjöfart med avsikt att förbättra tjänster, som om inget konsortium fanns skulle erbjudas individuellt av var och en av konsortiemedlemmarna, för att rationali- sera deras verksamhet medelst tekniska, driftsmässiga eller kommersiella åtgärder, undantaget fast prissättning. 2. Linjesjötransport: transport av varor som utförs regelbundet på en eller flera särskilda rutter mellan hamnar och enligt tidtabeller och på avseglingsdatum som meddelas i förväg, och som mot betalning kan utnyttjas på samma sätt av alla transportbrukare, även tillfälligt. 3. Serviceavtal: en kontraktsmässig överenskommelse mellan å ena sidan en eller flera transportbrukare och å andra sidan ett konsortium eller en enskild medlem av ett konsortium, enligt vilket konsortiet eller den enskilda medlemmen av konsortiet i utbyte mot att brukaren förbinder sig att låta transportera en viss kvantitet varor under en viss tidsperiod erbjuder brukaren en tjänst av en bestämd och individuellt avpassad kvalitet, speciellt lämpad för dennes behov. 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/27 4. Transportbrukare: alla företag (t. ex. befraktare, mottagare, speditörer etc. ) som har slutit eller tillkännagivit en avsikt att sluta ett kontraktsmässigt avtal med ett konsortium (eller en av dess medlemmar) om transport av varor, eller med varje sammanslutning av befraktare eller speditörer. 5. Oberoende prissättning (independent rate action): rätten för den enskilde medlemmen av en linjekonferens att, punktvis på varorna och med en uppsägningstid gentemot konferensens övriga medlemmar, erbjuda fraktsatser som skiljer sig från konferensens fraktsatser. KAPITEL II UNDANTAG Artikel 3 Undantagna avtal f) En gemensam marknadsföringsstruktur och/eller gemen- samt utfärdande av konossement. g) All annan aktivitet som är knuten till de aktiviteter som nämns under a–f och som är nödvändig för deras genomfö- rande. 3. Följande skall särskilt anses vara aktiviteter knutna till ovannämnda aktiviteter i den mening som avses i punkt 2 g: a) En skyldighet för konsortiemedlemmarna att på linjen eller linjerna i fråga använda fartyg som anvisats konsortiet och att avstå från att befrakta ytor på fartyg som tillhör tredje part. b) En skyldighet för konsortiemedlemmarna att inte tilldela eller befrakta ytor åt andra transportörer med fartyg på linjen eller linjerna i fråga utan att i förväg ha fått de andra konsortiemedlemmarnas medgivande. Artikel 4 Outnyttjad kapacitet 1. Med stöd av artikel 81. 3 i fördraget och om något annat inte följer av de villkor och förpliktelser som anges i den här förordningen förklaras artikel 81. 1 i fördraget icke tillämplig på de aktiviteter som anges i punkt 2 i den här artikeln och som utövas inom ramen för konsortieavtal så som de definieras i artiklarna 1 och 2 i den här förordningen. Det undantag som avses i artikel 3 skall inte gälla i fråga om konsortier som omfattar överenskommelser om begränsning av utnyttjandet av den befintliga kapaciteten genom vilka de linje- rederier som ingår i konsortiet avstår från att utnyttja en viss procentandel av konsortiets fartygskapacitet. Förklaringen om icke tillämplighet 2. följande aktiviteter: skall bara gälla KAPITEL III a) Gemensamma verksamheter inom linjesjöfart som bara får VILLKOR FÖR UNDANTAG omfatta följande aktiviteter: i) Samordning och/eller gemensam fastläggning av tidta- beller liksom fastställande av anloppshamnar. ii) Byte, försäljning eller korsbefraktning av ytor eller utrymmen på fartygen. iii) Gemensamt utnyttjande (pooling) av fartyg och/eller hamnanläggningar. iv) Utnyttjande av ett eller flera gemensamma driftskontor. v) Tillhandahållande av containrar, chassin och annan utrustning och/eller hyres-, leasing- eller köpeavtal för sådan utrustning. vi) Utnyttjande av system för datautbyte och/eller gemen- samt dokumentationssystem. b) Tillfälliga kapacitetsanpassningar. c) Gemensam drift eller gemensamt utnyttjande av hamntermi- naler och därtill knutna tjänster, t. ex. olika typer av tjänster för lastning och stuvning. d) Deltagande i en eller flera av följande pooler: last, intäkter eller nettoöverskott. Artikel 5 Grundvillkor för beviljande av undantag Det undantag som avses i artikel 3 skall bara gälla om ett eller flera av de villkor som anges nedan är uppfyllda: a) Det råder en effektiv priskonkurrens mellan medlemmarna i den konferens inom vilken konsortiet verkar på grund av att medlemmarna, i kraft av en författningsenlig eller annan typ i konferensavtalet uttryckligen tillåts att av förpliktelse, utöva oberoende prissättning för konferensens alla frakt- satser. b) Konkurrensen mellan medlemmarna i den konferens inom vilken konsortiet verkar är tillräcklig vad gäller de tjänster som erbjuds på grund av att konferensavtalet uttryckligen tillåter konsortiet att erbjuda överenskommelser om egna tjänster, oavsett tjänsternas natur, såväl vad gäller erbjudna transporttjänsters frekvens och kvalitet som rätten att när som helst anpassa de erbjudna tjänsterna för att tillgodose transportbrukarens speciella behov. e) Gemensamt utövande av konsortiets rösträttigheter inom den konferens i vilken konsortiemedlemmarna deltar, i den mån som röstningen gäller konsortiets egna verksamheter. c) Konsortiets medlemmar är reellt eller potentiellt utsatta för effektiv konkurrens från rederier utanför konsortiet, oavsett om en konferens finns på linjen eller linjerna i fråga. L 100/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 Artikel 6 Villkor avseende marknadsandel Om invändningarna återkallas på grund av att de berörda 6. företagen har ändrat avtalet på ett sådant sätt att villkoren i artikel 81. 3 uppfylls, skall undantaget börja gälla från och med den dag då ändringarna träder i kraft. 1. För att vara berättigat till det undantag som avses artikel 3, skall ett konsortiums marknadsandel på varje marknad det trafikerar vara mindre än 30 % beräknat på volymen transpor- terade varor (fraktton eller motsvarande uttryckt i 20-fotsen- heter) då konsortiet verkar inom en konferens, och mindre än 35 % då konsortiet verkar utanför en konferens. 2. Undantaget i artikel 3 skall fortsätta att tillämpas om den marknadsandel som avses i punkt 1 inte överskrids med mer än en tiondel under en period av två på varandra följande kalenderår. 3. Om ett av de tröskelvärden som anges i punkterna 1 och 2 överskrids, skall det undantag som avses i artikel 3 fortsätta att gälla under en period av sex månader efter utgången av det kalenderår under vilket överskridandet ägde rum. Denna period skall förlängas till tolv månader om överskridandet orsakas av att ett rederi som inte är medlem av konsortiet lämnar den berörda marknaden. Artikel 7 Invändningsförfarande 1. De konsortier vars marknadsandel på någon av de mark- nader det trafikerar överskrider de tröskelvärden som anges i artikel 6, utan att dessa samtidigt överstiger 50 % på någon marknad, skall också vara berättigade till det undantag som avses i artiklarna 3 och 10, förutsatt att avtalen i fråga har anmälts till kommissionen i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 2843/98 (1) och att kommissionens kommissionen inte gör invändningar mot undantaget inom sex månader. Sexmånadersperioden skall räknas från och med den dag då anmälan börjar gälla i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 2843/98. 2. Punkt 1 skall bara gälla under förutsättning att anmälan eller ett medföljande meddelande uttryckligen hänvisar till denna artikel. 3. Kommissionen kan göra invändningar mot undantaget. Kommissionen skall göra invändningar mot undantaget om en medlemsstat begär det inom tre månader från det att den anmälan som avses i punkt 1 vidarebefordrats till medlems- staten. Denna begäran skall grundas på konkurrensreglerna i fördraget. 4. Kommissionen kan när som helst återkalla invändning- arna mot undantaget. Om invändningarna gjorts på begäran av en medlemsstat och om denna vidhåller begäran, kan invänd- ningarna endast återkallas samråd med rådgivande efter kommittén för kartell- och monopolfrågor på sjötransportom- rådet. 5. Om invändningarna återkallas på grund av att de berörda företagen har visat att villkoren i artikel 81. 3 är uppfyllda, skall undantaget börja gälla från och med dagen för anmälan. (1) EGT L 354, 30. 12. 1998, s. 22. Om kommissionen gör invändningar mot ett undantag skall verkningarna av anmälan förordning (EEG) 7. och inte återkallar dessa, regleras av bestämmelserna i avsnitt nr 4056/86. II i Artikel 8 Övriga villkor För de undantag som avses i artiklarna 3 och 10 skall följande villkor gälla: a) Konsortiet skall ge var och en av sina medlemmar möjlig- heten att genom ett individuellt kontrakt erbjuda egna servi- ceavtal. b) Konsortieavtalet skall ge medlemmarna rätt att lämna konsortiet utan att drabbas av ekonomiska eller andra sank- tioner, i synnerhet sanktioner som innebär att medlemmen tvingas att upphöra med sin transportverksamhet på linjen eller linjerna i fråga, oavsett om medlemmen medges att återuppta verksamheten efter en viss tid eller ej. Rättigheten att lämna konsortiet med en uppsägningstid på högst sex månader skall gälla med början tidigast 18 månader efter det att avtalet träder i kraft. För ett konsortium som är starkt integrerat genom resultat- sammanslagning och/eller genom en mycket hög investe- ringsgrad, på grund av konsortiemedlemmarnas inköp eller befraktning av fartyg för att upprätta konsortiet, skall en uppsägningstid på högst sex månader gälla med början tidigast 30 månader efter det att avtalet träder i kraft. c) Om ett konsortium har en gemensam marknadsförings- struktur, skall varje konsortiemedlem ha rätt att utan sank- tioner bedriva oberoende marknadsföring efter en uppsäg- ningstid på högst sex månader. d) Varken konsortiet eller dess medlemmar skall inom den gemensamma marknaden vålla vissa hamnar, brukare eller transportörer skada genom att, på identiska varutransporter och inom den zon som omfattas av avtalet, tillämpa olika fraktsatser och fraktvillkor endast på grundval av de trans- porterade varornas ursprungsland, destination, lastnings- eller lossningshamn, svida inte fraktsatserna eller villkoren kan rättfärdigas ekonomiskt. KAPITEL IV FÖRPLIKTELSER Artikel 9 Förpliktelser avseende undantaget 1. De skyldigheter som anges i punkterna 2–5 i denna artikel ska vara förenade med de undantag som avses i artikel 3 och artikel 13. 1. 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/29 Verkliga och effektiva samråd skall äga rum mellan å ena 2. sidan brukare eller de organisationer som representerar dem och å andra sidan konsortiet, i syfte att hitta lösningar på alla viktiga frågor, förutom mindre viktiga frågor av rent drifts- mässig natur, som gäller villkor för och kvaliteten på den dess linjesjötransport medlemmar. som erbjuds konsortiet eller av Dessa samråd skall äga rum så snart detta begärs av någon av ovan nämnda parter. Dessa samråd skall äga rum före genomförandet av den åtgärd som samrådet gäller, utom i fall av force majeure. Om konsor- tiemedlemmar på grund av force majeure tvingas att tillämpa ett beslut innan samråd har ägt rum, skall samråd äga rum inom 10 dagar efter begäran därom. Inga åtgärder skall offent- liggöras innan samråd har ägt rum, utom i de fall av force majeure som avses ovan och då skall detta anges i det aktuella meddelandet. Samråd skall äga rum i enlighet med följande steg: a) Innan samråd äger rum skall konsortiet till den andra parten ge detaljerad skriftlig information om den fråga som samrådet gäller. b) Ett utbyte av synpunkter skall ske mellan parterna, skriftligt eller genom möten eller både och, under vilka represen- tanter för konsortiemedlemmarna och representanter för berörda befraktare skall ha befogenhet att formulera en gemensam ståndpunkt och parterna skall efter bästa förmåga sträva efter att uppnå enighet. c) Om ingen gemensam ståndpunkt kan nås trots båda parters ansträngningar skall denna oenighet fastslås och offentlig- göras. Varje part kan underrätta kommissionen om detta. d) En rimlig tidsfrist för slutförande av samrådet kan fastställas, om möjligt efter överenskommelse mellan de båda parterna. En sådan tidsfrist skall vara minst en månad, utom i undan- tagsfall eller vid överenskommelse mellan parterna om annat. 3. De villkor för sjötransporttjänster som erbjuds av konsor- tiet eller dess medlemmar, bland annat de villkor som rör tjänsternas kvalitet och alla relevanta ändringar av villkor, skall på begäran ställas till transportbrukarnas förfogande till ett rimligt pris, och de skall alltid och utan avgift finnas tillgäng- liga på konsortiemedlemmarnas kontor eller hos konsortiet eller dess representanter. 4. Konsortiet skall utan dröjsmål till kommissionen anmäla skiljedomar och av parterna godtagna förlikningserbjudanden i tvister som rör konsortiernas förfaranden som omfattas av denna förordning. 5. Varje konsortium som önskar omfattas av denna förord- ning skall, inom en tidsperiod som skall fastslås av kommis- sionen på grundval av omständigheterna i det aktuella fallet, dock minst en månad, på begäran av kommissionen kunna visa att konsortiet uppfyller de villkor och förpliktelser som avses i artikel 5–8 och punkterna 2 och 3 i denna artikel samt under denna tidsperiod till kommissionen förmedla konsortiets avtal. Artikel 10 Undantag för överenskommelser mellan transportbrukare och konsortier om utnyttjande av linjesjöfart Undantagna från det förbud som avses i artikel 81. 1 i fördraget är avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan å ena sidan transportbrukare eller de organisationer som representerar dem och å andra sidan konsortier som omfattas av det undantag som avses i artikel 3 och som rör villkoren för och kvaliteten på den linjesjöfart som konsortiet erbjuder, liksom alla frågor av allmän natur avseende dessa tjänster som härrör från de samråd som avses i artikel 9. 2. KAPITEL V ÖVRIGA BESTÄMMELSER Artikel 11 Tystnadsplikt 1. Information som inhämtas vid tillämpning av artikel 7 och artikel 9. 5 skall bara användas för de ändamål som avses i denna förordning. 2. Kommissionen och myndigheterna i medlemsstaterna liksom deras tjänstemän och andra anställda skall inte förmedla information som de har inhämtat vid tillämpning av denna förordning och som, på grund av sin natur, omfattas av tyst- nadsplikt. Bestämmelserna i punkterna 1 och 2 skall inte hindra 3. offentliggörande av allmän information eller undersökningar som inte rör enskilda företag eller grupper av företag. Artikel 12 Återkallande av gruppundantag I enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 479/92 kan kommissionen återkalla rätten att omfattas av den här förord- ningen om kommissionen i ett bestämt fall konstaterar att ett avtal, beslut eller samordnat förfarande som undantagits i enlighet med artikel 3 eller artikel 13. 1 i den här förordningen likväl har vissa verkningar som är oförenliga med de villkor som avses i artikel 81 i fördraget eller som är förbjudna i enlighet med artikel 82 i fördraget, särskilt om a) konkurrensen på en viss linje utanför den konferens inom inte är vilken konsortiet verkar eller utanför konsortiet effektiv, b) ett konsortium upprepade gånger underlåter att uppfylla de förpliktelser som avses i artikel 9 i den här förordningen, L 100/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 c) ett konsortiums agerande får verkningar som är oförenliga med artikel 82 i fördraget, och d) dessa verkningar är resultatet av en skiljedom. Artikel 13 Övergångsbestämmelser 1. Artikel 81. 1 i fördraget skall inte tillämpas på avtal som är i kraft den 25 april 2000 och som den dagen uppfyller de villkor för undantag som anges i förordning {EG) nr 870/95 och på vilka invändningsförfarandet som avses i artikel 7 i den förordningen har tillämpats. En anmälan som gjorts i enlighet med artikel 7 i förord- 2. ning (EG) nr 870/95 innan denna förordning träder i kraft och för vilken sexmånadersperioden inte har löpt ut den 25 april 2000 skall anses ha gjorts i enlighet med artikel 7 i den här förordningen. Artikel 14 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den 26 april 2000. Den skall tillämpas till och med den 25 april 2005. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 19 april 2000. På kommissionens vägnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen


title: WRITTEN QUESTION E-1269/00 by Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) to the Commission. Proposed new Community regulation on the system for promoting agricultural produce.

eurovoc_concepts:
agricultural product
common agricultural policy
sales promotion

text: C 53 E/116 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 In the framework of the LomØ Convention the 8th European development fund (EDF), the National indicative programmes (NIPs) put emphasis on poverty reduction as an important objective of develop- ment co-operation. In many African countries this is reflected in the choice of focal sectors, such as food security, rural for example specific poverty reduction island countries, development, or social sectors. programmes are often envisaged. Overall amounts allocated to basic social services (health and education) have dramatically increased. In small The newly concluded partnership agreement between the Community and the African, Caribbean and Pacific states provides an integrated approach to poverty reduction, with support to growth factors on the one hand, and support to redistribution and social policies on the other. Support to social policies includes, as a priority, access to all basic social services and to social protection, with greater protection to the most vulnerable. (2001/C 53 E/147) WRITTEN QUESTION E-1267/00 by Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) to the Commission (19 April 2000) Subject: Structural Funds finance for the Autonomous Community of Valencia With reference to the criteria established by the Berlin Summit, what amounts from which Structural Funds are to be allocated to the Valencian Autonomous Community between 2000 and 2006? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (25 May 2000) It is not possible at the moment to estimate precisely the amount of money from the Structural Funds which the Autonomous Community of Valencia will receive in 2000-2006. Assistance under Objective 1 in Spain is currently being negotiated with the Spanish authorities and furthermore the Commission cannot prejudge at this stage the amounts which will be allocated to this region under the Interreg, Urban, Equal and Leader Community Initiatives. In the case of Objective 1, the Commission sent each Member State a proposed distribution of the appropriations available among the eligible regions of the country based on the method used by the Commission to allocate the Objective 1 appropriations among the Member States themselves. The Commission is sending a copy of the proposal on Spain direct to the Honourable Member and Parliament(cid:146)s Secretariat. However, it should be stressed that this is an outline proposal. The final allocation will be decided by mutual agreement between the Member State and the Commission when the Community Support Framework is adopted. (2001/C 53 E/148) WRITTEN QUESTION E-1269/00 by Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) to the Commission (19 April 2000) Subject: Proposed new Community regulation on the system for promoting agricultural produce The Community helps to fund various promotional programmes for some agricultural produce, including olive oil, apples, citrus fruit or raisins. 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/117 It is planning shortly to put forward a proposal for a regulation to harmonise and simplify the system for promoting agricultural produce in the Community. Can the Commission say if there is already a specific date for presenting this proposed regulation? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (12 May 2000) No precise date has yet been fixed for the presentation of a proposition for a Council Regulation concerning the new Community arrangements for the promotion of agricultural products on the internal market. The Commission is in the process of drawing up the draft proposal. (2001/C 53 E/149) WRITTEN QUESTION E-1271/00 by Guido Sacconi (PSE) to the Commission (19 April 2000) Subject: Action plan for mountain areas Mountain areas are one of Europe(cid:146)s most priceless assets, in that they contain vital resources such as water and forests which provide a habitat for rare species and are the home to deep-rooted cultural traditions, as well as providing a refuge from the stresses and strains of everyday life for many Europeans. Furthermore, it is important to maintain adequate population levels in those areas so as to help ensure the preservation of delicate hydrogeological balances that require permanent attention and care. Therefore, given the wide range of problems facing those areas and the fact that many of the applicant countries themselves have extensive mountain areas, an EU strategy specifically aimed at assisting the local population in preserving this environment is of particular importance. In this connection, on 23 October 1998 the European Parliament adopted a resolution (A4-0368/98) (1) on a new strategy for mountain regions in which it called on the Commission to submit at the earliest opportunity a (cid:145)Community action plan(cid:146) for mountain areas and to make greater provision for those areas under Objective 2 of the Structural Funds. Given that, two year since that resolution was published, such an action plan has yet to be submitted, can the Commission state whether the current Objective 2 eligibility criteria really do cater properly for the specific needs of mountain areas? Does it consider that the submission of an action plan would help to make Community action in such areas more effective? If it does, what is the time frame for implementation? Furthermore, has the Commission taken due account of the specific problems of mountain areas during the negotiations with the applicant countries? (1) OJ C 341, 9. 11. 1998, p. 369. Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (31 May 2000) The Commission has indeed taken into account Parliament(cid:146)s resolution calling on it Community action plan for mountain areas. to present a During the 2000-2006 programming period, a large number of mountain areas will be eligible under Objective 1 or Objective 2 of the reform of the Structural Funds. As regards Objective 2, the eligibility