title: PREGUNTA ESCRITA E-1256/00 de Armando Cossutta (GUE/NGL) a la Comisión. Bombas radiactivas en el Kosovo.

eurovoc_concepts:
European Commission
Kosovo
common foreign and security policy
creation of nuclear-free zones
nuclear weapon
powers of the institutions (EU)
radioactive pollution

text: C 72 E/32 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 6. 3. 2001 Respuesta del Comisario Vitorino en nombre de la Comisi(cid:243)n (23 de mayo de 2000) Sobre el tema de aprobaci(cid:243)n de medidas para garantizar la cooperaci(cid:243)n judicial por lo que se refiere a la sustracci(cid:243)n internacional de menores, por el momento la Comisi(cid:243)n no prevØ adoptar medidas al respecto. Por lo que se refiere a la armonizaci(cid:243)n de las disposiciones de los Estados miembros sobre el reconocimiento de las adopciones de menores, hay que tener en cuenta que la Comisi(cid:243)n prevØ un programa de medidas sobre el reconocimiento mutuo en materia civil, del que las cuestiones familiares forman parte. Por otra parte, un seminario tendrÆ lugar en Par(cid:237)s el 3 y 4 de julio de 2000 con la participaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n con el fin de tratar la cuesti(cid:243)n del reconocimiento mutuo. En este contexto, la Presidencia francesa va a lanzar prioritariamente una iniciativa para un t(cid:237)tulo ejecutivo europeo relativo a los problemas familiares (derecho de visita). Por lo que se refiere a las medidas que deben adoptarse para garantizar el respeto por los Estados miembros del Convenio de La Haya, no corresponde a la Comisi(cid:243)n imponer a los Estados miembros la buena aplicaci(cid:243)n de dicho Convenio. (2001/C 72 E/036) PREGUNTA ESCRITA E-1256/00 de Armando Cossutta (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (14 de abril de 2000) Asunto: Bombas radiactivas en el Kosovo Durante las once semanas de guerra en el Kosovo, los aviones de la OTAN arrojaron bombas con uranio empobrecido, que en conjunto suman cientos de kilogramos de material radiactivo. Dichas bombas, creadas como armas anti-carro, son relativamente poco costosas, dado que el uranio empobrecido es un desecho de otros tratamientos, y dejan un polvo muy fino de (cid:243)xido de uranio (el diÆmetro de cada part(cid:237)cula es 400 veces inferior al de un grano de arena) que, con el viento, se dispersa por decenas de kil(cid:243)metros y contamina las aguas superficiales. La radiactividad resultante es sumamente peligrosa en caso de contaminaci(cid:243)n interna, por inhalaci(cid:243)n o ingesti(cid:243)n. En efecto, las part(cid:237)culas de uranio se disuelven fÆcilmente en los fluidos del organismo y se fijan en algunos (cid:243)rganos, como riæones, h(cid:237)gado y huesos. El organismo de las personas que se encuentran en la zona contaminada sufre importantes daæos, tanto por radiaci(cid:243)n como por toxicidad directa. La experiencia de la guerra del Golfo, en la que se utilizaron bombas de este tipo, cuyos efectos produjeron cientos de v(cid:237)ctimas entre los militares estadounidenses, demostr(cid:243) que las consecuencias mÆs inmediatas para el hombre son cÆncer, leucemia, abortos y malformaciones congØnitas, ademÆs de consecuencias a largo plazo para el medio ambiente. 1. 2. 3. 4. ¿No cree la Comisi(cid:243)n que es necesario adoptar medidas destinadas a comprobar la gravedad de la contaminaci(cid:243)n radiactiva en el Kosovo? ¿No cree que es necesario apoyar las medidas de descontaminaci(cid:243)n? ¿No cree que se debe aplicar un programa espec(cid:237)fico de anÆlisis y observaci(cid:243)n de la poblaci(cid:243)n de mayor riesgo, en particular, las mujeres embarazadas y los niæos? ¿No cree que es necesario promover una acci(cid:243)n internacional de prohibici(cid:243)n de las bombas con uranio empobrecido? 6. 3. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 72 E/33 Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de junio de 2000) La Comisi(cid:243)n remite a Su Seæor(cid:237)a a las respuestas que ya ha dado a las preguntas orales H-429/99 del Sr. Alavanos y H-431/99 del Sr. Papayannakis durante el turno de preguntas en el per(cid:237)odo parcial de sesiones (1) de septiembre de 1999 del Parlamento y a la pregunta escrita E-1481/99 del Sr. Manisco (2). En respuesta a la primera pregunta efectuada por Su Seæor(cid:237)a, se han llevado a cabo dos estudios para determinar, entre otras cosas, si se hab(cid:237)a producido una contaminaci(cid:243)n radiactiva como consecuencia del uso de bombas de uranio empobrecido en Kosovo. La primera evaluaci(cid:243)n, financiada por la Comisi(cid:243)n, fue una evaluaci(cid:243)n preliminar de las consecuencias para el medio ambiente del conflicto de Kosovo, y fue llevada a cabo por el Centro regional de medio ambiente para Europa Central y Oriental. Este informe estÆ disponible en el sitio Internet: www. rec. org. Posteriormente, el grupo operativo de los Balcanes del Programa de las Naciones Unidas para el Medio Ambiente (PNUMA) llev(cid:243) a cabo una evaluaci(cid:243)n mÆs detallada; su informe estÆ disponible en el sitio Internet: www. grid. unep. ch. Ambos informes llegaron a la conclusi(cid:243)n de que el conflicto de Kosovo no caus(cid:243) una catÆstrofe medioambiental en la regi(cid:243)n. A la luz de lo expuesto, no se consider(cid:243) necesario introducir medidas como las sugeridas en las dos preguntas siguientes efectuadas por Su Seæor(cid:237)a. No obstante, la Comisi(cid:243)n, a travØs de su Oficina Humanitaria (ECHO) y a travØs de su grupo operativo de Kosovo, al que ahora ha sustituido el Organismo para la Reconstrucci(cid:243)n, ha adoptado un papel de primera l(cid:237)nea en el esfuerzo a escala internacional mÆs amplia para abordar otros problemas detectados, particularmente en el campo del tratamiento del agua. TambiØn estÆ apoyando un programa regional de reconstrucci(cid:243)n medioambiental, en el marco del Pacto de estabilidad, que ayudarÆ a la reconstrucci(cid:243)n medioambiental en toda la regi(cid:243)n de los Balcanes. La Comisi(cid:243)n no ha podido considerar el problema mÆs general de si deben prohibirse las bombas de uranio empobrecido, dado que carece de competencias en el sector armament(cid:237)stico. (1) Debates del Parlamento Europeo (Septiembre de 1999). (2) DO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 2. (2001/C 72 E/037) PREGUNTA ESCRITA E-1261/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) Asunto: Transferencia del complejo Empresa Nacional de Celulosa-Electroqu(cid:237)mica del Noroeste (ENCE- Elnosa), de la ciudad de Pontevedra a la r(cid:237)a del mismo nombre, en Galicia El complejo formado por las empresas pœblicas ENCE, que produce pasta de papel, y Elnosa, que produce cloro, estÆ ubicado en el territorio de la ciudad de Pontevedra, a pocos cientos de metros de la ciudad, a orillas de la r(cid:237)a del mismo nombre, y cerca de la ciudad y el puerto de Mar(cid:237)n. El complejo es responsable del deterioro continuo de las condiciones de vida en las aguas de la r(cid:237)a, de gran riqueza marisquera y pisc(cid:237)cola y afecta la habitabilidad de las ciudades por la contaminaci(cid:243)n que produce, por lo que constituye un grave obstÆculo para el desarrollo urban(cid:237)stico de ambas ciudades. Si el complejo qu(cid:237)mico no estuviera ubicado all(cid:237), las ciudades de Pontevedra y Mar(cid:237)n ser(cid:237)an una zona urban(cid:237)stica œnica. El espacio ocupado por las fÆbricas y por una inmensa laguna de decantaci(cid:243)n de las aguas residuales estÆ ubicado a orillas del mar, en una de las zonas de Galicia mÆs privilegiadas por la naturaleza. El complejo estÆ instalado en terrenos de concesi(cid:243)n administrativa que, de conformidad con la Ley de Costas del Estado espaæol, caduca obligatoriamente en el aæo 2018 (segundo apartado del art(cid:237)culo 66). No obstante, el complejo estÆ en situaci(cid:243)n ilegal ya que los peligros que entraæa y las quejas constantes de los ciudadanos obligaron en 1989 al Gobierno gallego a firmar un convenio con la ENCE para fijar los parÆmetros de descarga en el mar, como condici(cid:243)n previa para permitir la utilizaci(cid:243)n de un colector que llevara las aguas residuales al centro de la r(cid:237)a y a decretar, en 1991, el cierre preventivo de Elnosa. La ENCE no cumpli(cid:243) el acuerdo firmado, por lo que en 1998 el Gobierno gallego segu(cid:237)a sin permitir el uso del colector de las aguas residuales y Elnosa segu(cid:237)a derramando mercurio sin autorizaci(cid:243)n, en cantidades


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1256/00 υποβολή: Armando Cossutta (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Ραδιενεργές βόμβες στο Κοσσυφοπέδιο.

formats: html pdf print

text: C 72 E/32 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 6. 3. 2001 Apa·nthsh toy k. Vitorino ej ono·matow thw Epitroph·w (23 Mai(cid:138)oy 2000) Gia to ue·ma thw lh·chw me·trvn e·tsi v·ste na ejasfalisuei· h dikastikh· synergasi·a o·son afora· tiw dieunei·w apagvge·w anhli·kvn, h Epitroph· den proble·pei prow to paro·n na la·bei eidika· me·tra gia to ue·ma ayto·. (cid:211)son afora· ton enarmonismo· tvn diata·jevn tvn kratv·n melv·n gia thn anagnv·rish thw epime·leiaw tvn anhli·kvn, pre·pei na shmeivuei· o·ti metajy· tvn programma·tvn thw h Epitroph· proble·pei seira· me·trvn gia thn amoibai·a anagnv·rish ston tome·a toy astikoy· dikai·oy toy opoi·oy me·row apotelei· to oikogeneiako· di·kaio. Eja·lloy, ua pragmatopoihuei· semina·rio sto Pari·si stiw 3 kai 4 Ioyli·oy 2000 me th symmetoxh· thw Epitroph·w gia na syzhthuei· to ue·ma thw amoibai·aw anagnv·rishw. Sto plai·sio ayto·, h gallikh· proedri·a ua kinh·sei kata· proteraio·thta prvtoboyli·a gia eyrvpai¤ko· ektelesto· ti·tlo gia ta oikogeneiaka· problh·mata (dikai·vma epi·- skechw). (cid:211)son afora· ta me·tra poy pre·pei na lhfuoy·n gia na ejasfalisuei· h th·rhsh apo· ta kra·th me·lh thw Sy·mbashw thw Xa·ghw, h Epitroph· den mporei· na epiba·lei sta kra·th me·lh thn oruh· efarmogh· thw sy·mbashw ayth·w. (2001/C 72 E/036) GRAPTH ERVTHSH E-1256/00 ypobolh·: Armando Cossutta (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (14 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Radienerge·w bo·mbew sto Kossyfope·dio Kata· th dia·rkeia tvn e·nteka ebdoma·dvn pole·moy sto Ko·sobo, ta aeroska·fh toy NATO bomba·rdisan ka·nontaw xrh·sh bombv·n ejantlhme·noy oyrani·oy poy synolika· antistoixoy·n se ekatonta·dew xiliogra·mmvn radienergoy· ylikoy·. Oi bo·mbew, poy e·xoyn melethuei· gia thn antimetv·pish arma·tvn, e·xoyn mikro· sxetika· ko·stow, dedome·noy o·ti to ejantlhme·no oyra·nio ei·nai paraproi¤o·n a·llvn diergasiv·n. Oi bo·mbew ayte·w ekly·oyn mia ejairetika· lepth· ko·nh ojeidi·oy toy oyrani·oy (h dia·metrow ka·ue svmatidi·oy ei·nai 400 fore·w mikro·terh apo· th dia·metro eno·w ko·kkoy a·mmoy) poy diaspei·retai, lo·gv toy ane·moy, se e·ktash deka·dvn xiliome·trvn h· metafe·retai apo· ta epifaneiaka· y·data. H radiene·rgeia poy para·getai e·tsi ei·nai ejairetika· epiki·ndynh se peri·ptvsh esvterikh·w mo·lynshw, me eispnoh· h· kata·posh. Ta svmati·dia toy oyrani·oy ei·nai, pra·gmati, eydia·lyta sta ygra· toy organismoy· kai egkaui·stantai mo·nima se merika· o·rgana-sto·xoyw, o·pvw oi nefroi·, to h·par kai ta osta·. O organismo·w tvn ato·mvn ta opoi·a bri·skontai se molysme·nh zv·nh yfi·statai sobare·w bla·bew, ei·te me aktinoboli·a ei·te ejaiti·aw toy ame·soy tojikoy· xarakth·ra toy proi¤o·ntow. H empeiri·a toy pole·moy toy Ko·lpoy, kata· th dia·rkeia toy opoi·oy xrhsimopoih·uhkan ana·logew bo·mbew kai ejaiti·aw tvn opoi·vn ekatonta·dew amerikanoi· strativ·tew yfi·stantai ako·mh tiw syne·peiew, ape·deije o·ti oi ple·on a·mesew syne·peiew gia toyw anurv·poyw ei·nai o karki·now, h leyxaimi·a, oi apobole·w kai oi syggenei·w dysplasi·ew, asue·neiew toy h·patow kai neyropa·ueiew. Ypa·rxoyn ako·mh makropro·uesmew syne·peiew sto periba·llon. H Epitroph·: 1. Den uevrei· sko·pimo o·ti ei·nai anagkai·o na egkri·nei me·tra gia na ektimhuei· o baumo·w radienergoy· ry·panshw sto Ko·sobo; 2. Den uevrei· sko·pimo o·ti pre·pei na egkriuoy·n me·tra radienergoy· aporry·panshw; 3. Den uevrei· sko·pimo o·ti pre·pei na efarmo·sei eidiko· pro·gramma diagnvstikv·n ejeta·sevn gia ton plhuysmo· ychloy· kindy·noy, o·pvw ei·nai oi e·gkyew gynai·kew kai ta paidia·; 4. Den fronei· o·ti ei·nai anagkai·o na provuh·sei dieunh· dra·sh kata·rghshw tvn bombv·n me ejantlhme·no oyra·nio; 6. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 72 E/33 Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Ioyni·oy 2000) H Epitroph· parape·mpei to Ajio·timo Me·low stiw apanth·seiw poy e·xei h·dh dv·sei stiw proforike·w ervth·seiw H- 429/99 toy k. Alaba·noy kai H-431/99 toy k. Papagianna·kh kata· th dia·rkeia thw v·raw tvn ervth·sevn sto plai·sio thw perio·doy syno·doy toy Koinoboyli·oy toy Septembri·oy 1999 (1) kai sth grapth· erv·thsh E-1481/99 toy k. Manisco (2). Oson afora· thn prv·th erv·thsh toy Ajio·timoy Me·loyw, e·xoyn ekponhuei· dy·o mele·tew prokeime·noy, metajy· a·llvn, na diapistvuei· an h xrh·sh tvn bombv·n ejantlhme·noy oyrani·oy sto Kossyfope·dio e·xei prokale·sei radienergo· ry·pansh. H prv·th mele·th poy xrhmatodoth·uhke apo· thn Epitroph·, aforoy·se mia prokatarktikh· ajiolo·ghsh tvn periballontikv·n epiptv·sevn toy pole·moy sto Kossyfope·dio kai synta·xuhke apo· to Periferei- ako· Ke·ntro Periba·llontow gia thn Kentrikh· kai thn Anatolikh· Eyrv·ph. To kei·meno thw mele·thw eyri·sketai sthn istoseli·da www. rec. org. Leptomere·sterh ajiolo·ghsh e·gine sth mele·th poy ekponh·uhke sto plai·sio toy Periballontikoy· Progra·mmatow tvn Hnvme·nvn Eunv·n (UNEP) apo· thn Task Force gia ta Balka·nia• to kei·meno thw mele·thw ayth·w eyri·sketai sthn istoseli·da www. grid. unep. ch. Amfo·terew oi mele·tew kate·lhjan sto sympe·rasma o·ti o po·lemow sto Kossyfope·dio den proka·lese periballontikh· katastrofh· sthn perioxh·. Ypo· to pri·sma tvn anvte·rv, den kri·netai anagkai·o na lhfuoy·n me·tra o·pvw ayta· poy protei·nei to Ajio·timo Me·low sta shmei·a 2 kai 3 thw erv·thsh·w toy. Entoy·toiw, h Epitroph·, me·sv thw yphresi·aw Anurvpistikh·w Boh·ueiaw (ECHO) kai thw Task Force sto Kossyfope·dio, poy e·xei h·dh antikatastauei· apo· thn Yphresi·a Anasygkro·thshw, ane·labe hgetiko· ro·lo sto plai·sio thw eyry·terhw dieunoy·w prospa·ueiaw antimetv·pishw a·llvn idi·vw ston tome·a toy kauarismoy· tvn yda·tvn. Ako·mh, sthri·zei e·na problhma·tvn poy e·xoyn anaky·cei, perifereiako· pro·gramma periballontikh·w apokata·stashw sto plai·sio toy Symfv·noy Stauero·thtaw, me·sv toy opoi·oy ua enisxyuei· h apokata·stash toy periba·llontow se o·lh thn eyry·terh perioxh· tvn Balkani·vn. H Epitroph· den mpo·rese na ejeta·sei to eyry·tero ue·ma thw kata·rghshw tvn bombv·n me ejantlhme·no oyra·nio dedome·noy o·ti den e·xei armodio·thtew ston tome·a tvn oplikv·n systhma·tvn. (1) Syzhth·seiw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy (Septembri·oy 1999). (2) EE C 203 E thw 18. 7. 2000, sel. 2. (2001/C 72 E/037) GRAPTH ERVTHSH E-1261/00 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Metegkata·stash toy biomhxanikoy· sygkroth·matow thw Empresa Nacional de Celulosa-Electroquimica del Noroeste (ENCE-ELNOSA), poy bri·sketai sthn po·lh Pontevedra, stiw ekbole·w toy omv·nymoy potamoy· thw Galiki·aw To biomhxaniko· sygkro·thma poy apotelei·tai apo· tiw dhmo·siew epixeirh·seiw ENCE, poy para·gei xartopolto· kai ELNOSA, poy para·gei xlvri·nh, bri·sketai li·gew mo·liw ekatonta·dew me·tra apo· to ke·ntro thw po·lhw Pontevedra, stiw ekbole·w toy omv·nymoy potamoy·, kai poly· konta· sthn po·lh kai ton lime·na Marín. To en lo·gv sy·mplegma apotelei· sh·mera para·gonta diarkoy·w ypoba·umishw thw poio·thtaw tvn ploy·sivn se o·straka kai ca·ria yda·tvn tvn ekbolv·n toy potamoy· ypobaumi·zontaw tiw synuh·kew diabi·vshw tvn geitonikv·n po·levn lo·gv thw atmo- sfairikh·w ry·panshw poy para·goyn kai ue·tontaw se sobaro· ki·ndyno thn astikh· ana·ptyjh kai tvn dy·o po·levn. An den yph·rxan oi proanaferuei·sew xhmike·w egkatasta·seiw, oi po·leiw Pontevedra kai Marín ua apoteloy·san mia oikistikh· zv·nh. Oi ekta·seiw poy katalamba·noyn ta ergosta·sia kai h ape·ranth limnoua·lassa sthn opoi·a dioxetey·oyn ta apo·blhta· toyw bri·skontai ston aigialo· miaw apo· tiw omorfo·terew, apo· apo·cevw fysikoy· ka·loyw, perioxe·w thw Galiki·aw. To biomhxaniko· sygkro·thma kataskeya·sthke se ekta·seiw poy ekxvrh·uhkan me dioikhtikh· pra·jh h opoi·a, sy·mfvna me to a·ruro 66, para·grafow 2 toy ispanikoy· no·moy gia tiw akte·w, ekpne·ei to e·tow 2018. Ekto·w aytoy·, oi en lo·gv biomhxanike·w egkatasta·seiw ei·nai para·nomew. O ki·ndynow poy antiprosvpey·oyn kai oi synexei·w diamartyri·ew toy topikoy· plhuysmoy· ypoxre·vsan thn topikh· kybe·rnhsh thw Galiki·aw na e·luei se symfvni·a me thn ENCE to 1989 gia ton periorismo· thw dioxe·teyshw apoblh·tvn sth ua·lassa, vw proy¤ po·uesh gia na thw epitrapei· h xrhsimopoi·hsh eno·w apoxeteytikoy· agvgoy· gia thn dioxe·teysh tvn apoblh·tvn sto me·so tvn ekbolv·n toy potamoy·, kai na apofasi·sei to 1991 to klei·simo thw ELNOSA gia prolhptikoy·w lo·goyw. H


title: Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 77. kokouksessaan 14. huhtikuuta 2000 antama lausunto asiaan COMP/M.1693 - Alcoa/Reynolds - liittyvästä alustavasta päätösluonnoksesta

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
aluminium
dominant position
economic concentration
metallurgical industry
restriction on competition

text: C 53/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 28. 2. 2002 Keskittymi(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoa-antavan komitean 77. kokouksessaan 14. huhtikuuta 2000 antama lausunto asiaan COMP/M. 1693 (cid:150) Alcoa/Reynolds (cid:150) liittyv(cid:228)st(cid:228) alustavasta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sluonnoksesta (2002/C 53/07) 1. Neuvoa-antava komitea on samaa mielt(cid:228) komission kanssa siit(cid:228), ett(cid:228) ilmoitettu toimenpide muodostaa sulautuma-ase- tuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun kes- jolla on asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)- kittym(cid:228)n, ja ett(cid:228) se muodostaa ritelty yhteis(cid:246)nlaajuinen ulottuvuus, ETA-sopimuksen mukaisen yhteisty(cid:246)tapauksen. 2. Neuvoa-antava komitea yhtyy komission m(cid:228)(cid:228)ritelmiin mer- kityksellisist(cid:228) tuotemarkkinoista a) sulattoaluminalle; b) kauppalaatuiselle alumiinihydroksidille; ja c) eritt(cid:228)in puhtaalle P0404-alumiinille. 3. Neuvoa-antava komitea yhtyy komission m(cid:228)(cid:228)ritelmiin mer- kityksellisist(cid:228) maantieteellisist(cid:228) markkinoista a) sulattoaluminalle; b) kauppalaatuiselle alumiinihydroksidille; ja c) eritt(cid:228)in puhtaalle P0404-alumiinille. 4. Neuvoa-antava komitea yhtyy komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sluonnoksessa jonka mukaan keskittym(cid:228) johtaa esitettyyn n(cid:228)kemykseen, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen kyseisill(cid:228) a) sulattoaluminan; b) kauppalaatuisen alumiinihydroksidin; ja c) eritt(cid:228)in puhtaan P0404-alumiinin maantieteellisill(cid:228) markkinoilla, mink(cid:228) johdosta kilpailu yh- teismarkkinoilla ja ETA:ssa estyisi olennaisesti. 5. Neuvoa-antavan komitean enemmist(cid:246) esitt(cid:228)(cid:228) kantansa vara- uksin, koska Alcoan 12. huhtikuuta 2000 esitt(cid:228)mien sitou- musten arviointiin on ollut niin v(cid:228)h(cid:228)n aikaa. Enemmist(cid:246) esitt(cid:228)(cid:228) lasuntonsa kirjallisesti. Neuvoa-antavan komitean v(cid:228)- hemmist(cid:246) on komission kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) sito- mukset poistaisivat ilmoitetun toimenpiteen aiheuttamat kil- pailuongelmat komission m(cid:228)(cid:228)rittelemill(cid:228) markkinoilla. Toi- nen v(cid:228)hemmist(cid:246) on eri mielt(cid:228) sitoumuksista, koska ne toi- mitettiin vasta komission asetuksen (EY) N:o 447/98 18 artiklan 2 kohdan mukaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan umpeuduttua. 6. Neuvoa-antavan komitean enemmist(cid:246) esitt(cid:228)(cid:228) varauksin kan- nakseen, ett(cid:228) ehdotettu keskittym(cid:228) voidaan julistaa yhteis- markkinoille ja EFT-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi, jos kaikkia esitettyj(cid:228) sitoumuksia noudatetaan. Enemmist(cid:246) esit- t(cid:228)(cid:228) lausuntonsa kirjallisesti. V(cid:228)hemmist(cid:246) on komission kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) ehdotettu keskittym(cid:228) voidaan julistaa yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi, jos kaikkia esitettyj(cid:228) sitoumuksia noudatetaan. Toinen v(cid:228)hemmist(cid:246) on eri mielt(cid:228), koska sitoumukset toimi- tettiin vasta asetuksen (EY) N:o 447/98 18 artiklan 2 kohdan mukaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan umpeuuttua. 7. Neuvoa-antava komitea kehottaa komissiota ottamaan huo- mioon kaikki keskustelun aikana esille tuodut n(cid:228)k(cid:246)kohdat. 8. Neuvoa-antava komitea suosittelee t(cid:228)m(cid:228)n lausunnon julkai- semista Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228)


title: WRITTEN QUESTION E-1212/00 by Phillip Whitehead (PSE) to the Commission. Fire resistance standards for furniture in the single market.

eurovoc_concepts:
European standard
Ireland
United Kingdom
fire protection
furniture industry
safety standard

text: 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/147 The Commission is currently examining the observations received from the German Government and interested parties. Since the examination is still pending no indications about the possible outcome of the investigations can be given at this stage. (2001/C 46 E/169) WRITTEN QUESTION E-1212/00 by Phillip Whitehead (PSE) to the Commission (14 April 2000) Subject: Fire resistance standards for furniture in the single market Is the Commission aware that at present furniture in the single market meets two different standards of fire resistance? In the UK and Eire furniture meets a higher flammability resistance than the rest of Europe. Since the introduction of legislation in the UK there has been a 50 % reduction in fire deaths. Work done by the European standardisation body (CEN) has produced agreement on test methods for cigarettes and match ignition sources, but has failed to deliver progress on post ignition fire tests using larger ignition sources, which are essential for upholstered furniture safety, principally in the home but also in places of public assembly. This lack of progress is despite considerable expenditure by the Commission. Is the Commission satisfied with this lack of progress and what pressure will it bring to bear to ensure rapid progress on agreeing post ignition fire tests standards and that the tests are applied in regulation at the earliest opportunity? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (5 June 2000) The Commission follows safety issues closely, including those relating to fire. It is aware that effective fire safety depends on national or local authorities taking measures on all factors affecting fire risk, such as building regulations, fire-reaction and fire-resistance requirements, evacuation arrangements, the presence of fire-fighting devices (sprinklers), and public information. A comprehensive policy can therefore be implemented only at the appropriate national level. Furniture(cid:146)s resistance to the spread of flames is one such factor, and in the absence of specific Community harmonisation on furniture it is up to the Member States, within the framework of Council Directive 92/ 59/EEC of 29 June 1992 on general product safety (1), to protect the health and safety of people and goods by means of appropriate national regulations and standards. However, the Commission(cid:146)s proposal of 29 March 2000 (2) to amend the General Product Safety Directive introduces provisions to ensure that products which meet European standards drawn up by the European standardisation institutes in response to mandates from the Commission be deemed to comply with the safety criteria laid down by the Directive. In the light of these proposed new provisions, the Commission intends to check whether new standards are needed, or whether existing standards need to be modified, in various areas of interest for consumer safety. This will include the various aspects of fire safety. Should a particular aspect prove to require a standardisation mandate, and assuming there is sufficient agreement among the parties concerned, the Commission might consider drawing up such a mandate. (1) OJ L 228, 11. 8. 1992. (2) COM(2000) 140 final


title: Regulamento (CE) n.° 785/2000 da Comissão, de 14 de Abril de 2000, que fixa a subvenção máxima à expedição de arroz descascado de grãos longos com destino à ilha da Reunião, no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n.° 2177/1999

eurovoc_concepts:
Réunion
award of contract
export subsidy

formats: pdf print

text: 15. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 95/19 REGULAMENTO (CE) N. o 785/2000 DA COMISSÃO de 14 de Abril de 2000 que fixa a subvenção máxima à expedição de arroz descascado de grãos longos com destino à ilha da Reunião, no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 2177/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, que estabelece a organização comum de mercado do arroz (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2072/98 (2), e, nomea- damente, o n. o 1 do seu artigo 10. o, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 2692/89 da Comissão, de 6 de Setembro de 1989, que estabelece as regras de execução relativas às expedições de arroz para a ilha da Reunião (3), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 1453/1999 (4), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 9. o, Considerando o seguinte: (1) (2) O Regulamento (CE) n. o 2177/1999 da Comissão (5) abriu um concurso para a determinação da subvenção à expedição de arroz com destino à ilha da Reunião. Nos termos do artigo 9. o do Regulamento (CEE) n. o 2692/89, a Comissão pode, com base nas propostas apresentadas e segundo o processo previsto no artigo 22. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95, decidir a fixação de uma subvenção máxima. (3) (4) Para essa fixação, devem ser tomados em conta, nomea- damente, os critérios previstos nos artigos 2. o e 3. o do Regulamento (CEE) n. o 2692/89. O concurso é atribuído ao(s) proponente(s) cuja(s) oferta(s) se situe(m) ao nível da subvenção máxima ou a um nível inferior. As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o É fixada uma subvenção máxima à expedição de arroz descas- cado de grãos longos do código NC 1006 20 98 com destino à ilha da Reunião, com base nas propostas apresentadas de 10 a 13 de Abril de 2000, em 268,00 euros/t, no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 2177/1999. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 15 de Abril de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 14 de Abril de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 261 de 7. 9. 1989, p. 8. (4) JO L 167 de 2. 7. 1999, p. 19. (5) JO L 267 de 15. 10. 1999, p. 7


title: WRITTEN QUESTION E-1239/00 by Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) to the Commission. Postal rates in Germany.

eurovoc_concepts:
Germany
common commercial policy
dominant position
postal charges
privatisation
restriction on competition
universal service

text: C 46 E/152 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 In considering possible legislative proposals on the safety of tattooing dyes, the Commission requested the opinion of the scientific committee on cosmetics and non food products (SCCNFP). In its opinion of 17 February 2000, the SCCNFP noted the large number of dyes used in tattooing for which the chemical structure, identity, and toxicological profile are incomplete or unknown, thereby precluding a proper health risk assessment. In its opinion, the SCCNFP recommended that a systematic effort be undertaken to information on tattooing dyes so that a proper risk amass the needed chemical and toxicological assessment can be conducted. In its remit to better protect public health, the Commission is currently evaluating the options to carry out this task. As for the azo-dyes mentioned specifically by the Honourable Member, the Commission would also share the view that in theory azo dyes in tattoos will break down in a similar way as they do in leather goods to give rise to the carcinogenic amines. Confirming scientific evidence is however lacking at present. The Commission intends to include this aspect on a priority basis when assessing tattooing dyes. 2. and 3. Tattooing dyes are used for cosmetic purposes yet the route of their administration (injection) puts them outside the scope of Council Directive 76/768/EEC of 27 July 1976 on the approximation of the laws of the Member States to cosmetic products (1) which considers that (cid:145)substances or preparations intended to be ingested, inhaled, injected or implanted in the human body do not come under the field of cosmetics(cid:146). However, tattooing dyes could be considered as general consumer products and hence would fall under the scope of Council Directive 92/59/EEC of 29 June 1992 on general product safety (2) and Council Directive 76/769/EEC of 27 July 1976 relating to restrictions on the marketing and use of certain dangerous substances and preparations. (1) OJ L 262, 27. 9. 1976. (2) OJ L 228, 11. 8. 1992. (2001/C 46 E/175) WRITTEN QUESTION E-1239/00 by Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) to the Commission (14 April 2000) Subject: Postal rates in Germany Germany(cid:146)s Minister for Economic Affairs M(cid:252)ller has instructed the regulatory authority for postal services in Germany to halt the procedure relating to the expiry at the end of 2000 of the latest increase in postal rates to DM 1,10 and DM 1,00 per letter/postcard respectively and to grant a longer-term authorisation to retain these postal rates. The regulatory authority in Germany was already due shortly to complete the procedure and had the intention of refusing authorisation to retain the postal rate increases. This would have meant reintroducing a letter rate of DM 1,00 and a rate for postcards of DM 0,80. In the meantime, the advisory board of the regulatory authority has censured the Minister(cid:146)s action by 11 votes to 7 as uncompetitive and has called for this decision to be rectified. Deutsche Post AG is a company that is also active in the European market outside Germany and is today one of the largest European companies engaged in the transmission of letters and parcels. The increased postage rate has up to now served to cross-subsidise less lucrative business sectors of the postal service, e. g. the parcels sector where there is much private-sector competition. This prompts the following questions: 1. How does the Commission view this behaviour by the Deutsche Post AG? 2. How does it view the attitude of the Federal German Ministry of Economic Affairs towards the regulatory authority? 3. Does it intend to investigate this episode in terms of its Europe-wide implications for competition law? 4. What steps will it take if necessary? 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/153 Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (14 June 2000) 1. The Commission is currently dealing with several complaints concerning alleged cross-subsidisation of business sectors of the postal service using revenue from the reserved sector (collection, sorting, transport and delivery of domestic and foreign letters). The complaints are being examined in the light of the competition rules contained in the EC Treaty. The Commission would point out that this examination will be meaningful only if carried out on the basis of separate cost-accounting systems for each service in the reserved sector, on the one hand, and for non-reserved services, on the other. Article 14 of Directive 97/67/EC of 15 December 1997 on common rules for the development of the internal market of Community postal services and the improvement of quality of service requires the introduction of separate accounts (1). The compatibility with Community legislation of the attitude of the Federal Ministry of Economic 2. Affairs towards the regulatory authority must be examined on the basis of the special legal provisions of Article 22 of Directive 97/67/EC. Should these special provisions not suffice to ensure the operational independence of the national regulatory authority for the postal service, it will be possible, if necessary, to resort to the general rules on competition, particularly Article 86 (formerly Article 90) of the EC Treaty. 3. In line with the answer given to the second question, the Commission intends to examine the matter initially in Article 22 of Directive 97/67/EC, which requires each Member State to designate one or more national regulatory authorities for the postal sector that are legally separate from and operationally independent of the postal operators. On the basis of the separate accounts kept for reserved and non-reserved services, the Commission 4. will look further into the allegation that competition in the non-reserved sector is being unlawfully impaired by revenue from the reserved sector. It may also prove necessary to examine whether, in view of the current postal rates for domestic and foreign letters, it is absolutely necessary for the German mail monopoly to continue in its present form in order to preserve a universal service. (1) OJ L 15, 21. 1. 1998. (2001/C 46 E/176) WRITTEN QUESTION E-1241/00 by Elizabeth Lynne (ELDR) to the Commission (14 April 2000) Subject: Provisions of the working time directive Could the Commission explain the provisions of the Working Time Directive with regard to (cid:145)voluntary(cid:146) work. If a worker is implicitly expected to work longer hours than the 48 hours per week maximum through understaffing elsewhere, but this work is not contracted, how should this be covered by the Working Time Directive? Could the Commission also explain how the provisions of the Working Time Directive specify the necessary measurement? If, for example, a worker has forty timetabled hours per week, but must do a large amount of work in his/her own time, how should those unmeasured hours be taken into account in the implementation of the directive? Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (29 May 2000) Council Directive 93/104/EC of 23 November 1993 concerning certain aspects of the organisation of working time (1) ((cid:145)Working Time Directive(cid:146)) does not recognise the notion of (cid:145)voluntary work(cid:146). Article 6(2) of the Directive lays down that (cid:145)Member States shall take the measures necessary to ensure that, in keeping with the need to protect the safety and health of workers: the average working time for each seven-day period, including overtime, does not exceed 48 hours. (cid:146)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1230/00 von Erik Meijer (GUE/NGL) an die Kommission. Unvereinbarkeit von NAM-Probebohrungen in dem durch die europäische Vogelschutzrichtlinie geschützten niederländischen Naturschutzgebiet De Biesbosch.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Netherlands
North Brabant
environmental impact
gas industry
protection of animal life

text: 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/109 (2001/C 53 E/139) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1230/00 von Erik Meijer (GUE/NGL) an die Kommission (14. April 2000) Betrifft: Unvereinbarkeit von NAM-Probebohrungen in dem durch die europ(cid:228)ische Vogelschutzrichtlinie gesch(cid:252)tzten niederl(cid:228)ndischen Naturschutzgebiet (cid:132)De Biesbosch(cid:147) Sind der Kommission noch ihre Antworten auf die schriftlichen Anfragen Nr. E-0330/00 (1) und 1. P-0179/00 (2) (cid:252)ber Erdgasprobebohrungen im Nationalpark (cid:132)De Biesbosch(cid:147) in den Niederlanden gegen- w(cid:228)rtig, denen zufolge: a) die Kommission angibt, (cid:252)ber dieses Problem nicht unterrichtet zu sein; b) c) der Nationalpark (cid:132)De Biesbosch(cid:147) verdient, zu einem besonderen Schutzgebiet zur Erhaltung der Vogelbest(cid:228)nde erkl(cid:228)rt zu werden, was die niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden jedoch bisher noch nicht getan haben; laut Rechtsprechung des Europ(cid:228)ischen Gerichtshofs ein zum besonderen Schutzgebiet erkl(cid:228)rtes Gebiet gem(cid:228)(cid:223) Artikel 6 Abs(cid:228)tze 3 und 4 und Artikel 7 der Richtlinie 92/43/EWG (3) gesch(cid:252)tzt werden mu(cid:223) und die Kommission die erforderlichen Ma(cid:223)nahmen treffen mu(cid:223), um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) die Umweltgesetze der Gemeinschaft in diesem Fall uneingeschr(cid:228)nkt eingehalten werden? 2. Kann die Kommission best(cid:228)tigen, da(cid:223) (cid:129) entgegen ihren Antworten auf die genannten schriftlichen Anfragen Nr. E-0330/00 und P-0179/00 der Nationalpark (cid:132)De Biesbosch(cid:147) in den Niederlanden inzwischen zwar gem(cid:228)(cid:223) der Vogelschutzrichtlinie angemeldet wurde, jedoch nicht unter das Naturschutzgesetz f(cid:228)llt? 3. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 6 Absatz 3 der Richtlinie 92/43/EWG erfordern Pl(cid:228)ne, die ein solches besonderes Schutzgebiet erheblich beeintr(cid:228)chtigen k(cid:246)nnten, eine Pr(cid:252)fung und k(cid:246)nnen nur genehmigt werden, wenn festgestellt wurde, da(cid:223) die nat(cid:252)rlichen Merkmale dieses Gebiets nicht beeintr(cid:228)chtigt werden. Ist die Kommission auch der Auffassung, da(cid:223) eine generelle (cid:220)berpr(cid:252)fung gem(cid:228)(cid:223) der Vogelschutzrichtlinie und der Habitat-Richtlinie, wie sie das Wirtschaftsministerium durchgef(cid:252)hrt hat (siehe das Schreiben von Minister Jorritsma vom 24. Januar 2000), als unzureichend betrachtet werden mu(cid:223), um feststellen zu k(cid:246)nnen, da(cid:223) die nat(cid:252)rlichen Merkmale dieses Gebiets nicht beeintr(cid:228)chtigt werden? 4. Artikel 6 Absatz 3 der Richtlinie 92/43/EWG bestimmt au(cid:223)erdem, da(cid:223) die zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden die (cid:214)ffentlichkeit angeh(cid:246)rt haben. Den Beschwerdef(cid:252)hrern wurde auf ihr Ersuchen um Einsichtnahme in die Unterlagen (cid:252)ber die Stelle der Gasbohrung mitgeteilt, da(cid:223) es sich hier um Betriebsgeheimnisse der NAM handele; infolgedessen wurde ihrem Ersuchen um (cid:220)bermittlung der Karte mit den geplanten Bohrstellen nicht entsprochen. Erst nachdem die Genehmigung erteilt worden war, wurde bekannt, da(cid:223) es sich um das Kerngebiet des Nationalparks (cid:132)De Biesbosch(cid:147) handelte. Ist die Kommission auch der Auffassung, da(cid:223) in diesem Punkt die Anh(cid:246)rung der (cid:214)ffentlichkeit gem(cid:228)(cid:223) Artikel 6 Absatz 3 nicht gew(cid:228)hrleistet war? Ist die Kommission bereit, die zust(cid:228)ndige Instanz (cid:129) das niederl(cid:228)ndische Wirtschaftsministerium (cid:129) 5. auf die mangelhafte Einhaltung der Bedingungen gem(cid:228)(cid:223) der genannten EG-Richtlinie anzusprechen? 6. Ist die Kommission auch der Auffassung, da(cid:223), falls sie auch feststellt, da(cid:223) die zust(cid:228)ndige Beh(cid:246)rde im Rahmen der EG-Richtlinie eine sorgf(cid:228)ltige (cid:220)berpr(cid:252)fung unterlassen hat, um gew(cid:228)hrleisten zu k(cid:246)nnen, da(cid:223) die Erhaltung dieses wichtigen S(cid:252)(cid:223)wassergezeiten- und Naturschutzgebiets, des Nationalparks (cid:132)De Bies- bosch(cid:147), ausreichend sichergestellt ist, die Genehmigung entzogen werden mu(cid:223)? Falls ja, ist die Kommission bereit, die erforderlichen Schritte einzuleiten, um dies zu erreichen? (1) ABl. C 330 E vom 21. 11. 2000, S. 129. (2) ABl. C 330 E vom 21. 11. 2000, S. 99. (3) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992, S. 7. C 53 E/110 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (19. Mai 2000) Wie in der Antwort auf die schriftlichen Anfragen P-0179/00 von Herrn de Roo (1) und E-330/00 von Herrn Meijer (2) bereits mitgeteilt, hat die Kommission die niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden schriftlich darum ersucht mitzuteilen, ob die Bestimmungen der Richtlinie 79/409/EWG des Rates vom 2. April 1979 (cid:252)ber die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten (3) und der Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen (4) bei dem geplanten Projekt im Biesbosch angewandt werden. Der Biesbosch wurde als besonderes Schutzgebiet (BSG) im Sinne der Richtlinie 79/409/EWG ausgewiesen und zudem als Lebensraum von gemeinschaft- lichem Interesse im Sinne der Richtlinie 92/43/EWG vorgeschlagen. Die Kommission fragte die niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden in ihrem Schreiben, ob die in Artikel 6 Absatz 3 der Richtlinie 92/43/EWG geforderte Vertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung erfolgte, um festzustellen, ob Auswirkungen auf den Biesbosch zu erwarten sind, und falls ja, zu welchem Ergebnis diese Pr(cid:252)fung gef(cid:252)hrt hat. Die Kommission wollte ferner wissen, ob die (cid:214)ffentlichkeit angeh(cid:246)rt wurde. Die Kommission hat von den niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden bisher immer noch keine (cid:129) mittlerweile (cid:252)berf(cid:228)llige (cid:129) Antwort erhalten und hat deshalb ein weiteres Schreiben mit der Aufforderung zu umgehender Beantwortung an die Niederlande gerichtet. Solange der Kommission keine Angaben zu den Ergebnissen der oben genannten Pr(cid:252)fung vorliegen, ist sie nicht in der Lage, zu beurteilen, inwiefern hinsichtlich des betreffenden Projekts die Bestimmungen der Richtlinien 79/409/EWG und 92/43/EWG, und insbesondere von Artikel 6 Absatz 4 der zuletzt genannten Richtlinie, eingehalten wurden. Die Anwendung der Richtlinien 79/409/EWG und 92/43/EWG ist in erster Linie Aufgabe des betreffenden Mitgliedstaats. Die Kommission hat lediglich die Aufgabe, zu pr(cid:252)fen, ob die Mitgliedstaaten den Anfor- derungen dieser Richtlinien nachkommen. Die Anforderungen von Artikel 6 Absatz 4 der Richtlinie 92/43/EWG kommen im vorliegenden Fall nur dann zum Tragen, wenn die Pr(cid:252)fung gem(cid:228)(cid:223) Artikel 6 Absatz 3 ergeben hat, da(cid:223) das Projekt signifikante Auswirkungen auf den Biesbosch haben wird. Da die Kommission bisher noch keine Antwort aus den Niederlanden erhalten hat, kann sie sich im jetzigen Stadium nicht dar(cid:252)ber aussprechen, ob (cid:129) wie in der schriftlichen Anfrage suggeriert wird (cid:129) tats(cid:228)chlich Ma(cid:223)nahmen erforderlich sind. Bisher liegen ihr keine Hinweise auf einen Versto(cid:223) gegen die Richtlinien 79/409/EWG und 92/43/EWG vor. (1) ABl. C 330 E vom 21. 11. 2000, S. 99. (2) ABl. C 330 E vom 21. 11. 2000, S. 129. (3) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979. (4) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/140) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1231/00 von Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: Wasserkraftanlage im Becken des Flusses Ulla (Galicien) (14. April 2000) Die Xunta de Galiza pr(cid:252)ft zur Zeit (cid:252)ber ihre autonome Dienststelle Aguas de Galicia den Antrag des Stromversorgungsunternehmens Uni(cid:243)n Fenesa S. A. , das gesamte Becken des Flusses Ulla mit Strom zu versorgen. Der Vorschlag des Unternehmens sieht den Bau von 12 Staud(cid:228)mmen vor, die im Fall ihrer Realisierung zu einer starken Ver(cid:228)nderung der nat(cid:252)rlichen Gegebenheiten in diesem Flu(cid:223)becken f(cid:252)hren w(cid:252)rden. Die Verbindung der S(cid:252)mpfe k(cid:246)nnte in einigen F(cid:228)llen zum Verschwinden gro(cid:223)er Flu(cid:223)bettbereiche f(cid:252)hren (Staudamm 1, 2 und 3 im Flu(cid:223) Ulla). In anderen F(cid:228)llen w(cid:252)rde das Projekt die Verlegung des Flu(cid:223)betts durch Kan(cid:228)le erforderlich machen (Staudamm 14 im Flu(cid:223) Deza). Das Projekt wird von den Bewohnern des Gebiets abgelehnt. Der Dienststelle Aguas de Galicia wurden 5000 Gesuche vorgelegt, in denen seine Ablehnung verlangt wird


title: QUESTION ÉCRITE E-1222/00 posée par Karin Riis-Jørgensen (ELDR) à la Commission. Perception a posteriori de droits de douane.

eurovoc_concepts:
Bangladesh
certificate of origin
common tariff policy
generalised preferences
textile product

text: C 53 E/104 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 L(cid:146)application de la directive 79/409/CEE et de la directive 92/43/CEE est avant tout du ressort de l(cid:146)(cid:201)tat membre concernØ. La seule responsabilitØ de la Commission est de vØrifier si l(cid:146)(cid:201)tat membre s(cid:146)est conformØ aux exigences ØnoncØes dans ces directives. Les exigences imposØes (cid:224) l(cid:146)article 6, paragraphe 4 de la directive 92/43/CEE, qui impliqueraient notamment l(cid:146)Øvaluation de solutions de remplacement (cid:224) la rØouverture temporaire ou permanente de la ligne de chemin de fer qui traverse le Meinweg, ne sont applicables que si les rØsultats de l(cid:146)Øvaluation menØe aux termes de l(cid:146)article 6, paragraphe 3 de la directive montrent que le projet aura des consØquences importantes sur le parc. (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, rien n(cid:146)indique que la Commission doive, comme le suggŁre l(cid:146)Honorable Parlementaire, prendre des mesures en anticipant sur la rØponse des Pays-Bas. Elle n(cid:146)a encore re(cid:231)u aucune indication qu(cid:146)une infraction (cid:224) la directive 79/409/CEE ou (cid:224) la directive 92/43/CEE a ØtØ commise. (1) (2) (3) JO C 170 E du 20. 6. 2000. JO L 103 du 25. 4. 1979. JO L 206 du 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/134) QUESTION (cid:201)CRITE E-1218/00 posØe par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: ConsØquences de la sØcheresse au Portugal (14 avril 2000) Comme chacun sait, la sØcheresse au Portugal est en train de causer divers dommages (cid:224) l(cid:146)agriculture, et notamment aux cultures d(cid:146)hiver, de printemps et d(cid:146)ØtØ. La Commission pourrait-elle dŁs lors indiquer si des mesures ont dØj(cid:224) ØtØ prises afin de venir en aide aux producteurs concernØs? Dans l(cid:146)affirmative, quelles sont-elles? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (22 mai 2000) La Commission suit attentivement la situation de sØcheresse qui a prØvalu au Portugal durant les derniers mois. Il est encore trop t(cid:244)t pour Øvaluer les dommages causØs aux productions de cette annØe. Le cas ØchØant, la Commission est disposØe (cid:224) examiner les problŁmes concrets qui pourraient se poser dans le cadre des organisations communes de marchØ. Par ailleurs, si le Portugal le demande dans le contexte de son programme opØrationnel «agriculture et dØveloppement rural» pour la pØriode 2000-2006, et dans la limite des enveloppes budgØtaires dØj(cid:224) attribuØes, la CommunautØ pourrait co-financer la reconstitution du potentiel de production endommagØ par les catastrophes naturelles. (2001/C 53 E/135) QUESTION (cid:201)CRITE E-1222/00 posØe par Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Perception a posteriori de droits de douane (14 avril 2000) ConformØment au systŁme des prØfØrences gØnØralisØes, des produits textiles sont importØs dans des conditions favorables du Bangladesh sur le marchØ europØen avec des certificats d(cid:146)origine. La Commission a entrepris la perception a posteriori de droits de douane sur des marchandises importØes au cours de la pØriode 1994-1996, ce qui provoque des difficultØs Øconomiques considØrables pour les importateurs europØens tout en engendrant le mØcontentement de ceux qui Øtaient de bonne foi et n(cid:146)ont pas ØtØ tenus au courant des soup(cid:231)ons nourris par les autoritØs compØtentes au sujet d(cid:146)irrØgularitØs de vaste envergure. Dans ce contexte, il conviendrait de clarifier les questions suivantes: 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/105 La Commission s(cid:146)est-elle, (cid:224) un moment ou (cid:224) un autre, opposØe (cid:224) ce que les autoritØs douaniŁres des (cid:201)tats membres informent de maniŁre gØnØrale les importateurs de soup(cid:231)ons fondØs concernant de vastes problŁmes techniques liØs aux certificats d(cid:146)origine en provenance du Bangladesh? Est-il exact que les autoritØs douaniŁres des (cid:201)tats membres (cid:129) suite (cid:224) l(cid:146)application par la Commission de l(cid:146)article 19 du rŁglement (CEE) no 1468/81 (1) relatif (cid:224) l(cid:146)assistance mutuelle (cid:129) ont ØtØ pendant une certaine pØriode empŒchØes d(cid:146)informer de maniŁre gØnØrale les importateurs d(cid:146)Øventuels problŁmes techniques liØs aux certificats d(cid:146)origine en provenance du Bangladesh? Dans l(cid:146)affirmative, quelle a ØtØ cette pØriode? Quels sont les (cid:201)tats membres dont les autoritØs douaniŁres ont informØ la Commission qu(cid:146)il y avait ou pouvait y avoir de vastes problŁmes techniques liØs aux certificats d(cid:146)origine en provenance du Bangladesh? (cid:192) quelle date cette information a-t-elle ØtØ transmise (cid:224) la Commission? Est-il exact que la Commission et les autoritØs douaniŁres de certains (cid:201)tats membres avaient, (cid:224) l(cid:146)origine, prØvu d(cid:146)effectuer une mission au Bangladesh dŁs le dØbut de 1996? Dans l(cid:146)affirmative, quel Øtait l(cid:146)objet de cette mission, quelles Øtaient les autoritØs douaniŁres qui devaient y participer, (cid:224) quelle date cette mission aurait-elle dß avoir lieu et pour quelle la raison a-t-elle finalement ØtØ annulØe? (cid:192) quelle date et avec la participation des autoritØs douaniŁres de quels (cid:201)tats membres est-ce que, sous l(cid:146)Øgide de la Commission, une ou plusieurs commissions ad hoc ont ØtØ constituØes et/ou rencontres ont ØtØ organisØes pour examiner la question de la qualitØ et de l(cid:146)authenticitØ des certificats d(cid:146)origine en provenance du Bangladesh? (1) JO L 144 du 2. 6. 1981, p. 1. RØponse donnØe par Mme Schreyer au nom de la Commission (19 juin 2000) La Commission n(cid:146)a jamais cherchØ (cid:224) empŒcher les (cid:201)tats membres de prendre les mesures qui s(cid:146)imposaient (cid:224) l(cid:146)Øgard des importateurs. En fait, elle a elle-mŒme publiØ un document d(cid:146)information intitulØ «Avis aux importateurs» (1), tous les importateurs communautaires de problŁmes potentiels relatifs (cid:224) l(cid:146)exactitude des informations contenues dans les certificats d(cid:146)origine «Formule A» Øtablis pour les produits textiles en provenance du Bangladesh. informant L(cid:146)Office europØen de lutte antifraude a fourni (cid:224) la Commission des ØlØments d(cid:146)information spØcifiques. Dans le cadre de rØunions ad hoc organisØes (cid:224) la fin de 1995 et au premier semestre de 1996, certains (cid:201)tats membres, notamment le Danemark, l(cid:146)Allemagne, les Pays-Bas et le Royaume-Uni, avaient fait part (cid:224) la Commission de leurs prØoccupations au sujet du fonctionnement du systŁme de vØrification a posteriori des certificats «Formule A» dØlivrØs au Bangladesh au titre du systŁme des prØfØrences gØnØralisØes (SPG). Ces prØoccupations n(cid:146)Øtaient pas qualifiØes de «soup(cid:231)ons fondØs concernant de vastes problŁmes tech- niques». Les modalitØs pratiques de la visite de la dØlØgation communautaire au Bangladesh ont ØtØ arrŒtØes sur la base d(cid:146)informations fournies par la dØlØgation de la Commission (cid:224) Dhaka. En raison des grŁves violentes au Bangladesh en 1996, principalement dirigØes contre l(cid:146)industrie textile, il n(cid:146)a pas ØtØ possible (cid:224) une dØlØgation communautaire d(cid:146)effectuer une telle visite avec toutes les garanties de sØcuritØ nØcessaires avant novembre 1996. L(cid:146)examen, piŁce par piŁce, des certificats d(cid:146)origine «Formule A» dØlivrØs au titre du SPG, afin d(cid:146)Øtablir l(cid:146)authenticitØ des documents et l(cid:146)exactitude des informations qu(cid:146)ils contiennent a eu lieu dans le cadre des enquŒtes communes menØes en novembre et dØcembre 1996 par la dØlØgation communautaire en visite au Bangladesh (composØe de fonctionnaires de la Commission ainsi que de reprØsentants de la Belgique, du Danemark, de l(cid:146)Allemagne, de la France, de l(cid:146)Italie, des Pays-Bas et du Royaume-Uni) et les autoritØs du Bangladesh. Une rØunion ad hoc prØparatoire rassemblant des reprØsentants de la Belgique, du Danemark, de l(cid:146)Allemagne, de l(cid:146)Espagne, de la France, de l(cid:146)Italie, des Pays-Bas, de l(cid:146)Autriche, de la SuŁde et du Royaume-Uni a ØtØ organisØe (cid:224) Bruxelles en octobre 1996. Par la suite, plusieurs rØunions se sont tenues, notamment en janvier 1997, avec les reprØsentants des (cid:201)tats membres qui avaient participØ (cid:224) la mission, et en fØvrier 1997, avec tous les (cid:201)tats membres, (cid:224) l(cid:146)exception de la France. (1) JO C 107 du 5. 4. 1997


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1209/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle. Kolmentoista Iranin juutalaisen vaino.

eurovoc_concepts:
Iran
Jew
common foreign and security policy
cruel and degrading treatment

text: 20. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 53 E/69 (2001/C 53 E/082) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1088/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Iranin viranomaisten 13 Iranin juutalaista vastaan vireille panema oikeudenk(cid:228)ynti Iranin viranomaiset ovat ilmoittaneet, ett(cid:228) Shirazin kaupungin 13 Iranin juutalaisen vastainen oikeuden- k(cid:228)ynti alkaa 13. huhtikuuta 2000. Heit(cid:228) syytet(cid:228)(cid:228)n vakoilusta (cid:148)sionistihallitukselle(cid:148) ja Yhdysvalloille sek(cid:228) (cid:148)maailmanlaajuisesta ylimielisyydest(cid:228)(cid:148). Israel ja Yhdysvallat ovat j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti kielt(cid:228)neet mink(cid:228)(cid:228)nlaisten suhteiden olemassaolon syytettyihin. T(cid:228)st(cid:228) huolimatta sek(cid:228) aikaisempien samankaltaisten tapausten perusteella on olemassa suuri vaara, ett(cid:228) Teheranin tuomioistuin julistaa syytetyille kuolemanrangaistuksen. Mit(cid:228) toimia Euroopan komissio aikoo k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228), jotta varmistetaan perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien kunnioitus sek(cid:228) oikeudenk(cid:228)ynnin asianmukaisuus ottaen huomioon, etteiv(cid:228)t syytettyjen vankeusolosuhteet ja oikeudenk(cid:228)ynnin yksityiskohdat vastaa oikeuden toteutumisen edellytt(cid:228)mi(cid:228) v(cid:228)himm(cid:228)iss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228)? Voiko komissio vaatia Teheranin hallitukselta, ett(cid:228) se sallisi komission ja/tai Euroopan parlamentin tarkkailijoiden l(cid:228)sn(cid:228)olon, jolloin he voisivat valvoa syytettyjen oikeuksien todellista toteutumista sek(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) oikeudenk(cid:228)ynti perustuu oikeudenmukaisuuteen? (2001/C 53 E/083) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1209/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Kolmentoista Iranin juutalaisen vaino Kolmetoista Iranin juutalaista on nyt ollut noin vuoden ajan vangittuna Iranissa ilman oikeudenk(cid:228)ynti(cid:228) vakoilusta syytettyn(cid:228). Vangitut el(cid:228)v(cid:228)t ep(cid:228)inhimillisiss(cid:228) oloissa ja heit(cid:228) kohdellaan halventavasti p(cid:228)ivitt(cid:228)in. Viimeisimpien tietojen mukaan useimmilla heist(cid:228) ei ole ollut mahdollisuutta valita puolustuksen edustajaa 13. huhtikuuta j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) oikeudenk(cid:228)ynti(cid:228) varten. Kun otetaan huomioon Euroopan unionin ja Iranin v(cid:228)linen (cid:148)kriittinen vuoropuhelu(cid:148), kysyn komissiolta, mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228) varmistaakseen, ett(cid:228) oikeudenk(cid:228)ynnist(cid:228) tulee puolueeton ja avoin ja ett(cid:228) syytetyt voivat nauttia oikeudestaan valita vapaasti puolustusasianajaja? (2001/C 53 E/084) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1251/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle (14. huhtikuuta 2000) Aihe: Iranin juutalaisten oikeudelliset takeet ja ihmisoikeudet Euroopan parlamentti ja monet yhteiskunnalliset tiedotusv(cid:228)lineet ovat useaan otteeseen k(cid:228)sitelleet uhkaa, ett(cid:228) ryhm(cid:228) vakoilusta syytettyj(cid:228) Iranin juutalaisia saatetaan oikeudenk(cid:228)ynniss(cid:228) tuomita jopa kuolemaan. Parlamentti hyv(cid:228)ksyi aihetta koskevan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman syyskuussa 1999. Mit(cid:228) toimia komissio on toteuttanut n(cid:228)iden henkil(cid:246)iden ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi ja erityisesti heid(cid:228)n oikeudenmukaisen oikeudenk(cid:228)yntins(cid:228) takaamiseksi, tai mit(cid:228) aloitteita se voisi harkita t(cid:228)ss(cid:228) kysymyksess(cid:228)?


title: Ehdotus neuvoston päätös Slovenian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta

eurovoc_concepts:
EU programme
Member States' contribution
Slovenia
education
vocational training

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 14. 04. 2000 KOM(2000) 218 lopullinen 2000/0087(ACC) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Slovenian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta (komission esittämä) PERUSTELUT Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa käynnistetyn laajentumisprosessin merkityksen. Myös vuonna 1997 määritelty vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia on vahvistettu uudelleen niin, että 13 ehdokasmaan osallistuminen yhteisön ohjelmiin on tärkeä osa strategiaa. Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) kymmenen ehdokasmaan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin kunkin maan Eurooppa-sopimuksessa. Eurooppa-sopimusten mukaisesti määrätään assosiaationeuvostot määrittävät ja yksityiskohtaiset säännöt. kunkin maan osallistumista koskevat ehdot Kaikki KIE-maat ovat osallistuneet vuonna 1999 yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskeviin ohjelmiin eli Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen sekä Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. Eräät maista ovat osallistuneet ohjelmiin jo vuodesta 1997, toiset vuodesta 1998 tai 1999. Maiden osallistuminen kyseisiin osa ohjelmiin kehitystä. niiden Assosiaationeuvostojen päätösten, joissa säädettiin ohjelmiin osallistumisen järjestelyistä, voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999, kuten myös itse ohjelmia koskevien päätösten voimassaolo. valmistelevaa liittymistä tärkeä ollut on Leonardo da Vinci -ohjelman toinen vaihe, Sokrates-ohjelman toinen vaihe ja uusi Nuoriso- ohjelma ovat jatkoa edellisille ohjelmille. Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toista vaihetta koskevissa päätöksissä säädetään, että KIE-maat voivat osallistua ohjelmiin. Vastaava säännös sisältyy luonnokseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta, jonka hyväksymismenettely on kesken. Kaikki KIE-maat ovat vahvistaneet halukkuutensa osallistua uusiin ohjelmiin vuodesta 2000 alkaen ja rahoittaa osallistumistaan osittain omasta kansallisesta talousarviostaan ja osittain ja 13. niille myönnettävillä vuotuisilla Phare-määrärahoilla. Kuten Luxemburgissa 12. joulukuuta 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä todettiin, näiden maiden itse rahoittamat osuudet ovat tasaisesti kasvamassa. Koska ohjelmat ovat luonteeltaan kansainvälisiä, on kaikkien osapuolten edun mukaista, että ohjelmien ensimmäisen vaiheen aikana aloitettuja toimia voitaisiin jatkaa keskeytyksettä ohjelmien seuraavissa vaiheissa tai asiaa koskevissa uusissa ohjelmissa. Jotta KIE-maat voisivat osallistua näihin uusiin ohjelmiin niiden alusta alkaen, komissio on tehnyt ehdotukset kahdeksi kunkin assosiaationeuvoston päätökseksi, joista toinen koskee jo voimassa olevia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia ja toinen Nuoriso-ohjelmaa. Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevat ehdotetut päätökset voitaisiinkin tehdä ensin ja Nuoriso-ohjelmaa koskevat päätökset heti, kun itse ohjelmaa koskeva päätös tulee voimaan. Ehdotettujen assosiaationeuvostojen päätösluonnosten pääkohdat ovat seuraavat: • KIE-maiden osanottajien esittämiin hankkeisiin ja aloitteisiin sovelletaan samoja kyseisiä ohjelmia koskevia ehtoja, sääntöjä ja menettelyitä kuin jäsenvaltioihin erityisesti hakemusten tekemisen ja hankkeiden esittämisen, arvioinnin ja valinnan, ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien kansallisten rakenteiden tehtävänjaon sekä ohjelmiin osallistumisen valvontaan liittyvien toimien osalta. 2 • KIE-maat maksavat vuosittaisen rahoitusosuuden ohjelmista assosiaationeuvostojen päätösten mukaisesti. Rahoitusosuutta ei palauteta KIE-maille, jos tulokset eivät vuoden päättyessä vastaa maksettua osuutta. • Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti KIE-maat kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta. • Päätöksiä sovelletaan ohjelmien keston ajan, ja ne tulevat voimaan päivänä, jona ne tehdään. Assosiaationeuvostojen päätösten mahdollisimman pikainen tekeminen antaisi ehdokasmaille mahdollisuuden jatkaa integroitumistaan yhteisön verkostoihin ja muihin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoalan toimintoihin niiden keskeytymättä. Näin ollen neuvostoa pyydetään hyväksymään liitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi Slovenian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta 3 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Slovenian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovenian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehty Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1999. Eurooppa-sopimuksen 106 artiklan ja liitteen XI mukaisesti Slovenia voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muuhun toimintaan erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla, ja assosiaationeuvosto päättää Slovenian näihin toimiin osallistumisen ehdoista ja edellytyksistä. 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovenian tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 2/991 voimaantulon jälkeen Slovenia on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä toukokuuta 1999. Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/382/EY2 ja erityisesti sen 10 artiklan mukaan sekä yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 253/2000/EY3 ja erityisesti sen 12 artiklan mukaan Keski- ja Itä- Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua näihin ohjelmiin Eurooppa- sopimuksissa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 2 3 EYVL L 256, 1. 10. 1999, s. 69. EYVL L 146, 11. 6. 1999, s. 33. EYVL L 28, 3. 2. 2000, s. 1. 4 Ainoa artikla Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovenian tasavallan Eurooppa- sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Slovenian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin, on liitteenä oleva luonnos assosiaationeuvoston päätökseksi. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 5 Luonnos Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovenian tasavallan ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o …/ 2000, tehty. , Slovenian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevista ehdoista ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovenian tasavallan Eurooppa-sopimuksen ja erityisesti sen 106 artiklan4, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Eurooppa-sopimuksen 106 artiklan ja liitteen XI mukaisesti Slovenia voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muuhun toimintaan erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla. Kyseisen artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää Slovenian näihin toimiin osallistumisen ehdoista ja edellytyksistä. 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovenian tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 2/995 voimaantulon jälkeen Slovenia on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä toukokuuta 1999 ja on ilmaissut haluavansa osallistua ohjelmien toiseen vaiheeseen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Slovenia osallistuu Euroopan yhteisön Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toiseen vaiheeseen, jäljempänä ’Leonardo da Vinci II’ ja ’Sokrates II’, liitteissä I ja II vahvistettujen ehtojen mukaisesti; liitteet ovat tämän päätöksen erottamaton osa. Tätä päätöstä sovelletaan Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien keston ajan 1 päivästä tammikuuta 2000. 2 artikla 4 5 EYVL L 51, 26. 2. 1999, s. 3. EYVL L 256, 1. 10. 1999, s. 69. 6 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona assosiaationeuvosto tekee sen. Tehty Brysselissä Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 7 Ehdot Slovenian osallistumiselle Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmiin LIITE I 1. Slovenia osallistuu Leonardo da Vinci jäljempänä ’ohjelmat’, toimintaan kyseisistä ohjelmista 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/382/EY ja 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 253/2000/EY määriteltyjen tavoitteiden, perusteiden ja määräaikojen mukaisesti sekä niissä säädettyjä menettelyjä noudattaen, jollei tässä päätöksessä toisin säädetä. ja Sokrates II -ohjelmien, II- komission 2. Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevien päätösten 5 artiklan ehtojen sekä jäsenvaltioiden ja komission kyseisten ohjelmien kansallisten toimistojen velvollisuuksiin liittyvien luotava tarkoituksenmukaiset rakenteet, jotta ohjelmien toimien toteutusta voidaan hallinnoida koordinoidusti kansallisella tasolla, ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen asianmukaisen rahoituksen kyseisille toimistoille, joiden toimintaan ohjelmasta annetaan avustuksia. Slovenian on toteutettava kaikki muut taatakseen ohjelmien tehokas toiminta kansallisella tasolla. säännösten mukaisesti tarpeelliset Slovenian antamien toimet on 3. Voidakseen osallistua ohjelmiin Slovenia maksaa vuosittain osuuden Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liitteessä II esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Ohjelmissa tapahtuvien muutosten tai Slovenian valmiuksien kehittymisen huomioon ottamiseksi assosiaatiokomitealla on valtuudet tarvittaessa mukauttaa rahoitusosuutta, jotta talousarvion tasapaino säilyisi vakaana ohjelmia täytäntöön pantaessa. 4. Osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset järjestöihin ja yksityishenkilöihin. täyttäviin yhteisön laitoksiin, slovenialaisten järjestöjen täyttävien laitosten, voi ottaa Komissio nimittäessään riippumattomia asiantuntijoita ohjelmista tehtyjen päätösten asiaa koskevien säännösten mukaisesti avustamaan komissiota hankkeiden arvioinnissa. huomioon myös slovenialaiset asiantuntijat 5. Ohjelmien yhteisöulottuvuuden varmistamiseksi hankkeissa ja toimissa on oltava mukana vähintään yksi kumppani jostakin yhteisön jäsenvaltiosta, jotta niille voidaan myöntää yhteisön rahoitustukea. 6. Leonardo da Vinci II -ohjelman liitteessä I olevan III jakson 1 kohdassa tarkoitettuihin liikkuvuutta edistäviin toimiin ja Sokrates-ohjelman hajautettuihin toimiin sekä 2 kohdan mukaisesti perustettavien kansallisten toimistojen toimintaan annettavaan rahoitustukeen Slovenialle osoitetaan varoja vuotuisen talousarviojakauman perusteella. Kansallisten toimistojen toimintaan myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärä on 50 prosenttia kansallisten toimistojen toimintaohjelmien talousarvioista. yhteisön tasolla päätettävän ohjelman rahoitusosuuden Slovenian sekä 7. Yhteisön jäsenvaltiot ja Slovenia tekevät olemassa olevien säädösten rajoissa kaikkensa helpottaakseen opiskelijoiden, opettajien, koulutettavien, kouluttajien, korkeakoulujen hallintoviranomaisten, nuorten ja muiden edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata 8 liikkuvuutta ja oleskelua Sloveniassa ja yhteisön jäsenvaltioissa heidän osallistuessaan tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan. 8. Slovenia ei sovella tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimien yhteydessä käytettäviksi tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin välillisiä veroja, tulleja, tuonti- ja vientikieltoja tai -rajoituksia. 9. Euroopan yhteisöjen komissio ja Slovenia seuraavat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Slovenian osallistumista ohjelmiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen komission ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelmien seurantaa ja arviointia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista tehtyjen päätösten 13 ja 14 artiklan nojalla. Slovenia toimittaa komissiolle ja osallistuu muihin yhteisön tässä yhteydessä määräämiin tarvittavat kertomukset erityistoimiin. tai tekemissä 10. Yhteisön varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti slovenialaisten tahojen kanssa tai näiden tehdyissä tilintarkastustuomioistuimen tekemistä ja tilintarkastuksista. Tilintarkastuksia voidaan tehdä kyseisten tahojen yhteisöä kohtaan oleviin sopimusvelvoitteisiin liittyvien tulojen ja menojen valvomiseksi. Asianomaisten Slovenian viranomaisten on yhteistyön ja molemminpuolisen edun nimissä annettava kohtuulliseksi ja mahdolliseksi katsottavissa määrin apua tällaisen valvonnan ja tarkastusten suorittamisessa siten kuin kussakin tilanteessa on tarpeen tai hyödyllistä. on määrättävä valtuuttamasta komission valvonnasta sopimuksissa tai niiden Jäsenvaltioiden ja komission Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kansallisiin toimistoihin liittyviä velvollisuuksia koskevia komission antamia säännöksiä sovelletaan Slovenian, komission ja Slovenian kansallisten toimistojen välisiin suhteisiin. Jos väärinkäytöksiin, Slovenian laiminlyönteihin tai petoksiin, Slovenian viranomaiset ovat vastuussa varoista, joita ei saada takaisin. syyllistyneen kansallisten toimistojen todetaan 11. Slovenian edustajat osallistuvat tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Leonardo da Vinci II - ohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa ja Sokrates II -ohjelmasta tehdyn päätöksen 8 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen soveltamista. Slovenian edustajat eivät ole läsnä komiteoiden kokouksissa muita asioita käsiteltäessä eivätkä äänestyksissä. 12. Hakemusmenettelyihin, sopimuksiin, annettaviin kertomuksiin ja muihin ohjelman hallinnollisiin järjestelyihin liittyvässä komission kanssa käytävässä yhteydenpidossa käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. 13. Yhteisö ja Slovenia voivat lopettaa tämän päätöksen mukaisen toiminnan milloin tahansa ilmoittamalla asiasta kirjallisesti kaksitoista kuukautta aikaisemmin. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä lopettamishetkellä, jatketaan, kunnes ne saadaan päätökseen tässä päätöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti. 9 LIITE II Slovenian rahoitusosuus Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista 1. Leonardo da Vinci Voidakseen osallistua Leonardo da Vinci II -ohjelmaan Slovenia maksaa Euroopan unionin talousarvioon seuraavan rahoitusosuuden (euroina): Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 985 000 1 012 000 1 079 000 1 126 000 1 173 000 1 233 000 1 280 000 2. Sokrates Voidakseen osallistua Sokrates II -ohjelmaan Slovenia maksaa vuonna 2000 Euroopan unionin talousarvioon 882 000 euron rahoitusosuuden. Assosiaationeuvosto päättää Slovenian ohjelmaan seuraavina vuosina maksamasta rahoitusosuudesta vuoden 2000 kuluessa. 3. Slovenia maksaa edellä mainitun rahoitusosuuden osittain kansallisesta talousarviostaan ja osittain Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmastaan. Jollei Phare-ohjelman erillisestä ohjelmointimenettelystä muuta johdu, pyydetyt Phare-varat siirretään Slovenialle erillisellä kansallisesta rahoituspöytäkirjalla. Nämä talousarviosta tulevan osan kanssa Slovenian kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. yhdessä Slovenian varat muodostavat 4. Phare-varoja pyydetään seuraavan aikataulun mukaisesti: – 406 658 euroa Sokrates II -ohjelman rahoitusosuuteen vuonna 2000, – Leonardo da Vinci II -ohjelman rahoitusosuuteen vuosittain seuraavasti (euroina): Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 469 710 Määrä vahviste- taan myöhem- min Määrä vahviste- taan myöhem- min Määrä vahviste- taan myöhem- min Määrä vahviste- taan myöhem- min Määrä vahviste- taan myöhem- min Määrä vahviste- taan myöhem- min Loppuosa Slovenian rahoitusosuudesta maksetaan maan kansallisesta talousarviosta. 5. Ohjelmaan sovelletaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta erityisesti Slovenian rahoitusosuuden hallinnoinnin osalta. Komissio suorittaa Slovenian edustajien ja asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut, jotka aiheutuvat osallistumisesta tarkkailijoina liitteessä I olevassa 11 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden työskentelyyn tai muihin ohjelmien täytäntöönpanoon liittyviin kokouksiin, samoin perustein ja samojen menettelyjen mukaisesti kuin kulloinkin on voimassa 10 Euroopan unionin jäsenvaltioiden valtiosta riippumattomien järjestöjen asiantuntijoiden osalta. 6. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Sloveniaa maksamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat kummankin ohjelman osalta. Rahoitusosuus pankkitilille. ilmoitetaan euroina, ja se maksetaan komission euromääräiselle Slovenia maksaa rahoitusosuutensa rahoituspyynnön mukaisesti: – viimeistään 1 päivänä toukokuuta sen kansallisesta talousarviosta rahoitettavan osuuden osalta rahoituspyynnön viimeistään 1 päivänä huhtikuuta, tai viimeistään kuukauden kuluttua rahoituspyynnön lähettämisestä, jos tämä tapahtuu myöhemmin, että komissio lähettää edellyttäen, – viimeistään 1 päivänä rahoitettavan osuuden osalta edellyttäen, että vastaavat määrät on toimitettu Slovenialle tähän mennessä, tai 30 päivän kuluessa kyseisten varojen toimittamisesta Slovenialle. toukokuuta Phare-ohjelmasta Jos rahoitusosuuden maksu viivästyy, Slovenia maksaa viivästyskorkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Viivästyskorkona käytetään eräpäivänä voimassa olevaa soveltamaa korkoa korotettuna Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiinsa 1,5 prosenttiyksiköllä. 11 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Slovenian osallistuminen Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmiin. 2. BUDJETTIKOHDAT B7-030 Taloudellinen tuki Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille maille. 6091 yhteisön ohjelmiin. ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden osallistumisesta Tulot Keski- 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 149 ja 150 artikla yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa. Slovenian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. kanssa tehty Eurooppa-sopimus (106 artikla), jossa määrätään Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta (toinen vaihe) 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/382/EY ja erityisesti sen 10 artikla. Yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 253/2000/EY ja erityisesti sen 12 artikla. 4. 4. 1 TOIMENPITEEN KUVAUS Toimenpiteen yleistavoite kanssa Slovenian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin useilla eri aloilla, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus. tehdyssä Eurooppa-sopimuksessa määrätään Slovenian joihin kuuluu myös Sen lisäksi, että osallistuminen edistää Eurooppa-sopimusten taloudellista yhteistyötä ja kulttuuriyhteistyötä koskevien määräysten täytäntöönpanoa, se antaa Slovenialle mahdollisuuden tutustua yhteisön ohjelmissa noudatettaviin menettelyihin ja menetelmiin. Slovenia on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1. toukokuuta 1999 alkaen. Komission 16. heinäkuuta 1997 antaman ”Agenda 2000” -tiedonannon ja Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti Slovenian osallistuminen näihin ohjelmiin on ollut osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, jolla tuetaan maan valmisteluja tulevaa Euroopan unioniin liittymistä varten. 12 Ohjelmiin osallistumiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja Slovenian assosiaationeuvoston päätöstä. Slovenian näiden ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen osallistumisesta 29. huhtikuuta 1999 tehdyn assosiaationeuvoston päätöksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999. Tämän uuden assosiaationeuvoston päätösluonnoksen tavoitteena on mahdollistaa Slovenian osallistuminen ohjelmaan tämän jälkeenkin sekä ohjelmien ensimmäisen ja toisen vaiheen välisen jatkuvuuden varmistaminen. Kuten aiemmassa päätöksessä, siinä säädetään erityisesti Slovenian rahoitusosuuteen liittyvistä edellytyksistä sekä ohjelmiin osallistumisen käytännön järjestelyistä. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Kyseisten yhteisön ohjelmien loppuun asti eli 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot Jaksotetut määrärahat Oletettu tulolaji vastaa että Slovenia 106 artiklassa määrätään, itse Eurooppa-sopimuksen osallistumisestaan aiheutuvista kustannuksista, joten sitä pyydetään maksamaan rahoitusosuus ohjelmiin osallistumisesta. Koska mainitun artiklan mukaan yhteisö täydentää Slovenian rahoitusosuutta, Slovenian on maksettava vain osa voi kansallisesta talousarviostaan. Loppuosa rahoitusosuudesta otetaan Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmasta. Tarvittavat Phare-varat kirjataan kohtaan B7-030 ja siirretään Slovenialle erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä varat muodostavat yhdessä Slovenian kansallisesta talousarviosta tulevan osan kanssa Slovenian kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. Kun Slovenia on maksanut koko osuuden, se siirretään EU:n talousarviosaatavien alamomentille 6091. 6. MENO-/TULOLAJI – tuen osuus 100 % – yhteisrahoitus julkisen tai yksityisen sektorin muiden tulolähteiden kanssa – Yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisinmaksusta ei ole määräyksiä. – Tulojen osalta Slovenian osuus sen osallistumiskulujen kattamisesta kirjataan alamomentille 6091. Tulo kohdistetaan kyseessä olevien kahden ohjelman menojen alamomenteille ja tarvittaessa käyttömenojen alamomenteille. Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan kohdassa 7. 4. 13 7. 7. 1 RAHOITUSVAIKUTUKSET Toimenpiteen yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja Slovenian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen mukaiset kyseisten kahden ohjelman rahoitus- seuraavat: Slovenian rahoitusosuudessa otetaan huomioon kaksi osatekijää: ja talousarviojärjestelyt ovat toimintakulut, – ennakoitavissa olevat joiden laskentaperusteena ovat ohjelmien määrärahat (Leonardo da Vinci -ohjelman kokonaisrahoituksen vuotuinen jakauma ja Sokrates-ohjelman vuoden 2000 alustava talousarvioesitys), maan kyky hyödyntää ohjelmaa, maan aiempi kokemus osallistumisesta Leonardo da Vinci- ja Sokrates- ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen, – ennakoitavissa olevat hallintokulut eli kokouksista ja virkamatkoista aiheutuvat kulut. Näiden hallintokulujen vuotuinen määrä on Leonardo da Vinci -ohjelmassa 24 000 euroa ja Sokrates-ohjelmassa 50 000 euroa. Slovenia käyttää osan Phare-ohjelman vuotuisen maakohtaisen ohjelmansa talousarviosta maksettavaa rahoituksesta toimintakulujen rahoitusosuutta. täydentääkseen maan kansallisesta 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken (euroa) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Yhteensä Leonardo da Vinci Sokrates YHT. 985 000 1 012 000 1 079 000 1 126 000 1 173 000 1 233 000 1 280 000 7 888 000 882 000 882 000 1 867 000 1 012 000 1 079 000 1 126 000 1 173 000 1 233 000 1 280 000 8 770 000 7. 3 Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot Pro memoria: enimmäismäärään saakka suhteessa EU:n 15 jäsenvaltion Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kyseisen kaltaisiin määrärahoihin, kuitenkin maan kansallisesta talousarviosta maksettavan rahoitusosuuden rajoissa. 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu Alamomentille B7-030 kirjattavat määrät: 876 368 euroa maksusitoumusmäärärahoja ja maksumäärärahoja vuonna 2000. 14 Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomentti 6091 Toiminnallinen osuus Hallinnolli-nen osuus YHTEENSÄ 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 YHTEENSÄ 1 793 000 988 000 1 055 000 1 102 000 1 149 000 1 209 000 1 256 000 8 552 000 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 1 867 000 1 012 000 1 079 000 1 126 000 1 173 000 1 233 000 1 280 000 8 770 000 8. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Kaikissa komission sopimuksissa ja muissa oikeudellisissa sitoumuksissa määrätään komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavista tarkastuksista. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa antaa kertomuksia ja rahoitusselvityksiä. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen tukikelpoisuuden suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaksi. 9. 9. 1 KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien avaamisen tavoitteena on auttaa Sloveniaa saamaan ohjelmista samanlaista hyötyä kuin yhteisön jäsenvaltiot. Yhteisön yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevien toimien olennainen tavoite kykyjään mahdollisimman hyvin sekä osoittamaan aloitteellisuutta ja luovuutta siten, että he rakentamiseen voivat täysipainoisesti. Tämän eurooppalaisen koulutusalueen asteittainen perustaminen. toimintaan perustana Euroopan avoimen kaikkia Euroopan hyödyntämään yhteiskunnan kansalaisia tavoitteen osallistua ja on auttaa on Yleissivistävän koulutuksen alaa koskevan Sokrates II -ohjelman yleistavoitteena on edistää korkealaatuisen koulutuksen kehittämistä kannustamalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: – eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen koulutuksen kaikilla tasoilla, jotta eurooppalaista identiteettiä voitaisiin vahvistaa tukeutumalla kunkin jäsenvaltion kulttuuriperintöön, – Euroopan unionin kielten, erityisesti vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten, määrällisen jotta vahvistetaan Euroopan unionin kansojen välistä ymmärtämystä ja yhteisvastuuta, ja lisäksi koulutuksen kulttuurien välisen ulottuvuuden edistäminen, parantamisen tuntemuksen edistäminen, laadullisen ja 15 – oppilaitosten laajan ja tiiviin yhteistyön edistäminen kaikilla koulutuksen tasoilla niiden älyllisten ja pedagogisten voimavarojen vahvistamiseksi, – opetushenkilöstön ulottuvuuden edistämiseksi opinnoissa sekä opetushenkilöstön ammattitaidon laadullisen parantamisen edistäminen, eurooppalaisen liikkuvuuden edistäminen – opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen mahdollistamalla se, että osa opinnoista ulottuvuuden jäsenvaltiossa eurooppalaisen toisessa suorittaa voidaan vahvistamiseksi koulutuksessa, – oppilaiden välisten yhteyksien edistäminen Euroopan unionin tasolla ja eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen oppilaiden koulutuksessa, – korkeakoulututkintojen, opintojaksojen ja muiden muodollisen pätevyyden osoitusten vastavuoroisen tunnustamisen edistäminen avoimen eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisen helpottamiseksi koulutusalalla, – avoimen opiskelun ja etäopiskelun edistäminen tämän ohjelman toimien yhteydessä, – tietojen kokemusten ja koulutusjärjestelmien jäsenvaltioissa rikkauden ja keskinäisten virikkeiden lähde. vaihdon monimuotoisuudesta edistäminen, ja jotta ominaislaadusta jäsenvaltioiden tulisi Ammatillisen koulutuksen alaa koskevan Leonardo da Vinci -ohjelman pääasiallinen tavoite on toteuttaa jäsenvaltioiden toimia tukevaa ja edistävää ammatillisen koulutuksen politiikkaa. Ohjelman päätavoitteet ovat seuraavat: parantamalla – jäsenvaltioiden ammatillisten koulutusjärjestelmien ja -järjestelyjen kehittäminen parantamalla ammatillisen peruskoulutuksen laatua ja nuorten siirtymistä ja jäsenvaltioiden työelämään, täydennyskoulutusta koskevia järjestelyjä, tukemalla ammatillista neuvontaa ja ohjausta, edistämällä naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia ammatilliseen koulutukseen, parantamalla esimerkiksi sosiaalis-taloudellisten, maantieteellisten tai etnisten tekijöiden, fyysisen tai henkisen vajaakykyisyyden taikka puuttuvan tai ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden ammatillisten koulutusjärjestelyjen laatua, riittämättömän pätevyyden vuoksi muita heikommassa ammatillista asemassa jatko- – yritysten ja työntekijöiden ammatillisen koulutuksen kehittämisen tukeminen, korkeakoulujen ja yritysten välinen yhteistyö mukaan luettuna: ammatillisen koulutuksen uudistaminen teknologisten muutosten ja niiden työhön sekä tarvittaviin pätevyyksiin ja taitoihin kohdentuva vaikutus huomioon ottaen, investoinnit ja täydennyskoulutukseen, teknologisten innovaatioiden siirto osana yritysten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen alalla, naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen, työntekijöiden ammatilliseen jatko- – kielitaidon kehittämisen sekä yleisen tietämyksen ja innovaatioiden edistämisen tukeminen ammatillisessa koulutuksessa. 16 9. 2 Toimenpiteen perustelut – yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska ohjelmiin osallistumisesta johtuvat kustannukset ovat suuret taloudellinen tilanne on heikko, tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. ja Slovenian – toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Kansallisesta talousarviosta suoritettavan rahoitusosuuden, jota täydennetään Phare- ohjelmasta myönnettävällä Slovenian yhdentyminen asianomaisiin ohjelmiin antaa sen kansalaisille mahdollisuuden yhteistyöhön Euroopan yhteisön nykyisten jäsenvaltioiden kansalaisten kanssa. Slovenian kansalaisten yhdentymisellä yhteisön verkkoihin on suuri merkitys Slovenian valmistautumiselle tulevaan jäsenyyteen. rahoitusosuudella, myötä tapahtuva – tärkeimmät erityistuloksiin epävarmuustekijät, jotka saattavat vaikuttaa toimenpiteen Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla slovenialaisten yritysten ja laitosten kykyä vastata komission näiden kahden ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. 9. 3 Toiminnan seuranta ja arviointi II- Leonardo da Vinci arviointimenettelyt koskevissa päätöksissä säädetään) koskevat myös hyväksi rahoitettuja toimia. ja (erityisesti arvioinnin osalta, kuten näitä kahta ohjelmaa slovenialaisten edunsaajien -ohjelmiin kuuluvat ja Sokrates seuranta- II 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III OSA A) Tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisämäärärahat ja lisähenkilöstömäärä. Josta Kesto Lisähenkilöstö ä 2000–2006 10. 1 Vaikutus toimien määrään Toimien luonne Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilöstö vakinaiset virat väliaikaiset toimet Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä A B C 1 1 2 17 asianomaisen pääosaston tai yksikön nykyistä henkilöstöä 1 1 2 10. 2 Henkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus Määrä Laskutapa (kokonaiskustannukset vuosina 2000–2006) (euroa) Virkamiehet (*) 1 512 000 2 henkilöä x 7 vuotta x 108 000 Väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä 1 512 000 (*) Käyttäen tehtävien hoitamiseen tarvittavia nykyisiä voimavaroja (laskelma perustuu talousarvion osastoihin A1, A2, A4, A5 ja A7). 10. 3 Toiminnasta aiheutuva muiden hallintomenojen kasvu (euroa) Budjettikohta Määrä Laskutapa (toimen vuotuiset kustannukset) A-7010 – virkamatkat 13 000 1 100 euroa x 12 virkamatkaa vuodessa A-7031 – komiteat 26 000 27 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin* A-7030 – muut kokoukset 28 000 29 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin** 7000 Keskimäärin neljään seitsemän päivää kestävään kokoukseen osallistuvien Slovenian asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut Yhteensä 74 000 * 2 edustajaa 12:ssa komiteoiden ja alakomiteoiden kokouksessa (8 Sokrates-ohjelmaan ja 4 Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvää kokousta) ja 1 edustaja 3:ssa Sokrates-ohjelman alakomiteoiden kokouksessa 2 edustajaa 5:ssä Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvässä kokouksessa ja 1 edustaja 19:ssä Sokrates -ohjelmaan liittyvässä kokouksessa Edellä esitetyt menot katetaan Slovenialta saaduilla tuloilla (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen kohdat 5. 3 ja 7. 4). 18 * *