title: PREGUNTA ESCRITA E-1186/00 de Cristiana Muscardini (UEN) a la Comisión. Escasez de melatonina en el mercado.

eurovoc_concepts:
European social policy
dangerous substance
hormone
market approval
restriction on competition

text: C 53 E/94 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/124) PREGUNTA ESCRITA E-1186/00 de Cristiana Muscardini (UEN) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Escasez de melatonina en el mercado EstÆn llegando indicaciones desde diversas fuentes, por medio de art(cid:237)culos y cartas al director, sobre la dificultad de encontrar melatonina pura en los pa(cid:237)ses de la Uni(cid:243)n, y se habla incluso de un posible boicoteo de las ventas. (cid:129) ¿Ha prohibido la Comisi(cid:243)n la venta de dicha sustancia o ha difundido noticias sobre su peligrosidad para la salud humana? (cid:129) ¿CuÆl es su parecer al respecto? (cid:129) ¿Podr(cid:237)a imputarse esta situaci(cid:243)n a intereses econ(cid:243)micos que hacen aumentar los precios? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de mayo de 2000) La Comisi(cid:243)n no se ha pronunciado en relaci(cid:243)n con la melatonina de manera general. Sin embargo, coincide con los Estados miembros en considerar que, por su funci(cid:243)n y su presentaci(cid:243)n, dicha sustancia responde a la definici(cid:243)n de medicamento y que, por ello, no puede venderse sin haber sido objeto de una autorizaci(cid:243)n de comercializaci(cid:243)n. En la medida en que la sustancia en cuesti(cid:243)n se estaba comercializando sin autorizaci(cid:243)n alguna, la mayor(cid:237)a de los Estados miembros decidieron llamar la atenci(cid:243)n de los consumidores sobre el riesgo que entraæa la utilizaci(cid:243)n de un producto que no se ha sometido a evaluaci(cid:243)n. En este contexto, los Estados miembros adoptaron medidas para proceder a la retirada de la sustancia del mercado nacional en algunos casos y, en otros, para difundir una informaci(cid:243)n adecuada al respecto. (2001/C 53 E/125) PREGUNTA ESCRITA P-1188/00 de Giuseppe Nistic(cid:242) (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (10 de abril de 2000) Asunto: Hierbas y plantas medicinales La enorme difusi(cid:243)n y el abuso de las hierbas medicinales sin un control adecuado tanto de su comercializaci(cid:243)n como de su prescripci(cid:243)n exigen una regulaci(cid:243)n urgente de este sector tan delicado por las posibles consecuencias que puede acarrear para la salud humana. Como sabemos por la literatura cient(cid:237)fica internacional y, recientemente, por los medios de comunicaci(cid:243)n estadounidenses y europeos, algunas de estas hierbas, utilizadas sin ningœn tipo de control mØdico, han causado miles de casos de envenenamiento con resultado de muerte, ademÆs de una serie de efectos secundarios no deseados y t(cid:243)xicos de tipo alØrgico o que han afectado al aparato cardiovascular, al renal, al sistema nervioso central o a otros (cid:243)rganos. Desgraciadamente, a travØs de una propaganda sutil y falsa por parte de empresas y operadores interesados, se ha arraigado en el imaginario colectivo el concepto de que las hierbas, al ser productos naturales, son œtiles, tolerables y carecen de efectos t(cid:243)xicos


title: O ambiente marinho e costeiro no Mediterrâneo : Estado e pressões: Sumário.

eurovoc_concepts:
Mediterranean region (EU)
climate change
coastal pollution
degradation of the environment
economic activity
environmental policy
environmental protection
urbanisation


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 762/2000 της Επιτροπής, της 12ης Απριλίου 2000, για τροποποίηση του διορθωτικού στοιχείου που εφαρμόζεται στην επιστροφή για τα σιτηρά

eurovoc_concepts:
cereals
export
export refund

formats: pdf print

text: L 92/22 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 13. 4. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 762/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Απριλίου 2000 για τροποποίηση του διορθωτικού στοιχείου που εφαρµόζεται στην επιστροφή για τα σιτηρά Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 13 παράγραφος 8, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Το διορθωτικό στοιχείο που εφαρµόζεται στην επιστροφή για τα σιτηρά καθορίσθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 729/2000 της Επιτροπής (3). Συναρτήσει των τιµών cif και των τιµών cif αγοράς υπό προθεσµία της ηµέρας αυτής και αφού ληφθεί υπόψη η προβλεπόµενη εξέλιξη της αγοράς, είναι αναγκαίο να τροπο- ποιηθεί το διορθωτικό στοιχείο που εφαρµόζεται στην επι- στροφή για τα σιτηρά, που ισχύει επί του παρόντος. (3) Το διορθωτικό στοιχείο καθορίζεται µε την επιστροφή σύµφωνα µε την ίδια διαδικασία· δύναται να τροποποιηθεί κατά το διάστηµα που µεσολαβεί µεταξύ δύο καθορισµών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Το διορθωτικό στοιχείο που εφαρµόζεται στις επιστροφές που καθορίζονται εκ των προτέρων για τις εξαγωγές προϊόντων, τα οποία αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχεία α), β) και γ), (µε εξαίρεση τη βύνη), του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, τροποποιείται σύµφωνα µε το παράρτηµα. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 13 Απριλίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 12 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 81 της 1. 4. 2000, σ. 35. 13. 4. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 92/23 του κανονισµού της Επιτροπής, της 12ης Απριλίου 2000, για τροποποίηση του διορθωτικού στοιχείου που εφαρµόζε- ται κατά την επιστροφή για τα σιτηρά ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός προϊόντος Προορισµός (1) Τρέχων 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 4 — 0 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — 01 — 03 02 01 — 01 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — 1η προθεσµία 5 2η προθεσµία 6 3η προθεσµία 7 4η προθεσµία 8 5η προθεσµία 9 6η προθεσµία 10 (EUR/t) — –1,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — –1,50 –1,34 — 0 — — –1,00 — –10,00 –10,00 0 — –20,00 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — –1,50 –1,34 — 0 — — 0 — –20,00 –20,00 –50,00 — –20,00 — –50,00 — 0 — — — –27,40 –25,60 –23,60 –21,80 –20,40 — — –68,50 –54,00 — 0 0 — 0 — — –1,00 — –20,00 –20,00 –50,00 — –20,00 — –50,00 — 0 — — — –27,40 –25,60 –23,60 –21,80 –20,40 — — –68,50 –54,00 — –1,50 –1,34 — 0 — — — — –20,00 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — –20,00 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) Προορισµοί: 01 όλες οι τρίτες χώρες, 02 άλλες τρίτες χώρες, 03 Μαυριτανία, Μαλί, Νίγηρας, Σενεγάλη, Μπουρκίνα Φάσο, Γκάµπια, Γουινέα-Μπισάου, Γουινέα, Πράσινο Ακρωτήριο, Σιέρα Λεόνε, Λιβερία, Ακτή Ελεφαντοστού, Γκάνα, Τόγκο, Τσάντ, Κεντροαφρικανική ∆ηµοκρατία, Μπένιν, Καµερούν, Ισηµερινή Γουινέα, Σάο Τοµέ και Πρίνσιπε, Γκαµπόν, Κονγκό, ∆ηµοκρατία του Κονγκό, Ρουάντα, Μπουρούντι, Ανγκόλα, Ζάµπια, Μαλάουι, Μοζαµβίκη, Ναµίµπια, Μποτσουάνα, Ζιµπάµπουε, Λεσόθο, Σουαζιλάνδη, Σεϋχέλλες, Κοµόρες, Μαδαγασκάρη, Τζιµπουτί, Αιθιοπία, Ερυθραία και Μαυρίκιος. NB: Οι ζώνες είναι εκείνες που ορίζονται στον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2145/92 της Επιτροπής (ΕΕ L 214 της 30. 7. 1992, σ. 20), όπως τροποποιήθηκε


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1181/00 von Antonio Tajani (PPE-DE) an die Kommission. Erhaltung des San Lorenzo-Viertels in Florenz.

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
Tuscany
competence of the Member States
heritage protection

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/157 H(cid:228)lt es die Kommission nicht f(cid:252)r angebracht, bei der Regierung in Ankara vorstellig zu werden, 2. damit diese die gerichtlichen und au(cid:223)ergerichtlichen Verfolgungen von Herrn Birdal und Herrn Erkaban einstellt? Antwort von Herrn Verheugen Im Namen der Kommission (22. Mai 2000) Die Kommission teilt die Besorgnis des Herrn Abgeordneten hinsichtlich der Lage von Akin Birdal, der ins Gef(cid:228)ngnis zur(cid:252)ckkehren mu(cid:223)te, um seine restliche Strafe abzub(cid:252)(cid:223)en, und hinsichtlich der Lage von Necmettin Erbakan, der zu einem Jahr Gef(cid:228)ngnis verurteilt wurde. Im Fall von Herrn Birdal unterst(cid:252)tzt die Kommission vollauf die Ratspr(cid:228)sidentschaft, die in ihrer Erkl(cid:228)rung vom 30. M(cid:228)rz 2000 die t(cid:252)rkische Regierung insbesondere dazu aufgefordert hat, Ma(cid:223)nahmen zur Freilassung dieses anerkannten K(cid:228)mpfers f(cid:252)r die Menschenrechte in der T(cid:252)rkei zu treffen. Diese neue Situation ist umso bedauernswerter, als in den Beschl(cid:252)ssen des letzten Europ(cid:228)ischen Rates von Helsinki vom 10. Dezember 1999 der Status der T(cid:252)rkei als Bewerberland best(cid:228)tigt und das Land dazu aufgefordert wurde, besondere Anstrengungen im Bereich der politischen Kriterien von Kopenhagen zu unternehmen. Daher ist es wichtig, da(cid:223) die T(cid:252)rkei mit Entschlossenheit einen konsequenten Demokratisierungsproze(cid:223) in Gang setzt und die hierf(cid:252)r erforderlichen Reformen beschlie(cid:223)t. Die (cid:220)berarbeitung bzw. ˜nderung des Artikels 312 des Strafgesetzbuches, der der Verurteilung von Herrn Birdal im Jahr 1998 und von Herrn Erbakan im M(cid:228)rz 2000 zugrunde liegt, scheint somit unumg(cid:228)nglich zu sein. (2001/C 26 E/195) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1181/00 von Antonio Tajani (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Erhaltung des San Lorenzo-Viertels in Florenz (12. April 2000) Ist der Kommission bekannt, in welchem Zustand der Verwahrlosung und Vernachl(cid:228)ssigung sich das San Lorenzo-Viertel in Florenz befindet? Wie gedenkt sie, das k(cid:252)nstlerische, historische und kulturelle Erbe dieses Florentiner Stadtviertels zu retten, das wegen seines Marktes j(cid:228)hrlich von Millionen von Touristen aus allen europ(cid:228)ischen L(cid:228)ndern besucht wird? Wie wird die Kommission die Sicherheit der Ladenbesitzer, Stra(cid:223)enh(cid:228)ndler und Touristen garantieren und die ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Abwicklung des Handels gew(cid:228)hrleisten um zu vermeiden, da(cid:223) die Verwahrlosung dazu f(cid:252)hrt, da(cid:223) der Anreiz f(cid:252)r handwerkliche T(cid:228)tigkeiten verloren geht und das historische Zentrum von Florenz ver(cid:246)det? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (29. Mai 2000) Nach Artikel 151 (ex-Artikel 128) des EG-Vertrags ist die Kommission auch f(cid:252)r die F(cid:246)rderung der Zusammenarbeit der Mitgliedstaaten auf kulturellem Gebiet zust(cid:228)ndig. Die von dem Herrn Abgeordneten aufgeworfene Frage f(cid:228)llt jedoch nicht in die Zust(cid:228)ndigkeit der Gemeinschaft, sondern aufgrund des Subsidiarit(cid:228)tsprinzips in die ausschlie(cid:223)liche Kompetenz des betreffenden Mitgliedstaats. (2001/C 26 E/196) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1185/00 von Cristiana Muscardini (UEN) an die Kommission Betrifft: Besteuerung der Einkommen von Alleinstehenden (12. April 2000) Der f(cid:252)r Alleinstehende geltende Steuersatz ist in den einzelnen L(cid:228)ndern der Union sehr verschieden. Aus einer j(cid:252)ngsten OSZE-Untersuchung geht hervor, da(cid:223) er in einigen Staaten deutlich (cid:252)ber 50 % ihrer


title: QUESTION ÉCRITE E-1180/00 posée par Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) à la Commission. Enfants à bord des avions.

eurovoc_concepts:
air safety
child
common transport policy

text: 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/93 En ce qui concerne l(cid:146)annØe europØenne des langues, l(cid:146)objectif principal est d(cid:146)accro(cid:238)tre la sensibilisation (cid:224) l(cid:146)importance de l(cid:146)apprentissage des langues. Toutes les langues identifiØes par les (cid:201)tats membres pour la mise en (cid:156)uvre de l(cid:146)annØe europØenne des langues, quel que soit leur statut, auront les mŒmes possibilitØs d(cid:146)accŁs au programme. la Dans le cadre de son action de sauvegarde et de promotion des langues rØgionales et minoritaires, Commission entend conduire une Øtude des communautØs linguistiques rØgionales et minoritaires qui existent actuellement dans l(cid:146)Union. Ce projet s(cid:146)appuiera sur les rØsultats de l(cid:146)Øtude Euromosa(cid:239)c pour prØsenter, entre autres, un tableau actualisØ de la position de ces langues dans les systŁmes juridiques, administratifs et Øducationnels, nationaux, rØgionaux et locaux. (2001/C 53 E/123) QUESTION (cid:201)CRITE E-1180/00 posØe par Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Enfants (cid:224) bord des avions (12 avril 2000) Les compagnies aØriennes appliquent diverses procØdures de sØcuritØ (cid:224) l(cid:146)Øgard des enfants voyageant (cid:224) bord des avions sans disposer de leur propre siŁge. Certaines n(cid:146)autorisent pas le transport des enfants dans des siŁges de sØcuritØ fixØs aux siŁges de l(cid:146)avion par les ceintures de sØcuritØ. Dans ce cas, les enfants doivent Œtre tenus sur les genoux pendant le dØcollage et l(cid:146)atterrissage. D(cid:146)autres compagnies aØriennes imposent que les enfants soient attachØs (cid:224) la ceinture de l(cid:146)adulte par une ceinture distincte. D(cid:146)autres compagnies enfin proscrivent une telle pratique. (cid:192) cet Øgard, quels sont les moyens de la Commission pour amØliorer la sØcuritØ des trŁs jeunes passagers aØriens voyageant (cid:224) bord des appareils des compagnies aØriennes opØrant sur le territoire de l(cid:146)Union europØenne. Quelles mesures entend-elle prendre pour s(cid:146)assurer que les voyages aØriens des jeunes enfants puissent Œtre facilitØs, notamment par l(cid:146)Øquipement des siŁges? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (15 juin 2000) (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, il est de la responsabilitØ de chaque (cid:201)tat membre d(cid:146)adopter des dispositions rØgissant la sØcuritØ des passagers voyageant (cid:224) bord d(cid:146)avions civils exploitØs (cid:224) des fins de transport aØrien commercial par un opØrateur Øtabli dans la CommunautØ, ce qui explique la diversitØ des traitements dont l(cid:146)Honorable Parlementaire a fait mention. Le rŁglement (CEE) no 3922/91 du Conseil, du 16 dØcembre 1991 (1), dØfinit dØj(cid:224) des rŁgles techniques et des procØdures administratives harmonisØes en ce qui concerne certains aspects liØs (cid:224) la sØcuritØ de l(cid:146)aviation civile. La Commission a rØcemment soumis au Conseil et au Parlement (2) une proposition de modification dudit rŁglement visant (cid:224) en Øtendre le champ d(cid:146)application de maniŁre (cid:224) y inclure des exigences communes pour les vols effectuØs par des appareils commerciaux. Des Øtudes complØmentaires (cid:224) ce sujet sont en cours. Pour ce qui est des rŁgles relatives aux enfants et au port de la ceinture de sØcuritØ, ces dispositions prØvoient qu(cid:146)un siŁge ne peut Œtre occupØ par deux personnes que lorsqu(cid:146)une d(cid:146)entre elles est un enfant, et (cid:224) condition que la sØcuritØ de cet enfant soit assurØe de fa(cid:231)on satisfaisante au moyen d(cid:146)une ceinture (cid:224) boucle supplØmentaire ou de tout autre dispositif de retenue. Si tel n(cid:146)est pas le cas, les enfants doivent dŁs lors Œtre traitØs (cid:224) l(cid:146)instar de tout autre passager et installØs sur un siŁge distinct ØquipØ de sa propre ceinture de sØcuritØ. Cependant, aucune disposition particuliŁre ne concerne l(cid:146)utilisation de siŁges de sØcuritØ destinØs (cid:224) Œtre fixØs sur un siŁge d(cid:146)avion. Avec l(cid:146)adoption de ce rŁglement modificatif, une sØrie de rŁgles harmonisØes et contraignantes relatives (cid:224) la sØcuritØ des enfants pendant le vol entreront en vigueur au sein de la CommunautØ. JO L 373 du 31. 12. 1991. (1) (2) COM(2000) 121


title: PREGUNTA ESCRITA E-1172/00 de Marialiese Flemming (PPE-DE) a la Comisión. Discriminación por motivos de edad en el ámbito de la atención sanitaria.

eurovoc_concepts:
European social policy
age discrimination
competence of the Member States
right to health

text: C 46 E/138 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/158) PREGUNTA ESCRITA E-1172/00 de Marialiese Flemming (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Discriminaci(cid:243)n por motivos de edad en el Æmbito de la atenci(cid:243)n sanitaria El Tratado de Amsterdam establece por primera vez la prohibici(cid:243)n de discriminar a las personas en raz(cid:243)n de su edad (Art(cid:237)culo 13 del Tratado CE). Sin embargo, en algunos Estados miembros no se realizan ciertos tratamientos y operaciones, en su mayor(cid:237)a costosos, si los pacientes superan una cierta edad. ¿Dispone la Comisi(cid:243)n de datos exactos sobre los procedimientos espec(cid:237)ficos de los distintos Estados miembros, relativos a la discriminaci(cid:243)n por motivos de edad en el Æmbito de la atenci(cid:243)n sanitaria? ¿EstÆ dispuesta la Comisi(cid:243)n a comunicar dichos datos al Parlamento Europeo? ¿No opina la Comisi(cid:243)n que todos los Estados miembros deben garantizar que, independientemente de la edad de las personas, Østas reciban todo tipo de atenci(cid:243)n mØdica y que la seguridad social de que se trate cubra los costes correspondientes? Si la Comisi(cid:243)n estÆ de acuerdo, ¿quØ medidas piensa tomar para impedir la discriminaci(cid:243)n por motivos de edad en el Æmbito de la atenci(cid:243)n sanitaria? ¿C(cid:243)mo deber(cid:237)an aplicarse concretamente dichas medidas en los Estados miembros? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de junio de 2000) Corresponde a cada Estado miembro organizar su propio sistema de seguridad social (cid:129)incluidos los sistemas de salud(cid:129) y determinar las condiciones de adquisici(cid:243)n de los derechos en dichos sistemas. La Comisi(cid:243)n ha propuesto una estrategia concertada a fin de modernizar los sistemas de protecci(cid:243)n social (1); dicha estraegia, que ha sido aprobada por el Consejo (2), se basa en cuatro objetivos clave, uno de los cuales garantiza una elevada calidad y una asistencia sanitaria sostenible. Por lo que respecta a los datos, la Comisi(cid:243)n remite a Su Seæor(cid:237)a a su informe sobre la protecci(cid:243)n social en Europa 1999, en el cual figuran, actualizados, los progresos recientes en los sistemas de asistencia sanitaria de los Estados miembros (3), y al sistema de informaci(cid:243)n mutua sobre la protecci(cid:243)n social en los Estados miembros (MISSOC) (4). Sin embargo, la Comisi(cid:243)n no dispone de datos mÆs precisos sobre las prestaciones o los tratamientos proporcionados a personas de edad avanzada u otros grupos espec(cid:237)ficos en los sistemas de asistencia sanitaria de los Estados miembros. No obstante, en su Comunicaci(cid:243)n «Hacia una Europa para todas las edades (cid:129) Fomentar la prosperidad y la solidaridad entre las generaciones» (5), la Comisi(cid:243)n subraya la necesidad de mejorar el acceso a los tratamientos sanitarios para todas las edades y para personas de mÆs edad, as(cid:237) como la necesidad de prestar asistencia adecuada y de calidad para las personas muy ancianas y frÆgiles. AdemÆs, en su propuesta por la que se establece un programa de acci(cid:243)n comunitario para luchar contra la discriminaci(cid:243)n basada en el origen racial o Øtnico, la religi(cid:243)n o las creencias, la discapacidad, la edad o la orientaci(cid:243)n sexual (6), la Comisi(cid:243)n ha hecho hincapiØ en la cuesti(cid:243)n de la discriminaci(cid:243)n en el acceso a los servicios pœblicos, incluida la asistencia sanitaria. (1) COM(1999) 347 final. (2) DO C 8 de 12. 1. 2000. (3) COM(2000) 163 final. (4) Sitio Web: http://europa. eu. int/comm/employment_social/soc-prot/missoc98/english/f_main. htm. (5) COM(1999) 221 final. (6) COM(1999) 567 final


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1163/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed.

eurovoc_concepts:
division of powers
food safety
the EU's international role

text: C 46 E/136 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/155) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1163/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Kommissionen har til hensigt at udarbejde en handlingsplan for udviklingen af en samlet ern(cid:230)ringspolitik (punkt 106). Tilstr(cid:230)ber Kommissionen, at denne handlingsplan bliver baseret p(cid:229) nationale og internationale (FAO/WHO) handlingsplaner? (2001/C 46 E/156) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1164/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Kommissionen vil indsamle oplysninger om indtagelse af fłdevarer, kost og ern(cid:230)ringstilstand (punkt 107). Desuden har Kommissionen til hensigt at fremme forskningen p(cid:229) ern(cid:230)ringsomr(cid:229)det og sikre en effektiv og korrekt forbrugerinformation. Disse aktiviteter finder allerede sted p(cid:229) nationalt plan (eller p(cid:229) delstatsplan). 1. Hvilke ekstra fordele vil tilsvarende aktiviteter p(cid:229) EU-plan efter Kommissionens opfattelse indeb(cid:230)re? Er der ikke risiko for, at en s(cid:229)dan tilgang vil 2. fłre til overlapninger og dobbeltarbejde? Er Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald rede til at begr(cid:230)nse sig til en koordinerende rolle p(cid:229) omr(cid:229)det? Hvilke garantier har Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald for, at der ikke vil blive tale om overlapninger og dobbeltarbejde? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1163/00 og E-1164/00 (23. juni 2000) Med henblik p(cid:229) at udforme en ern(cid:230)ringspolitik vil Kommissionen anvende resultaterne fra to lłbende projekter, der finansieres under programmet til fremme af sundheden. Disse projekter har deltagelse af mange eksperter fra medlemsstaterne, som er involverede i udarbejdelsen af de nationale politikker, samt af repr(cid:230)sentanter fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og fra De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO). Det fłrste projekt har til form(cid:229)l at udforme europ(cid:230)iske henstillinger p(cid:229) ern(cid:230)ringsomr(cid:229)det, og det andet skal bruges som basisdokument for det franske formandskab, der har til hensigt at fremme den ern(cid:230)ringsm(cid:230)ssige sundhedstilstand under dets formandsperiode. Hvad ang(cid:229)r sundhedsoverv(cid:229)gningen har hovedparten af medlemsstaterne oprettet et overv(cid:229)gningssystem, men systemet omfatter sj(cid:230)ldent overv(cid:229)gning af ern(cid:230)ringstilstanden. Der er ganske rigtigt blev gennemfłrt undersłgelser om fłdevareforbrug, men det er kun fłrste del af en evaluering af ern(cid:230)ringstilstanden. De f(cid:229) oplysninger, der findes p(cid:229) ern(cid:230)ringsomr(cid:229)det i de forskellige medlemsstater, er ikke alle af samme kvalitet og kan ofte kun vanskeligt sammenlignes


title: Regulamento (CE) n.° 752/2000 da Comissão de 12 de Abril de 2000 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 13. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 92/1 I (Actos cuja publicação é uma condição da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) N. o 752/2000 DA COMISSÃO de 12 de Abril de 2000 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3223/94 da Comissão, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execução do regime de importação dos frutos e dos produtos hortí- colas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 1498/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, Considerando o seguinte: (1) O Regulamento (CE) n. o 3223/94 prevê, em aplicação dos resultados das negociações comerciais multilaterais do Uruguay Round, os critérios para a fixação pela Comissão dos valores forfetários de importação dos países terceiros, relativamente aos produtos e períodos que especifica no seu anexo. (2) Em aplicação dos supracitados critérios, os valores forfe- tários de importação devem ser fixados nos níveis cons- tantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os valores forfetários de importação referidos no artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 3223/94 são fixados como indicado no quadro constante do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 13 de Abril de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Abril de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 92/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 4. 2000 do regulamento da Comissão, de 12 de Abril de 2000, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código países terceiros (1) Valor forfetário de importação (EUR/100 kg) 052 204 624 999 052 068 628 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 220 600 999 388 400 404 508 512 528 720 800 804 999 388 400 512 528 999 131,9 116,4 190,1 146,1 136,4 140,6 146,6 141,2 76,0 67,1 71,5 36,9 36,6 41,8 33,7 48,3 39,5 52,3 79,3 65,8 99,5 101,7 92,8 84,8 91,9 87,2 76,9 174,4 90,4 100,0 79,2 65,5 72,0 77,5 73,5 (1) Nomenclatura dos países fixada pelo Regulamento (CE) n. o 2543/1999 da Comissão (JO L 307 de 2. 12. 1999, p. 46). O código «999» representa «outras origens»


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1162/00 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione. Libro bianco sulla sicurezza alimentare e Autorità alimentare europea.

eurovoc_concepts:
European social policy
food safety
genetically modified organism
labelling
product quality

text: 20. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 53 E/89 (2001/C 53 E/118) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1162/00 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (12 aprile 2000) Oggetto: Libro bianco sulla sicurezza alimentare e Autorit(cid:224) alimentare europea Nel gennaio 2000 Ł apparso il Libro bianco sulla sicurezza alimentare (COM(1999) 719), il cui capitolo 4 verte sull(cid:146)istituzione di una Autorit(cid:224) alimentare europea (AAE) e il capitolo 5 tratta degli aspetti normativi della sicurezza alimentare. Diversi consumatori vogliono conoscere la provenienza dei generi alimentari (paragrafo 103). Si hanno pochi dati sul costo di sistemi in grado di farlo o sulle possibilit(cid:224) pratiche. Pu(cid:242) la Commissione far sapere se intende proporre l(cid:146)etichettatura degli additivi identici a base di 1. organismi geneticamente modificati (OGM)? In caso di risposta negativa, per quale motivo non giudica necessaria l(cid:146)etichettatura di tali additivi a base di OGM, tenuto conto della loro «affinit(cid:224)» con gli OGM e il diritto all(cid:146)informazione dei consumatori? In caso di risposta positiva, in che modo intende rendere tale obbligo giuridicamente vincolante? A che ulteriore etichettatura intende ricorrere la Commissione per gli additivi e gli aromi prodotti da adottata ad integrazione della simili prodotti, gi(cid:224) sull(cid:146)etichettatura di regolamentazione 2. OGM, nel gennaio 2000? Risposta comune data dal sig. Byrne in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 e E-1162/00 (9 giugno 2000) La problematica sollevata dall(cid:146)onorevole parlamentare viene studiata al normative secondo le scadenze indicate nel Libro bianco sulla sicurezza alimentare. fine di presentare proposte In questa fase non sarebbe opportuno anticipare i particolari di ciascuna proposta. (2001/C 53 E/119) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1149/00 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (11 aprile 2000) Oggetto: Libro bianco sulla sicurezza alimentare e Autorit(cid:224) alimentare europea Nel gennaio 2000 Ł stato pubblicato il Libro bianco sulla sicurezza alimentare (COM(1999) 719). Il capitolo 4 tratta dell(cid:146)istituzione di un(cid:146)Autorit(cid:224) alimentare europea e il capitolo 5 della legislazione in materia di sicurezza alimentare. ¨ previsto, a livello UE, un quadro di misure da applicare in caso di incidente nucleare all(cid:146)interno o in prossimit(cid:224) dell(cid:146)UE? In caso affermativo, quali sono le direttrici di tali misure? In caso negativo, intende la Commissione elaborare un programma d(cid:146)azione per questo tipo di incidenti? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (14 giugno 2000) I prodotti alimentari di origine animale e vegetale comportano rischi di contaminazione microbiologica, chimica e radioattiva. Il Libro bianco sulla sicurezza alimentare (1) conferma l(cid:146)importanza di affrontare il problema a monte piuttosto che a valle nei confronti di ogni tipo di contaminazione e di continuare a seguire attentamente l(cid:146)evoluzione della situazione dopo l(cid:146)incidente nucleare di Chernobyl


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1183/00 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen. Udvidelsen og beskyttelsen af miljøet.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
accession negotiations
environmental protection

text: 3. 4. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 103 E/7 Bulgariens premierminister og det medlem af Kommissionen, der har udvidelse som ansvarsomr(cid:229)de, młdtes den 29. november 1999. Ved den lejlighed n(cid:229)ede Kommissionen og Bulgarien til en forst(cid:229)else, der blev undertegnet af den bulgarske udenrigsminister, om nedlukningen af enhed 1-4 p(cid:229) kernekraft- v(cid:230)rket Kozloduy. Den bulgarske regering forpligtede sig til endeligt at lukke enhed 1 og 2 fłr 2003. Den endelige afgłrelse om lukningstidspunkterne for enhed 3 og 4 vil blive truffet i forbindelse med revisionen af den bulgarske energistrategi i 2002. Ifłlge forst(cid:229)elsen vil lukningen af enhed 3 og 4 komme til at finde sted fłr de i łjeblikket planlagte lukningstidspunkter, dvs. henholdsvis 2008 og 2010. Efter Kommissio- nens opfattelse błr den endelige lukning af disse enheder finde sted senest i 2006. Til opfłlgning af disse nedlukningstilsagn har Kommissionen forpligtet sig til at yde finansiel bistand til nedlukningen af kernekraftreaktorerne Bohunice V1, Ignalina og Kozloduy 1-4 og gennemfłrelsen af en r(cid:230)kke dermed forbundne foranstaltninger i energisektoren. Der er allerede undertegnet finansieringsme- moranda med Slovakiet og Litauen vedrłrende en s(cid:229)dan stłtte via PHARE-midler fra 1999-budgettet, ifłlge hvilke der skal ydes 10 mio. € til hvert af disse lande. Kommissionen har afgivet en fast hensigts- erkl(cid:230)ring om yderligere (cid:229)rlig stłtte p(cid:229) 20 mio. € til hvert af landene i de kommende (cid:229)r. Denne stłtte vil ved udgangen af det nuv(cid:230)rende finansielle overslag for 2000-2006 andrage 150 mio. € b(cid:229)de for Slovakiet og for Litauen. Som led i den forst(cid:229)else, der blev opn(cid:229)et med Bulgarien, tilbłd Kommissionen en fler(cid:229)rig bistandspakke p(cid:229) 200 mio. € for perioden indtil 2006. Det er en foruds(cid:230)tning for udbetalingen af halvdelen af dette belłb, at forst(cid:229)elsens bestemmelser om endelig lukning af enhed 3 og 4 i 2002 bekr(cid:230)ftes. Kommissionen har desuden taget indledende skridt til at yde stłrstedelen af denne finansielle stłtte via internationale gavebistandsmidler, som skal oprettes i lłbet af dette (cid:229)r og forvaltes af Den Europ(cid:230)iske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD). Desuden er der tilbudt alle tre lande Euratom- l(cid:229)n. Den 18. april 2000 godkendte Kommissionen et l(cid:229)n p(cid:229) 212 mio. € til Bulgarien. Med hensyn til de s(cid:230)rlige betingelser, som de tre kandidatlande har fastsat til opfłlgning af deres afgłrelser om at nedlukke disse reaktorer, skal det bem(cid:230)rkes, at Litauen og Bulgarien har taget det forbehold, at de vil tr(cid:230)ffe de endelige afgłrelser om lukningen af enhed 3 og 4 i Kozloduy og enhed 2 i Ignalina i de reviderede nationale energistrategier, der skal vedtages i henholdsvis 2002 (Bulgarien) og 2004 (Litauen). Debatten i nogle af disse lande har ogs(cid:229) vist, at visse politiske kr(cid:230)fter łnsker at knytte den konkrete nedlukning sammen med finansiel bistand fra F(cid:230)llesskabet. Kommissionen har kategorisk afvist en s(cid:229)dan sammenbinding, men har som n(cid:230)vnt ovenfor accepteret at yde stłtte til gennemfłrelsen af nedluknings- afgłrelserne. Kommissionen holder nłje łje med, at de nłdvendige skridt til nedlukningen rent faktisk tages, og har gjort sin finansielle bistand betinget af, at modtagerlandene overholder nedlukningsforpligtel- serne. Dette omfatter vedtagelse af passende bestemmelser i den nationale lovgivning. Bortset herfra er der ikke opn(cid:229)et enighed om nogen s(cid:230)rlige »garantier« i form af foranstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes for at nedlukke reaktorerne. Kommissionen og kandidatlandene er sig imidlertid fuldt ud bevidst, at forhandlingsprocessen om medlemskab, navnlig (cid:229)bning og lukning af forhandlinger om energikapitlet og ratifikation af selve tiltr(cid:230)delsesinstrumenterne, giver F(cid:230)llesskabet passende midler til at sikre nedluknings- forpligtelsernes overholdelse. Det er ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende stade muligt at forudsige, hvorn(cid:229)r nedlukningsindsatsen er bragt til afslutning. Nedlukningsprocessen d(cid:230)kker en periode p(cid:229) 50 til mere end 100 (cid:229)r (endelig lagring af brugt br(cid:230)ndsel, nukleart affald og forurenet materiale). Den nłjagtige afslutning afh(cid:230)nger ogs(cid:229) af de tekniske lłsninger, der v(cid:230)lges p(cid:229) forskellige nedlukningsomr(cid:229)der. (2001/C 103 E/007) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1183/00 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Udvidelsen og beskyttelsen af miljłet Uheldet i den rum(cid:230)nske guldmine Baia Mare, som har forurenet vandet i Donau med uberegnelige m(cid:230)ngder af cyanid er endnu en advarsel om den farlige situation p(cid:229) miljłsikkerhedsomr(cid:229)det, som ansłgerlandene befinder sig i. Situationen er alarmerende, idet ingen af disse lande opfylder alle EU(cid:146)s miljłkrav. C 103 E/8 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 4. 2001 1. Mener Kommissionen, at de 50 mia. euro, som er bevilget i Agenda 200, er tilstr(cid:230)kkelige til at garantere miljłsikkerheden? 2. Kan Kommissionen oplyse, hvilke lande der har tilpasset sig EU(cid:146)s standarder p(cid:229) dette omr(cid:229)de? 3. Mener Kommissionen ikke, at miljłsikkerhed (cid:129) sammen med sikkerheden p(cid:229) atomv(cid:230)rkerne, som kr(cid:230)vet af Europa-Parlamentet i dets udtalelse fra sidste valgperiode (cid:129) błr v(cid:230)re en foruds(cid:230)tning for en eventuel tiltr(cid:230)delse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (26. maj 2000) Agenda 2000 fastl(cid:230)gger kriterierne for de central- og łsteurop(cid:230)iske kandidatlandes medlemskab. Blandt disse kan n(cid:230)vnes overtagelse og gennemfłrelse af F(cid:230)llesskabets regelv(cid:230)rk. I erkendelse af, at dette vil blive en stłrre opgave p(cid:229) miljłomr(cid:229)det, men samtidig ogs(cid:229), at der m(cid:229) s(cid:230)ttes ind p(cid:229) at hindre en »miljłm(cid:230)ssig klłft« mellem medlemsstaterne og kandidatlandene, opfordres der i Agenda 2000 til realistiske strategier for efterlevelse af F(cid:230)llesskabets regelv(cid:230)rk og konkrete finansieringsplaner. Derfor er der under Agenda 2000 forudset fłrtiltr(cid:230)delsesstłtte og nye instrumenter til at hj(cid:230)lpe kandidatlandene med at d(cid:230)kke omkostningerne ved tiltr(cid:230)delse. Blandt disse instrumenter kan n(cid:230)vnes det strukturpolitiske fłrtiltr(cid:230)delses- instrument (ISPA), via hvilket der vil blive stillet 7 mia. € til r(cid:229)dighed over syv (cid:229)r fra og med 2000. Halvdelen heraf vil blive afsat til investeringer i miljłinfrastruktur. Via Phare vil der fra og med 2000 blive ydet 1 500 mio. € om (cid:229)ret til łkonomisk og social udvikling, genopbygning af industri og udvikling af administrationens kapacitet. Der vil kunne finansieres kommunal infrastruktur og industrirelaterede investeringer i oprydning og indskr(cid:230)nkning af farligt affald og emissioner. Endelig er der det s(cid:230)rlige tiltr(cid:230)delsesprogram vedrłrende landbrug og udvikling af landdistrikter (Sapard), via hvilket der bevilges 500 mio. € om (cid:229)ret til ordninger for udvikling af landbrug og landdistrikter, s(cid:230)rlig hvad ang(cid:229)r skov- beplantning. Men som Kommissionen ogs(cid:229) har anfłrt i Agenda 2000 kan finansieringsbehovet ikke alene d(cid:230)kkes med fłrtiltr(cid:230)delsesstłtte. Der vil ogs(cid:229) skulle mobiliseres stłrre indenlandske og udenlandske ressourcer, s(cid:230)rlig fra den private sektor, til stłtte af strategierne for efterlevelse af F(cid:230)llesskabets regelv(cid:230)rk. P(cid:229) baggrund af ulykken med Baia Mare-guldminen er Kommissionen i łjeblikket ved at revidere sin miljłlovgivning p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Der fłres lłbende tilsyn med, at kandidatlandene efterlever F(cid:230)llesskabets regelv(cid:230)rk, og udviklingen registreres i de periodiske rapporter. Dog har alle kandidatlandene, som har indledt tiltr(cid:230)delsesforhandlinger med F(cid:230)llesskabet p(cid:229) miljłomr(cid:229)det, oplyst, at de vil v(cid:230)re i stand til at gennemfłre den relevante f(cid:230)llesskabslovgivning ved tiltr(cid:230)delsen. Den Europ(cid:230)iske Union har i sine f(cid:230)lles holdninger anmodet kandidatlandene om oplysninger om deres tidsplaner for overtagelsen og gennem- fłrelsen af F(cid:230)llesskabets regelv(cid:230)rk for at kunne vurdere situationen i hvert af landene. Miljłet er hłjt prioriteret i tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne. I sin generelle stillingtagen p(cid:229) tiltr(cid:230)delsesforhand- lingernes (cid:229)bningskonference pegede F(cid:230)llesskabet udtrykkeligt p(cid:229), at det var nłdvendigt at sikre et hłjt miljłbeskyttelsesniveau, og F(cid:230)llesskabet har netop i sin forhandlingsposition lagt sig fast p(cid:229) en klar strategi til at n(cid:229) dette m(cid:229)l. Det indeb(cid:230)rer, at der navnlig gives prioritet til overtagelse og gennemfłrelse af industrirelateret lovgivning og lovgivning til modvirkning af gr(cid:230)nseoverskridende forurening. F(cid:230)llesskabet har tillige opfordret til nye investeringer i kandidatlandene til at opfylde kravene i henhold til miljłlov- givningen allerede i fłrtiltr(cid:230)delsesperioden. P(cid:229) den anden side anfłrer Kommissionen i det sammen- fattende dokument, der er knyttet til rapporterne om kandidatlandenes fremskridt i retning af tiltr(cid:230)delse, at overgangsarrangementerne p(cid:229) de omr(cid:229)der, hvor der kr(cid:230)ves stłrre tilpasninger og en stłrre indsats, ogs(cid:229) i finansiel henseende, vil kunne spredes over en given periode, forudsat at kandidatlandene kan bevise, at tilpasningen er undervejs, og at de holder sig til detaljerede og realistiske planer for tilpasning, ogs(cid:229) hvad ang(cid:229)r de nłdvendige investeringer


title: Yttrande från Regionkommittén om "Mot en europeisk strategi för integrerad förvaltning av kustområden: Allmänna principer och strategiska alternativ"

eurovoc_concepts:
coastal region
cooperation policy
development policy
regional policy
town and country planning

text: C 226/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 Yttrande från Regionkommittén om ”Mot en europeisk strategi för integrerad förvaltning av kustområden: Allmänna principer och strategiska alternativ” (2000/C 226/11) BAKGRUND Diskussionsunderlaget ”Mot en europeisk strategi för integrerad förvaltning av kustområden: Allmänna principer och strategiska alternativ” med det kompletterande dokumentet om erfarenheterna från kommissionens demonstrationsprogram för integrerad förvaltning av kustområden (Lessons from the European Commission’s Demonstration Programme on Integrated Coastal Zone Management (ICZM)) som utarbetats av demonstrationsprogrammets temaexpertgrupp för ICZM. Presidiets beslut av den 15 september 1999 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget ge utskott 4 (fysisk planering, stadsfrågor, energi och miljö) i uppdrag att utarbeta kommitténs yttrande i frågan. Regionkommitténs yttrande om kommissionens meddelande om en integrerad förvaltning av kustområ- den (CdR 114/96) (1). Det utkast till yttrande (CdR 359/99 rév. 1) som antogs av utskott 4 den 2 december 1999. Föredragande: Annette McNamara, IRL–AE. Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 33:e plenarsession den 12–13 april 2000 (sammanträdet den 12 april). 1. Inledning 1. 1. Ett kustområde är ett land- och vattenområde vars storlek bestäms utifrån förvaltningsmässiga behov. Olika kustområden varierar stort i fråga om yta, geomorfologi, hydrologi, biologisk mångfald, markanvändning och admini- strativa, kulturella och socioekonomiska system. Till ett kus- tområdes dynamik och fysiska mångfald kommer dessutom det faktum att det sällan rättar sig efter eller sammanfaller med befintliga administrativa gränsdragningar. 1. 2. Kustområdenas omfattande geografiska yta och deras rika naturresurser har resulterat i ett enormt exploateringstryck och en rad olika konkurrerande användningsintressen som ofta är oförenliga. Genom en integrerad förvaltning av kustom- råden (Integrated Coastal Zone Management, ICZM) vill man därför få till stånd en förvaltning av resurserna och använd- ningsintressena där så många konkurrerande användningsom- råden som möjligt tillåts, samtidigt som förvaltningen skall förhindra bestående skador på de naturliga ekosystem och processer som är specifika för kustområdena. ICZM skall ses som en fortgående process för att 1. 3. genom en effektivare förvaltning präglad av ett helhetstänkan- de uppnå följande: — Få till stånd och upprätthålla en hållbar exploatering och utveckling av kustområdenas naturresurser för att kunna höja livskvaliteten i de samhällen som är beroende av dessa resurser. (1) EGT C 182, 24. 6. 1996, s. 12. — Bevara den biologiska mångfalden och produktiviteten i de kustnära ekosystemen och höja miljökvaliteten i kustområ- dena. ICZM skall ses som en process för samordning och 1. 4. samarbete mellan de förvaltningsansvariga på lokal, regional och statlig nivå och användarna av kustområdenas naturresur- ser. För att ICZM-strategin skall bli effektiv finns det därför vissa förutsättningar, som bl. a. att man är klar över ICZM:s mellanregionala karaktär och inser dess värde samt att man har tillgång till en omfattande databas och tillräcklig sakkun- skap och finansiering. 2. Sammanfattning av dokumentets innehåll Kommissionens dokument har två uttryckligen formu- 2. 1. lerade syften: — Att samla och sprida de viktigaste erfarenheterna från åtgärderna inom ramen för kommissionens demonstra- tionsprogram för ICZM. — Att stimulera till debatt och till att det växer fram ett samförstånd om en europeisk strategi för ICZM, så att man kan vända den trend mot en ohållbar utveckling som för närvarande kan ses i kustområden över hela Europa. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/39 2. 2. Demonstrationsprogrammet har möjliggjort en inven- tering av de politiska åtgärderna i Europas kustområden och visat att god förvaltning kan se ut på många olika sätt. I detta dokument identifieras sju huvudprinciper som skall gälla för alla ICZM-initiativ i framtiden. En europeisk ICZM-strategi definieras som en metod som utgår ifrån dessa sju principer, samtidigt som den främjar en hållbar utveckling i kustområde- na. I dokumentet diskuteras dessutom olika alternativ för en europeisk ICZM-strategi, inklusive EU:s roll, en samordning mellan olika sektorer samt rättsliga ramar. 4. 2. Erfarenheterna visar att förvaltningsnivån måste anpas- sas till förhållandena i det enskilda kustområdet. Regionkom- mittén vill därför framhålla att generella ramar för en integrerad förvaltning innebär att det måste finnas vägledande principer på mellanstatlig nivå, åtgärdsramar på mellanregional nivå samt att man på lokal och regional nivå i ökad utsträckning koncentrerar sig på att definiera och genomföra dessa initiativ (inklusive detaljerade ”planer” eller strategier). 3. Allmänna kommentarer Regionkommittén välkomnar kommissionens diskus- 3. 1. sionsunderlag eftersom det utgör en möjlighet att bidra till utarbetandet av en europeisk ICZM-strategi. 3. 2. Demonstrationsprogrammet har visat att även om Europas kustområden delar samma problem ser lösningarna i allmänhet olika ut i olika kustområden. Regionkommittén vill därför lyfta fram lokala och regionala myndigheter som centrala komponenter i ICZM. Det är de lokala och regionala myndigheterna som har de bästa förutsättningarna för att genomföra ICZM-initiativen. 3. 3. Regionkommittén anser att erfarenheterna från de- monstrationsprogrammet bör integreras även i andra politik- områden. Kommittén ser det pågående utvecklingsarbetet för en europeisk ICZM-strategi som en central faktor för att främja god förvaltning i kustområdena, inte minst med tanke på den mellanregionala aspekten. Kommittén vill betona vikten av en europeisk ICZM-strategi med ett antal samordnade principer, åtgärder och initiativ och med ett stödprogram som vägledning för lokala och regionala myndigheter vid genomförandet av ICZM-strategin. 4. Vikten av en lokal och regional dimension 4. 3. Regionkommittén betonar att lokala och regionala myndigheter är bäst lämpade att svara för genomförandet av ICZM-strategin, eftersom de ofta befinner sig nära de problem som finns i kustområdena och har erfarenhet av frågor och politik som kräver ett sektorsövergripande synsätt. Lokala och regionala myndigheter har idealiska förutsättningar för att öka medvetenheten om ICZM-frågor, och den centrala roll de spelar inom fysisk planering kommer att visa sig ovärderlig i utvecklingsarbetet beträffande ICZM-planerna. Regionkommittén vill även betona att 4. 4. lokala och regionala myndigheter kan uppfylla lokala behov genom att bidra med lokala lösningar till vad som oftast är områdesspeci- fika problem. Kustområdenas varierande förhållanden gör att schablonlösningar blir ineffektiva. Lokala och regionala myndigheter är bäst lämpade att utforma lokala ICZM-åt- gärder. 4. 5. Regionkommittén efterlyser europeiska samarbetsnät- verk mellan olika kustområdens lokala och regionala myndig- heter. Man skulle kunna tänka sig ett nätverk liknande nätverket för hållbara städer, där man kan diskutera gemen- samma problem och sprida förslag till lösningar. 5. Värdet av en EU-dimension Regionkommittén framhåller värdet av en EU-dimen- 5. 1. sion i ICZM-processen, eftersom det kommer att ge vissa fördelar när man skall införa en enhetlig ICZM-politik i medlemsstaterna och deras regioner. Det finns dock ett antal frågor som måste besvaras om en europeisk ICZM-strategi skall bli framgångsrik. 4. 1. Enligt Regionkommittén bör nästa fas i utvecklingsar- betet för en europeisk ICZM-strategi vara att fastställa ramarna för en välfungerande strategi. Som framgår av demonstrations- programmet finns det flera olika alternativ för sådana ramar som kan tillämpas i olika områden. Varje typ av ramar måste utformas speciellt efter det kustområde det är fråga om, vilket innebär att en strategi som är effektiv i en medlemsstat eller i en viss region inte nödvändigtvis fungerar i en annan. ReK anser att EU:s roll skall att vara att ge vägledning 5. 2. på en övergripande nivå. Det finns fler än ett tillvägagångssätt när det gäller integrerad förvaltning av kustområden, och därför måste förvaltningsnivån avspegla det aktuella kustområ- dets omfattning. Det krävs en övergripande politik på euro- peisk nivå, medan planer för den integrerade förvaltningen av kustområden bara är nödvändiga på regional och lokal nivå. C 226/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 5. 3. ReK framhåller att EU måste bli mer aktiv när det gäller att göra det lättare att utveckla förfaranden för förvaltningen av kustområden i hela Europa och att eventuellt utforma övergripande politiska principer. Det krävs åtgärder på EU- nivå för att ge stöd till de regionala och lokala myndigheterna vid genomförandet av ICZM. I detta avseende anser ReK att man bör överväga att inrätta ett stödprogram liknande Interreg II C för att underlätta utvecklingen av samarbete mellan regioner och inom nätverk i områden som Nordsjöom- rådena, O¨ stersjöområdet, Atlantbågen och Medelhavsområdet. 5. 4. ReK hävdar att EU har en viktig roll att spela för att utveckla och upprätthålla samarbete över gränserna mellan medlemsstaterna och med tredje land beträffande ICZM. förvaltas på rätt sätt krävs det Om kustområdena skall mellanstatliga överenskommelser och samarbetsnätverk. ReK anser att EU har bäst förutsättningar för att underlätta sådana överenskommelser. 5. 5. ReK betonar att det behövs en grundlig översyn av all EU-politik som påverkar kustområdena samt andra initiativ som har en EU-dimension. Det gäller bland annat politiken för regional planering i enlighet med Utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (ESDP), socioekonomiska politikområ- den som den gemensamma jordbrukspolitiken, fiskeripolitiken och stödprogram för turistorter i kustområden, miljöpolitik som program för att motverka föroreningar och bevara miljön, samt alla strukturfondsinsatser som påverkar utvecklingen i kustområdena. ReK framhåller att all politik bör bedömas eller utvärderas för att säkerställa att den inte har en negativ inverkan på kustområdena. Dessutom förespråkar ReK att ICZM-principerna integreras i all EU-politik när demonstra- tionsprogrammet har slutförts. 5. 6. För att ge den framtida ICZM-politiken på EU-nivå en utgångspunkt föreslår ReK att man inrättar en arbetsgrupp med företrädare för alla politiska intressen inom de berörda generaldirektoraten vars arbete bör ledas av det generaldirekto- rat som lämpar sig bäst för detta (t. ex. GD Miljö). Dess ansvarsområden skulle inkludera en fortlöpande utveckling av en europeisk ICZM-strategi och att ytterligare integrera och införliva ICZM-principer på andra lämpliga politikområden. — genomföra kontinuerlig och stödjande forskning och ut- bildning i ICZM, exempelvis genom en fortsatt utveckling av demonstrationsmetoder och demonstrationsramar, — tillhandahålla tekniskt stöd och sakkunskaper och under- lätta mellanregionala ramar, mellanstatligt samarbete och erfarenhetsutbyte, och — öka medvetenheten om både fördelarna med och behovet av en integrerad förvaltning av kustområden. 6. Behovet av ett åtagande för en integrerad förvaltning av kustområden 6. 1. ReK betonar att den allmänna medvetenheten om kustområdenas betydelse måste öka, särskilt beträffande hur de kan förvaltas på bästa sätt. För att detta skall ske anser ReK att alla befintliga förvaltare måste engagera sig i en integrerad förvaltning av kustområden, på internationell, nationell, regio- nal och lokal nivå. Det behövs ett aktivt och kontinuerligt deltagande, och inte enbart en stödjande roll. Man måste erkänna att ICZM behövs och resurser måste öronmärkas. ReK anser att lokala och regionala myndigheter måste skapa detta engagemang och ta en del av ansvaret för det. ReK förstår att ICZM är en komplicerad process som 6. 2. kräver deltagande av alla förvaltare och användare, inklusive nationella regeringar, statliga myndigheter och organ, regiona- la och lokala myndigheter, icke-statliga organisationer, relevan- ta branscher och allmänheten. En förutsättning för en fram- gångsrik förvaltning av kustområdena är dock ett åtagande från alla förvaltare och användare att agera i enlighet med en integrerad förvaltning av kustområdena. I detta avseende förespråkar ReK att man skapar mekanismer inom lokala och regionala myndigheter och nationella förvaltningar som gör det möjligt att skapa samverkansvinster och engagera alla berörda sektorer och individer. 5. 7. ReK framhåller den stödjande roll EU spelar när det gäller ICZM. Denna roll omfattar ett antal olika uppgifter, bland annat att 7. Behovet av att definiera kustområdena — underlätta genomförandet av ICZM genom att inrätta ett stödprogram för att underlätta utvecklingen av samarbete mellan regioner och inom nätverk, 7. 1. ReK förespråkar att man fysiskt avgränsar kustområde- na på lokal nivå i de fall då det är nödvändigt för att kunna fastställa deras förvaltningsbehov. Detta inbegriper insamling och sammanställning av alla tillgängliga uppgifter om kustom- rådena, deras fysiska gränser, förvaltning och användare. ReK ser ett antal fördelar med att fysiskt avgränsa kustområdena, eftersom detta skulle göra det möjligt att — hjälpa till att tillhandahålla resurser, särskilt för att hjälpa regionala och lokala myndigheter att lösa kustområdesrela- terade problem, — identifiera aktuella problem och brister i förvaltningen, 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/41 — identifiera befintliga förvaltare av kustområden och befint- liga administrativa system med ansvar för kustområden, — skapa bättre samarbete mellan befintliga kustområdesför- valtare och befintliga myndigheter, och de befintliga förvaltarna att spela en viktig roll för den framtida kustområdesförvaltningen. ReK hävdar att man måste öka förvaltarnas medvetenhet om fördelarna med och behovet av kustområdesförvaltning och även måste utbilda dem i genomförandet av ICZM. — skapa en ram för ICZM, inklusive nya förvaltningsstruktu- rer som är specifika för särskilda kustområden. 9. Slutsatser 7. 2. Samtidigt som ReK inser att kustområdenas gränser betingas av naturliga processer och system måste det finnas en brytpunkt i definitionen av dessa gränser. ReK föreslår därför att man gör en avvägning mellan de naturliga processerna och de befintliga förvaltningssystemen när kustområdena definieras. Exempelvis konstaterade man under utformningen av en preliminär ICZM-politik i Irland att landet hade nio naturligt avgränsade kustavsnitt. Dessa delades sedan in i 13 kustavsnitt när man hade undersökt de befintliga admini- strativa gränserna och på grund av att det var relativt sett lättare att utforma strategiska planer för 13 än 9 kustavsnitt. ReK rekommenderar att avgränsningen av kustområdena sker på lokal/regional nivå, eftersom de lokala och regionala myndigheterna sannolikt har de bästa kunskaperna om lämpli- ga gränsdragningar. 8. Behovet av resurser ReK upprepar att ICZM kräver resurser för att genom- 8. 1. förandet skall kunna ske på bästa sätt. Det krävs framför allt resurser till utveckling och spridning av ICZM, insamling och sammanställning av data samt utbildning. 8. 2. ReK noterar att insamlingen och sammanställningen av data kommer att vara en nyckelfaktor för utformningen av en ICZM-ram. Att erhålla information och sammanställa den i ett lämpligt och lättillgängligt format kan kräva mycket i form av både tid och pengar. En stor del av informationen existerar redan men är antingen oåtkomlig eller okänd. ReK föreslår därför att man minskar kostnaderna genom att kontrollera vilken information som finns tillgänglig och samlar in de data som behövs först när man fastställt vad som saknas. Forsknings- och informationsbehoven måste definieras genom ett nära samarbete mellan forskningsorganisationer och kustområdesförvaltare. 8. 3. ReK anser att resurser även kommer att vara en mycket viktig faktor för utbildning och medvetandehöjande åtgärder beträffande en integrerad förvaltning av kustområden, särskilt bland befintliga förvaltare av kustområden. Troligtvis kommer 9. 1. Regionkommittén välkomnar diskussionsunderlaget och anser att den pågående utformningen av ICZM-principer är mycket viktig för att kunna skapa en europeisk ICZM- strategi i syfte att skydda kustområdena, främja en hållbar utveckling av dessa och utforma system som kan främja samarbete mellan regioner. 9. 2. Regionkommittén understryker betydelsen av den roll som lokala och regionala myndigheter kan spela i genomföran- det av ICZM, med tanke på deras erfarenhet av att hantera sektorsövergripande problem och på det faktum att kustområ- denas problem och deras lösningar ofta är specifika för just det området. Kustområdenas varierande egenskaper gör att lokala och regionala myndigheter har bäst förutsättningar för att utforma lokala lösningar på lokala problem. Anledningen till att ReK förespråkar att man skall skapa nätverk för samarbete mellan lokala och regionala myndigheter i kustom- rådena är att det gör det möjligt att diskutera gemensamma problem och sprida möjliga lösningar. I dessa nätverk bör även olika intresse- och användargrupper samt lokalbefolkningen delta. 9. 3. Regionkommittén understryker värdet av en EU-di- mension i utformningen av en europeisk ICZM-strategi och anser att EU bör ha en vägledande och stödjande roll på en övergripande nivå. Denna roll kommer att göra det möjligt att underlätta samarbete mellan regioner och genom nätverk mellan medlemsstater och med tredje land. EU har de bästa förutsättningarna för att möjliggöra samarbete över gränserna för att inrätta en ICZM-strategi med hänsyn till de möjligheter som det nya Interreg III B-programmet kommer att ge. Regionkommittén betonar att det behövs en grundlig 9. 4. översyn av all EU-politik som påverkar kustområdena samt andra initiativ som har en EU-dimension. Det gäller bland annat ESDP, den gemensamma jordbrukspolitiken, fiskeripoli- tiken och stödprogram för turistorter vid kusten, miljöpolitik som program för att motverka föroreningar och bevara miljön, samt alla strukturfondsinsatser som påverkar utvecklingen i kustområdena. Regionkommittén förespråkar att man inrättar en 9. 5. arbetsgrupp med företrädare från alla politiska intressen inom de berörda generaldirektoraten. Denna arbetsgrupp skulle kunna inrättas inom generaldirektoratet för miljö. Dess an- svarsområden skulle inkludera en fortlöpande utveckling av en europeisk ICZM-strategi och att ytterligare integrera och införliva ICZM-principer på andra lämpliga politikområden. C 226/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 9. 6. Regionkommittén betonar behovet av ett åtagande från alla förvaltare och användare att agera i enlighet med en integrerad förvaltning av kustområdena. I detta syfte måste man skapa mekanismer inom lokala och regionala myndighe- ter och nationella förvaltningar som gör det möjligt att skapa samverkansvinster och engagera alla berörda sektorer och individer. och de befintliga förvaltningssystemen när kustområdena definieras. Avgränsningen av dessa områden bör ske på lokal/regional nivå, eftersom de lokala och regionala myndig- heterna sannolikt har de bästa kunskaperna om lämpliga gränsdragningar, förvaltare, administrationer och befintliga problem. 9. 7. Regionkommittén förespråkar att man fysiskt avgrän- sar kustområdena på lokal nivå i de fall då det är nödvändigt för att kunna fastställa deras förvaltningsbehov, och föreslår att man gör en avvägning mellan de naturliga processerna 9. 8. Regionkommittén upprepar att det behövs ordentliga resurser för att ICZM skall kunna genomföras, särskilt när det gäller utveckling och spridning av ICZM, insamling och sammanställning av data samt utbildning. Bryssel den 12 april 2000. Regionkommitténs ordförande Jos CHABERT


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1162/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed.

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/89 (2001/C 53 E/118) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1162/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Nogle forbrugere vil gerne vide, hvor deres fłdevarer kommer fra (punkt 103). Der foreligger ikke mange oplysninger om omkostningerne ved systemer, der sikrer dette, og om de praktiske muligheder. Vil Kommissionen foresl(cid:229) at m(cid:230)rke de ingredienser, der er fremstillet p(cid:229) grundlag af genetisk 1. modificerede organismer? Hvorfor anser Kommissionen det i ben(cid:230)gtende fald ikke for nłdvendigt at m(cid:230)rke ingredienser, der er fremstillet p(cid:229) denne m(cid:229)de, p(cid:229) baggrund af deres »sl(cid:230)gtskab« med genetisk modificerede organismer og forbrugernes ret til information? Hvordan vil Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald fasts(cid:230)tte retsforskrifter herfor? 2. Hvilken supplerende m(cid:230)rkning vil Kommissionen foresl(cid:229) for tils(cid:230)tningsstoffer og aromaer, der er fremstillet ved hj(cid:230)lp af genetisk modificerede organismer, ud over de m(cid:230)rkningsregler for s(cid:229)danne stoffer, der allerede blev vedtaget i januar 2000? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 og E-1162/00 (9. juni 2000) De spłrgsm(cid:229)l, det (cid:230)rede medlem har rejst, er ved at blive undersłgt med henblik p(cid:229) frems(cid:230)ttelse af lovgivningsforslag i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i hvidbogen om fłdevaresikkerhed. Det ville v(cid:230)re uhensigtsm(cid:230)ssigt p(cid:229) dette stadium at foregribe detaljerne i de enkelte forslag. (2001/C 53 E/119) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1149/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Findes der p(cid:229) EU-plan et scenarie for de foranstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes i tilf(cid:230)lde af en kernekraftulykke i eller i n(cid:230)rheden af EU? I bekr(cid:230)ftende fald, hvad er de centrale linjer i disse foranstaltninger? I ben(cid:230)gtende fald agter Kommissionen nu at udarbejde en handlingsplan i tilf(cid:230)lde af en kernekraftulykke? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (14. juni 2000) Alle levnedsmidler af s(cid:229)vel animalsk som vegetabilsk oprindelse rummer bestemte risici i form af mikro- biologisk og kemisk, herunder radioaktiv, forurening. I hvidbogen om fłdevaresikkerhed (1) bekr(cid:230)ftes og understreges betydningen af at indtage en pro-aktiv holdning i forhold til alle former for forurening samt fortsat at fłlge udviklingen i situationen efter atomkraftulykken i Tjernobyl nłje