title: Regolamento (CE) n. 821/2000 della Commissione, del 19 aprile 2000, che stabilisce in quale misura possano essere accettate le domande di titoli di importazione presentate nel mese di aprile 2000 per determinati prodotti lattiero-caseari nell'ambito di taluni contingenti tariffari aperti dal regolamento (CE) n. 1374/98

eurovoc_concepts:
import licence
import policy
milk
milk product
tariff quota

text: 20. 4. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 100/21 REGOLAMENTO (CE) N. 821/2000 DELLA COMMISSIONE del 19 aprile 2000 che stabilisce in quale misura possano essere accettate le domande di titoli di importazione presentate nel mese di aprile 2000 per determinati prodotti lattiero-caseari nell'ambito di taluni contingenti tariffari aperti dal regolamento (CE) n. 1374/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, a quelli disponibili; occorre pertanto stabilire coefficienti di attri- buzione dei quantitativi richiesti, visto il regolamento (CE) n. 1255/1999 del Consiglio, del 17 maggio 1999, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (1), visto il regolamento (CE) n. 1374/98 della Commissione, del 29 giugno 1998, relativo alle modalità d'applicazione del regime d'importazione e all'apertura di contingenti tariffari nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (2), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 249/2000 (3), in particolare l'articolo 14, paragrafo 4, considerando quanto segue: Le domande presentate per i prodotti contemplati nell'allegato II del regolamento (CE) n. 1374/98 vertono su quantitativi superiori HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Ai quantitativi di titoli di importazione richiesti per i prodotti di cui ai numeri d'ordine all'allegato II del regolamento (CE) n. 1374/98 elencati nell'allegato presentati per il periodo dal 1o aprile al 30 giugno 2000 in virtù del regolamento (CE) n. 1374/98, sono applicati i coefficienti di attribuzione indicati. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 20 aprile 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 19 aprile 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 48. (2) GU L 185 del 30. 6. 1998, pag. 21. (3) GU L 26 del 2. 2. 2000, pag. 4. L 100/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 20. 4. 2000 ALLEGATO Numero d'ordine all'allegato II del regolamento (CE) n. 1374/98 Numero d'ordine TARIC PERIODO: aprile — giugno 2000 Coefficiente di attribuzione 36 37 39 40 41 42 44 47 09. 4590 09. 4599 09. 4591 09. 4592 09. 4593 09. 4594 09. 4595 09. 4596 0,0052 0,0015 0,1904 0,0396 — 0,0069 0,0043 0,0018


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1270/00 von Alejandro Cercas (PSE), Miguel Martínez Martínez (PSE), Emilio Menéndez del Valle (PSE) und María Sornosa Martínez (PSE) an die Kommission. Interne Auswahlverfahren COM/TA/99, COM/TB/99, COM/TC/99.

formats: html pdf print

text: 20. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 89 E/19 Programms f(cid:252)r Wiederaufbau und Entwicklung in S(cid:252)dafrika (EPRD) und somit zus(cid:228)tzlich zur Finanzierung des nationalen Programms erfolgen w(cid:252)rde. S(cid:252)dafrika hat bereits zugestimmt, 3 Mio. € der EPRD-Mittel 2000 hierf(cid:252)r bereitzustellen. Eine zweite Phase wird ein Ma(cid:223)nahmenpaket zur F(cid:246)rderung der Wettbe- werbsf(cid:228)higkeit des Privatsektors beinhalten (neue Techniken, besseres Management und bessere Arbeits- methoden sowie die Umschulung der Arbeitnehmer). Gegebenenfalls sollen im Rahmen koh(cid:228)renter makro(cid:246)konomischer Programme vor(cid:252)bergehende Programme f(cid:252)r Budgethilfen ausgearbeitet werden. Eine dritte Phase k(cid:246)nnte sich auf die Durchf(cid:252)hrung solcher Programme konzentrieren. Dar(cid:252)ber hinaus wurde auf Ersuchen von Swasiland ein Umstrukturierungsprogramm f(cid:252)r das Steuersystem vorbereitet, das dem EEF-Ausschu(cid:223) im Juni 2000 vorgestellt werden wird. Das Projekt wird mit 5,6 Mio. € veranschlagt und soll (cid:252)ber einen Zeitraum von vier Jahren durchgef(cid:252)hrt werden. Zweck des Projekts ist es, Swasiland beim Aufbau von Kapazit(cid:228)ten zu unterst(cid:252)tzen, die es dem Land erm(cid:246)glichen, eine vern(cid:252)nftige und faire Fiskalpolitik unter anhaltend stabilen gesamtwirtschaftlichen Rahmenbedingungen zu konzipieren und umzusetzen. Der Internationale W(cid:228)hrungsfonds (IWF) war an der Vorbereitung dieses Programms beteiligt. Vor kurzem stellte Botsuana einen Antrag auf Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r ein geplantes Steuerreformprogramm, das erh(cid:246)hte Staatseinnahmen zum Ziel hat. Zu den erwarteten Ergebnissen z(cid:228)hlen die Einf(cid:252)hrung der Mehr- wertsteuer und die Verbesserung der steuerlichen Veranlagung und der Einziehung von Steuern und Abgaben. Mit Botsuana wurde vereinbart, da(cid:223) sich die Gemeinschaftshilfe zun(cid:228)chst auf die Einstellung eines Beraters f(cid:252)r die Finanzverwaltung (Juli 2000) konzentrieren wird, der dann bei der Ausarbeitung eines Steuerreformprojekts helfen soll. (1) ABl. C 46 E vom 13. 2. 2001. (2001/C 89 E/017) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1270/00 von Alejandro Cercas (PSE), Miguel Mart(cid:237)nez Mart(cid:237)nez (PSE), Emilio MenØndez del Valle (PSE) und Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Interne Auswahlverfahren COM/TA/99, COM/TB/99, COM/TC/99 Am 2. Dezember 1999 hat der Generaldirektor f(cid:252)r Verwaltung und Personal der Kommission beschlossen, die drei obengenannten Auswahlverfahren bis zum 22. Dezember 1999 (cid:132)erneut zu er(cid:246)ffnen(cid:147), w(cid:228)hrend die in der Ausschreibung festgesetzte Frist f(cid:252)r diese Auswahlverfahren, d. h. 30. Juli 1999 16. 00 Uhr, bereits lange abgelaufen war, und die f(cid:252)r den 6. und 7. Dezember 1999 vorgesehenen schriftlichen Pr(cid:252)fungen auf einen neuen Termin zu verlegen. 1. Kann die Kommission: (cid:129) den Grund daf(cid:252)r nennen, warum sie sich (cid:252)ber die Stellungnahme der Pr(cid:252)fungsaussch(cid:252)sse hinwegge- setzt und es f(cid:252)r erforderlich erachtet hat, nicht nur Bewerber zuzulassen, die gem(cid:228)(cid:223) dem Wortlaut ihrer Entscheidung vom 2. Dezember 1999 (cid:132)nicht alle der in Punkt XII der Ausschreibungen geforderten Unterlagen eingereicht hatten(cid:147), d. h. die die von der Kommission selbst f(cid:252)r die Teilnahme an den obengenannten Auswahlverfahren aufgestellten Regeln nicht eingehalten hatten, sondern auch neue Bewerber zuzulassen, die sich zwischen dem 2. und 22. Dezember 1999, d. h. nach der amtlich ver(cid:246)ffentlichten Frist, einschreiben durften; (cid:129) die Namen und die Anzahl der Kandidaten f(cid:252)r die einzelnen Auswahlverfahren angeben, die von den Pr(cid:252)fungsaussch(cid:252)ssen zur Teilnahme nach dem 2. Dezember 1999 zugelassen wurden; (cid:129) versichern, da(cid:223) den nach dem 2. Dezember 1999 zugelassenen Kandidatengruppen keine Kommissi- onsmitgliedern oder aktuellen Kabinettsmitgliedern nahestehenden Personen angeh(cid:246)ren; (cid:129) mitteilen, mit welcher Garantie die Verwaltung die Pr(cid:252)fungsaussch(cid:252)sse, nachdem sie ihren R(cid:252)cktritt eingereicht hatten, zur Wiederaufnahme ihrer Funktion bewogen hat? C 89 E/20 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 3. 2001 2. Ist die Kommission nicht auch der Meinung: (cid:129) da(cid:223) die durch einfache E-Mail von der Verwaltung mitgeteilte Entscheidung vom 2. Dezember sich so auswirkt, da(cid:223) die Veranstaltung der Auswahlverfahren f(cid:252)r Beamte grobe inhaltliche wie auch Form- fehler aufweist und angesichts der Politik der Transparenz, zu der sich die Kommission verpflichtet hat, unverst(cid:228)ndlich ist? (cid:129) da(cid:223) die Bewerber, die nicht in der Lage sind, zwar komplexe, aber dennoch klare Bewerbungsunter- lagen korrekt auszuf(cid:252)llen, als Beamte ungeeignet sind? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (6. Juni 2000) Die Kommission weist darauf hin, da(cid:223) nur die Mitglieder des Pr(cid:252)fungsausschusses versichern m(cid:252)ssen, in keinem Verwandtschaftsverh(cid:228)ltnis zu den Bewerbern zu stehen. Von den Bewerbern selbst werden solche Ausk(cid:252)nfte nicht verlangt. Der Generaldirektor hat die Gr(cid:252)nde f(cid:252)r seinen Beschlu(cid:223) den betroffenen Pr(cid:252)fungsaussch(cid:252)ssen und dem Parit(cid:228)tischen Ausschu(cid:223) erl(cid:228)utert und zugesagt, die Zahl der zu den einzelnen Auswahlverfahren zuge- lassenen Bewerber zu (cid:252)berpr(cid:252)fen. Daraufhin haben die Pr(cid:252)fungsaussch(cid:252)sse ihre Arbeit im Januar 2000 wiederaufgenommen. In bezug auf die anderen Fragen verweist die Kommission auf die Antworten, die sie auf die Schriftlichen Anfragen E-216/00 von Herrn Ferri (1) und P-832/00 von Herrn Turco (2) sowie auf die M(cid:252)ndliche Anfrage H-125/00 von Herrn Turco in der Fragestunde w(cid:228)hrend der Sitzung des Parlaments im Februar 2000 gegeben hat (3). (1) ABl. C 374 E vom 28. 12. 2000, S. 37. (2) ABl. C 26 E vom 26. 1. 2001, S. 116. (3) Debatten des Europ(cid:228)ischen Parlaments (Februar 2000). (2001/C 89 E/018) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1286/00 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Indirekte Beihilfen f(cid:252)r Kohle und Atom Im Wei(cid:223)buch (cid:252)ber erneuerbare Energien wird die Kommission verpflichtet, Ma(cid:223)nahmen gegen die Subventionierung von Kohle und Atomenergie zu ergreifen. 1. (a) Wieviele Beschwerden hat die Kommission in den letzten zwei Jahren erhalten, die sich auf den Bereich Kohle und den Bereich Nuklearenergie mit dem Hinweis auf m(cid:246)gliche Beihilfen bezogen? (b) Wie hat die Kommission jeweils entschieden? (c) Aus welchen L(cid:228)ndern kamen die Beschwerden und welche Elektrizit(cid:228)tsunternehmen waren jeweils betroffen? (d) Wie viele Beschwerden werden derzeit von der Kommission in diesem Bereich gepr(cid:252)ft und aus welchen L(cid:228)ndern kommen die Beschwerden? (e) Was sind die jeweiligen Beschwerdeinhalte? 2. (a) Wie identifiziert die Kommission indirekte, nicht notifizierte Beihilfen f(cid:252)r Kohle und Atomenergie in den Mitgliedstaaten? (b) Hat die Kommission eine Systematik entwickelt, indirekte Beihilfen in diesem Bereich aufzudek- ken? (c) Wenn ja, ist diese Systematik effektiv in dem Sinne, da(cid:223) sie m(cid:246)gliche Wettbewerbsvorteile einzelner Versorgungsunternehmen verhindert?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1291/00 von Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) an die Kommission. Vorhaben für den Bau einer Kläranlage im Gemeindebezirk Gondomar im Rahmen des durch den Kohäsionsfonds finanzierten umfassenden Sanierungsprogramms der Bucht von Vigo.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Galicia
hydraulic works
water treatment

text: 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/215 Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission (16. Mai 2000) Die Kommission hat eine Sachverst(cid:228)ndigengruppe mit der Pr(cid:252)fung der urspr(cid:252)nglichen Ziele der (cid:132)Euro- Arab Management School(cid:147) (EAMS) und der bisher erzielten Ergebnisse beauftragt. In den Schlu(cid:223)folgerungen ihrer Bewertung weisen die Sachverst(cid:228)ndigen darauf hin, da(cid:223) zwischen den urspr(cid:252)nglichen Zielen und dem, was tats(cid:228)chlich erreicht wurde, eine Kluft besteht. Gegenw(cid:228)rtig wird das Projekt (cid:132)Euro-Arab Management School(cid:147) sorgf(cid:228)ltig bewertet, um anschlie(cid:223)end einen besseren Aktionsplan f(cid:252)r die Zukunft der Management School aufzustellen. Die Kommission kennt die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der Management School und ist sich der Bedeutung dieses Projekts bewu(cid:223)t. Die Kommission bem(cid:252)ht sich, objektive Entscheidungen zu treffen, die den Interessen aller Beteiligten gerecht werden. (2000/C 374 E/254) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1291/00 von Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Vorhaben f(cid:252)r den Bau einer Kl(cid:228)ranlage im Gemeindebezirk Gondomar im Rahmen des durch den Koh(cid:228)sionsfonds finanzierten umfassenden Sanierungsprogramms der Bucht von Vigo In der Entscheidung der Kommission (cid:252)ber die Genehmigung einer Finanzhilfe des Koh(cid:228)sionsfonds zur Vorhabengruppe f(cid:252)r die umfassende Sanierung der Bucht von Vigo in Galicien (Vorhaben Nr. 95/11/61/ 035) ist u. a. eine spezifische Ma(cid:223)nahme f(cid:252)r die umfassende Sanierung von Gondomar und des Flusses Miæor vorgesehen. Die Kosten f(cid:252)r dieses spezifische Vorhaben liegen bei 4. 836. 036 Ecu. Im Rahmen der Sanierung von Gondomar besteht die erste Phase im Bau einer Kl(cid:228)ranlage und verschiedener Sammel- kan(cid:228)le; der Bau ist bereits abgeschlossen, die Anlage ist jedoch noch nicht offiziell betriebsbereit. Dieses Vorhaben f(cid:252)hrt zu einer gro(cid:223)en Polemik innerhalb der Bev(cid:246)lkerung und wurde sogar dem galicischen B(cid:252)rgerbeauftragten (Valedor do Povo) vorgetragen. Es ist darauf hinzuweisen, da(cid:223) die Kl(cid:228)ranlage auf dem Privatgel(cid:228)nde eines einzigen Besitzers gebaut und der Verkauf dieses Gel(cid:228)ndes in geheimer und nicht ordnungsgem(cid:228)(cid:223)er Form vereinbart wurde und f(cid:252)r den Besitzer wirtschaftlich au(cid:223)erordentlich vorteilhaft war; dieser hat dar(cid:252)ber hinaus die Umwidmung des Gel(cid:228)ndes beantragt, um eine Siedlung zu bauen. Au(cid:223)erdem f(cid:252)hrt der Zugangsweg zu der Kl(cid:228)ranlage durch die L(cid:228)ndereien dieses Besitzers (ein Weg, der die Strecke Ramallosa-Gondomar mit der Gemeinde Dornas im Gemeindebezirk Gondomar verbindet) und ist noch nicht fertiggestellt, was den Zugang zu der Kl(cid:228)ranlage verhindert. Kann die Kommission bei dieser Sachlage eine Pr(cid:252)fung dieser Fakten und eine Bewertung der Weiterbe- handlung des Vorhabens vornehmen, welches sich weiterhin im Stillstand befindet und zudem Unregel- m(cid:228)(cid:223)igkeiten bez(cid:252)glich seiner Umsetzung aufweist? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (7. Juni 2000) Die Kommission holt gegenw(cid:228)rtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverz(cid:252)glich mitteilen. (2000/C 374 E/255) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1302/00 von Andrew Duff (ELDR) an die Kommission (12. April 2000) Betrifft: Erkl(cid:228)rung des stellvertretenden Generalsekret(cid:228)rs des Rates Stimmt der Pr(cid:228)sident der Kommission in seiner Eigenschaft als Mitglied des Europ(cid:228)ischen Rates mit der Erkl(cid:228)rung von Herrn Philippe de Boissieu, stellvertretender Generalsekret(cid:228)r des Rates, vor dem Ausschu(cid:223) f(cid:252)r konstitutionelle Fragen vom 3. April (cid:252)berein, der zufolge der Europ(cid:228)ische Rat nie die Schlu(cid:223)folge- rungen des Vorsitzes liest und sie nicht erl(cid:228)utern kann?


title: A Bizottság 824/2000/EK rendelete (2000. április 19.) a gabonafélék intervenciós hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról

eurovoc_concepts:
cereals
common organisation of markets
intervention agency
product quality

text: 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 27 32000R0824 2000. 4. 20. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 100/31 A BIZOTTSÁG 824/2000/EK RENDELETE (2000. április 19. ) a gabonafélék intervenciós hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, (8) tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb az 1253/1999/EK rendelettel (1) módosí- tott, a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 1992. június 30-i 1766/92/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikkére, mivel: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) A közönséges búza, a durumbúza, az árpa, a rozs, a kukorica és a cirok intervenciós árát a Közösségben beta- karított leginkább gabonafélék megfelelő módon határozzák meg. átlagminőségének Az intervenciós árakat a különféle minőségek piacon tapasztalt árbeli eltéréseinek figyelembevétele érdekében növelik vagy csökkentik. A felhasználásra vagy tárolásra nem alkalmas minőségű gabonaféléket nem szabad befogadni intervencióra. Az intervenciós eljárások lefolytatásának egyszerűsítése és különösen az intervencióra felkínált egyes gabonafélék homogén tételeinek kialakítása érdekében olyan mini- mális mennyiséget kell meghatározni, amely alatt az intervenciós hivatal nem köteles elfogadni az ajánlatot. Egyes tagállamok esetében azonban nagyobb mértékű minimális mennyiségről is lehet rendelkezni annak érde- kében, hogy intervenciós hivatalok figyelembe vehessék a nagykereskedelem korábban már fennálló körülményeit és gyakorlatát ezen országokban. az A termelők közötti bármiféle diszkrimináció elkerülése érdekében azoknak a feltételeknek, amelyekkel a gabona- féléket az intervenciós hivataloknak felkínálják, illetve azok azt felvásárolják, a lehető legegységesebbnek kell lenniük a Közösség egészén belül. A közönséges búza, a durumbúza, az árpa, a rozs, a kukorica és a cirok minőségmeghatározási módszereit meg kell állapítani. Azon túlmenően, hogy a 808/1999/EK rendelettel (3) módosított, a mezőgazdasági termékek intervenciós készleteinek felmérésére és monitoringjára vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1996. november 8-i 2148/96/EK bizottsági rendelet (4) alapján éves készletbe- vallást írtak elő, a tagállamoknak ellenőrizniük kell a birtokukban lévő intervenciós készletek minőségmegőr- zési állapotát. A legutóbb az 1644/1999/EK rendelettel (5) módosított, az intervenciós hivatalok által történő gabonafelvásár- lásra vonatkozó eljárás és feltételek meghatározásáról szóló, 1992. március 19-i 689/92/EGK bizottsági rende- let (6), valamint a legutóbb a 2507/87/EGK rendelettel (7) módosított, a gabonafélék minőségének meghatározását szolgáló standard módszerek meghatározásáról szóló, rendelet (8) 1984. gyakran módosult. Az egyértelműség érdekében ezek helyébe újakat kell léptetni. július 4-i 1908/84/EGK bizottsági (9) A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által megálla- pított határidőn belül nem nyilvánított véleményt, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az 1766/92/EGK rendelet 4. cikk (2) bekezdésében említett legalább 80 időszakok alatt a Közösségen belül betakarított, tonna közönséges búza, rozs, árpa, kukorica és cirok, illetve legalább 10 tonna durumbúza homogén árutétel birtokosa jogosult felajánlani az árut az intervenciós hivatalnak. Az intervenciós hivatalok azonban nagyobb minimális mennyi- séget is meghatározhatnak. 2. cikk Az intervencióra való jogosultsághoz a gabonának (1) épnek, megfelelőnek és forgalmazható minőségűnek kell lennie. (2) A gabona akkor tekinthető egészségesnek, megfelelőnek és forgalmazható minőségűnek, ha az az adott gabonafélére jellemző színű, idegen szagtól és növekedése bármely szakában élő kártevőktől (atkákat is beleértve) mentes, és megfelel az e rendelet I. mellékletében meghatározott minimális minőségi követelményeknek, valamint radioaktivitási szintje nem haladja meg a közösségi szabályozás által megengedett maximális szintet. A termék radioaktív szennyezettségének szintjét csak akkor kell figyelni, ha a helyzet ezt megkívánja, és csak ameddig az szük- séges. Szükség esetén az ellenőrzések időtartamát és hatályát az 1766/92/EGK rendelet 23. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell meghatározni. Továbbá, azokban az esetekben, amikor az elemzések azt mutatják, hogy a közönséges búza meghatározott tételének Zeleny-indexe 22 és 30 között van, ahhoz, hogy ez a búza az (1) bekezdés értelmében épnek, megfelelőnek és forgalmazható minőségűnek legyen tekinthető, az abból nyert tésztának nem ragadósnak és gépi feldolgozásra alkalmasnak kell bizonyulnia. (1) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 18. o. (2) HL L 181. , 1992. 7. 1. , 21. o. (3) HL L 102. , 1999. 4. 17. , 70. o. (4) HL L 288. , 1996. 11. 9. , 6. o. (5) HL L 197. , 1999. 7. 29. , 28. o. (6) HL L 74. , 1992. 3. 20. , 18. o. (7) HL L 235. , 1987. 8. 20. , 10. o. (8) HL L 178. , 1984. 7. 5. , 22. o. 28 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet (3) E rendelet alkalmazásában a kifogástalan minőségű alap- gabonától eltérő anyagok a II. mellékletben meghatározott anyagok. Az alapgabona- és egyéb gabonaszemek közül a sérülteket, az anyarozzsal fertőzötteket vagy a romlottakat az „idegenanyag- tartalomhoz” kell sorolni akkor is, ha olyan hibáik vannak, amelyek más kategóriába tartoznak. 4. cikk (1) Az intervenciós ajánlat érvényességéhez azt az interven- ciós hivatal által kiadott és a következő adatokat tartalmazó formanyomtatványon kell megtenni: a) a pályázó neve; b) a felkínált gabona; c) a felkínált gabona tárolási helye; 3. cikk éve; d) a felkínált gabona mennyisége, főbb jellemzői és betakarítási Az 1766/92/EGK rendelet 5. és 6. cikke alapján intervencióra felkínált gabona minőségének meghatározásához a következő módszereket kell alkalmazni: 3. 1. a kifogástalan minőségű alapgabonától eltérő anyagok meghatározásának standard módszere a III. mellékletben meghatározott módszer; 3. 2. a nedvességtartalom meghatározásának standard módszere a IV. mellékletben meghatározott módszer. A tagállamok azonban alkalmazhatnak a IV. mellékletben meghatározott elveken alapuló egyéb módszereket is, az ISO 712:1998 módszert vagy infravörös technológián alapuló módszert. Vitás esetben kizárólag a IV. mellékletben meghatározott módszer alkalmazásával kapott eredményeket lehet elfo- gadni; 3. 3. a cirok tannintartalmának standard meghatározási módszere az ISO 9648:1988 módszer; 3. 4. az közönséges búzából nyert tészta nem ragadós mivol- tának és gépi feldolgozhatóságának standard meghatáro- zási módszere az V. mellékletben meghatározott módszer; 3. 5. az őrölt közönséges búza fehérjetartalmának meghatározá- sára szolgáló standard módszer a Nemzetközi Gabonaké- miai Szövetség (International Association for Cereal Chemistry = ICC) – amelynek szabványait a 105/2. számú: „a gabonafélék és gabonatermékek fehérjetartal- mának meghatározási módszere” cím alatt határozták meg – által elfogadott módszer. A tagállamok azonban alkalmazhatnak bármely más módszert is. Ilyen esetben igazolniuk kell a Bizottságnak, hogy az ICC elismerte, hogy a szóban forgó módszer azonos eredményeket ad; 3. 6. az őrölt közönséges búza Zeleny-indexe meghatározási módszerének meg kell felelnie az ISO 5529:1992-nek; 3. 7. a Hagberg-esésszám (amiláz-aktivitási teszt) meghatározá- felelnie az ISO sára szolgáló módszernek meg kell 3093:1982-nek; 3. 8. a durumbúza üveges jellege veszteségrátájának meghatáro- zására szolgáló standard módszer a VI. mellékletben meghatározott módszer; 3. 9. a fajsúly meghatározására szolgáló standard módszernek meg kell felelnie az ISO 7971/2:1995-nek. e) az ajánlattal megkeresett intervenciós központ. A nyomtatványnak tartalmaznia kell az arra vonatkozó nyilat- illetve, az kozatot is, hogy a termékek közösségi eredetűek, intervencióra termesztési övezetük alapján különleges feltéte- lekkel elfogadott gabonafélék esetében, azok termesztési terüle- tének adatait. Az intervenciós hivatal azonban érvényesnek tekintheti az egyéb, írásos formában, különösen távközlés útján benyújtott ajánlatokat is, amennyiben abban az első albekezdésben emlí- tett valamennyi, a nyomtatványon feltüntetendő adat szerepel. A harmadik albekezdés szerint benyújtott ajánlat benyújtásának napjától számított érvényesség sérelme nélkül a tagállamok előírhatják az első albekezdésben szereplő nyomtatványnak az említett benyújtási módot követő, illetékes hivatalhoz történő továbbítását vagy közvetlen benyújtását. (2) Amennyiben az ajánlat nem elfogadható, az érintett termelőt erről az intervenciós hivatal a beérkezést követő öt munkanapon belül tájékoztatja. Amennyiben az (3) termelőket mielőbb tájékoztatni kell arról, hogy a gabonát melyik tárolónál veszik át, valamint a szállítás ütemezéséről. elfogadható, ajánlat a Az ajánlattevőnek vagy a raktár üzemeltetőjének kérelmére az említett ütemezést az intervenciós hivatal módosíthatja. Az utolsó szállításnak legkésőbb az ajánlat beérkezésének hónapját követő negyedik hónap végéig meg kell történnie, Spanyolországban, Görögországban, Olaszországban és Portu- gáliában legkésőbb július 1-jéig, a többi tagállamban pedig július 31-éig. 5. cikk A felkínált gabonát az intervenciós hivatal akkor veszi át, (1) amikor az intervenciós hivatal vagy annak képviselője az inter- venciós központba szállított árutétel egészének vonatkozásában megállapította a mennyiséget és a mellékletben meghatáro- zottak szerint minimálisan előírt szabványokat. (2) A minőségi jellemzőket a felkínált árutétel reprezentatív mintája alapján kell megállapítani, amely minden szállítás alkal- mával legalább minden 60 tonna után vett mintákból áll. (3) A leszállított mennyiséget az ajánlattevő és az interven- ciós hivatal képviselője – akinek az ajánlattevőtől függetlennek kell lennie – jelenlétében kell lemérni. 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 29 Az intervenciós hivatal képviselője a raktár üzemeltetője is lehet. Ebben az esetben: a) az átvételtől számított 45 napon belül maga az intervenciós hivatal vizsgálatot végez, mely legalább a térfogat ellenőr- zését tartalmazza; a méréssel meghatározott mennyiség és a térfogat szerinti módszerrel megbecsült mennyiség közötti különbség nem haladhatja meg az 5 %-ot; b) amennyiben nem lépték át a tűréshatárt, a raktár üzemel- tetője viseli a gabona átvételekor lekönyvelt tömegtől való, a későbbi ellenőrzés során tapasztalt tömegbeli eltérés költsé- geit; c) amennyiben a tűréshatárt átlépték, a gabonát azonnal le kell mérlegelni. Ha az így megállapított tömeg kevesebb, mint a nyilvántartásban szereplő, akkor a raktár üzemeltetője, ha pedig több, akkor a tagállam viseli a mérlegelés költségét. Ha az átvétel abban a raktárban történik, ahol a gabona- (4) féléket tárolják az ajánlat idején, a mennyiség megállapítható a készletnyilvántartás – amelynek meg kell felelnie a szakmai követelményeknek és az intervenciós hivatal előírásainak – alapján is, amennyiben: a) a készletnyilvántartás feltünteti a mérlegelés során feljegyzett tömeget, a mérlegeléskori tényleges minőségi jellemzőket, a nedvességtartalmat és adott esetben az esetleges átsilózást és az elvégzett kezeléseket; a mérlegelés nem történhetett 10 hónapnál régebben; b) a raktár üzemeltetője kijelenti, hogy a felkínált tétel minden a készletnyilvántartásban szereplő tekintetben megfelel adatoknak; c) a mérlegeléskor megállapított minőségi jellemzők mege- gyeznek a reprezentatív mintáéival, amely az intervenciós hivatal vagy annak képviselője által minden 60 tonna után vett mintákból áll. (5) A (4) bekezdés alkalmazása esetén: d) amennyiben a tűréshatárt átlépték, a gabonát azonnal le kell mérlegelni. Ha az így megállapított tömeg a nyilvántartásban szereplőnél kevesebb, akkor a raktár üzemeltetője, ha több, akkor pedig az EMOGA viseli a mérlegelés költségeit. 6. cikk Az intervenciós hivatal gondoskodik arról, hogy a vett minták fizikai és technikai jellemzőit a reprezentatív minta összeállítá- sától számított 20 munkanapon belül az ő felelősségére elemezzék. Ha a fent említett elemzés azt mutatja, hogy a felkínált gabona nem felel meg az intervencióra vonatkozó minimális előírá- soknak, akkor a gabonát az ajánlattevő költségén vissza kell vonni. A felmerült költségeket szintén az ajánlattevő viseli. Az ajánlattevőt terhelik azok a költségek, amelyek: a) a cirok tannintartalmának meghatározásához; b) az amiláz-aktivitási (Hagberg-) teszthez; c) a durumbúza és az közönséges búza fehérjetartalmának meghatározásához; d) a Zeleny-teszthez; e) a gépi feldolgozhatósági teszthez kapcsolódnak. Vitás esetben az intervenciós hivatalnak újból el kell végeztetni a szóban forgó gabonán a szükséges teszteket, amelynek költsé- geit a vesztes fél fedezi. 7. cikk Az átvételi jegyzéket az intervenciós hivatalnak minden egyes tételnél el kell készítenie. A jegyzéknek fel kell tüntetnie: a) a mennyiségre és a minimális jellemzőkre vonatkozóan elvégzett ellenőrzés időpontját; b) a leszállított tömeget; a) a feljegyzendő tömegnek meg kell egyeznie a készletnyilván- tartásban feltüntetett tömeggel, adott esetben – a mérlegelés során feljegyzett, illetve a reprezentatív minta alapján idegenanyag- meghatározott nedvességtartalom és/vagy tartalom százaléka (Schwarzbesatz) közötti különbség figye- lembevétele idegenanyag- érdekében – kiigazítva. Az tartalom százaléka közötti különbséget csak a készletnyil- figye- vántartásban szereplő tömeg csökkentésénél lembe venni; lehet c) a reprezentatív minta összeállításához vett minták számát; d) a megállapított fizikai jellemzőket; e) a technológiai kritériumok elemzéséért és az annak eredmé- nyéért felelős hivatalt. A jegyzéken fel kell tüntetni az időpontot, és azt meg kell küldeni a raktár üzemeltetőjének ellenjegyzésre. b) az átvételtől számított 45 napon belül az intervenciós hiva- talnak további térfogat-ellenőrzést kell végeznie; a méréssel meghatározott mennyiség és a térfogat szerinti módszerrel becsült mennyiség közötti különbség nem haladhatja meg az 5 %-ot; c) amennyiben nem lépték át a tűréshatárt, akkor a raktár üzemeltetője viseli az átvételkor lekönyvelt tömeg és a későbbi ellenőrzés során tapasztalt tömeg közötti eltérés költségeit; 8. cikk (1) A (2) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, az aján- lattevőnek fizetendő ár az 1766/92/EGK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett intervenciós ár, amely az ajánlat elfo- gadásáról szóló értesítetéskor a szállítás első napjaként megha- tározott napon érvényes a raktárhoz leszállított árukra, kira- kodás előtt. Ezt az árat a 9. cikkben említett emeléseknek és csökkentéseknek megfelelően kell kiigazítani. 30 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet Ha azonban a szállítás olyan hónapban történik, amikor az intervenciós ár alacsonyabb az ajánlat havában érvényes inter- venciós árnál, a magasabb árat kell fizetni. E rendelkezés nem alkalmazható az augusztus és szeptember során felkínált kuko- ricára és cirokra. (2) Az ajánlat beérkezésekor az 1766/92/EGK rendelet 4. cikkének megfelelően az intervenciós hivatal határozza meg a gabona átvételének helyét és első időpontját. Az áruk szállításának költségét arról a helyről, ahol az interven- ciós hivatalnak történő felajánlás idején tárolták őket, abba az intervenciós központba, ahova a legkisebb költség mellett szál- líthatók, az ajánlattevő fizeti. Amennyiben az intervenciós hivatal az árukat attól az interven- ciós központtól, ahova a legkisebb költség mellett szállíthatók, eltérő helyen veszi át, meg kell határoznia, és fedeznie kell a további szállítási költségeket. Ebben az esetben az előző albe- kezdésben említett szállítási költségeket az intervenciós hivatal határozza meg. Ha az intervenciós hivatal, az ajánlattevővel egyetértésben, azon a helyen tárolja az árukat, ahol azok az ajánlat megtételekor voltak, az előző albekezdés második mondatában említett költ- ségeket és a raktárból való kitárolás költségeit, mely utóbbit az adott tagállamban az adott időpontban jegyzett árak alapján számítanak, le kell vonni az intervenciós árból. A kifizetés az átvétel napját követő 30. és 35. nap között (3) történik, az 5. cikkben említettek szerint. 9. cikk Az árnövekedéseket vagy -csökkenéseket, amelyekkel az inter- venciós ár nő vagy csökken, euró/tonnában kell kifejezni, és közösen alkalmazni az alábbiak szerint: a) ha az intervencióra felkínált gabona nedvességtartalma 14 %-nál alacsonyabb, az alkalmazandó árnövekedés a VII. melléklet I. táblázatában foglalt érték. Ha az intervencióra felkínált gabona nedvességtartalma 14 %-nál magasabb, az alkalmazandó árcsökkentés a VII. melléklet II. táblázatában foglalt érték; b) ha az intervencióra felkínált közönséges búza vagy árpa fajsúlya eltér a 76 kg/hl, illetve 64 kg/hl fajsúlytól, akkor az alkalmazandó árcsökkentés a VII. melléklet III. táblázatában foglalt érték; c) ha a tört szemek százalékos aránya durumbúza, közönséges búza, rozs és árpa esetében meghaladja a 3 %-ot, illetve kukorica és cirok esetében a 4 %-ot, úgy 0,05 EUR csökken- tést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 százalék- pontra; d) ha a szemszennyezettség aránya meghaladja durumbúzánál a 2 %-ot, rozsnál a 3 %-ot, kukoricánál és ciroknál a 4 %-ot, illetve közönséges búzánál és árpánál az 5 %-ot, úgy 0,05 EUR csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 százalékpontra; e) ha a csírázott szemek aránya meghaladja a 2,5 %-ot, úgy 0,05 EUR csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 százalékpontra; f) ha az idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz) aránya megha- ladja durumbúzánál a 0,5 %-ot, közönséges búzánál, rozsnál, árpánál, kukoricánál és ciroknál pedig az 1 %-ot, akkor 0,1 EUR csökkentést kell alkalmazni minden egyes további 0,1 százalékpontra; g) ha a durumbúzánál a tarka szemek aránya meghaladja a 20 %-ot, úgy 0,2 EUR csökkentést kell alkalmazni minden egyes további százalékpontra vagy annak törtrészére; h) ha a közönséges búza fehérjetartalma kevesebb, mint 11,5 %, az alkalmazandó csökkentések a VII. melléklet IV. táblázatában felsoroltak; i) ha az intervencióra felkínált cirok tannintartalma a száraz- anyag 0,4 %-ánál magasabb, az alkalmazandó csökkentést a VIII. mellékletben meghatározott módszer szerint kell kiszá- mítani. 10. cikk (1) Bármely üzemeltetőnek, aki felvásárolt termékeket tárol az intervenciós hivatal nevében, rendszeresen figyelemmel kell kísérnie azok meglétét és minőségmegőrzését, valamint hala- déktalanul tájékoztatnia kell a fent említett hivatalt bármely e vonatkozásban felmerült problémáról. (2) Az intervenciós hivatal évente legalább egyszer ellenőrzi a tárolt termék minőségét. Ennek érdekében mintát vehet a leltárkészítéskor a 2148/96/EK rendelet 4. cikkének rendelke- zései szerint. 11. cikk Az intervenciós hivatalok szükség esetén további, e rendelettel összhangban levő eljárásokat és feltételeket vezethetnek be az átvételre a szóban forgó tagállamban fennálló bármiféle speci- ális körülmény figyelembevétele érdekében; különösen időszaki készletjelentéseket írhatnak elő. 12. cikk A 689/92/EGK és az 1908/84/EGK rendelet 2000. július 1-jével hatályát veszti. 13. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő hetedik napon lép hatályba. Rendelkezéseit 2000. július 1-jétől kell alkalmazni. 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 31 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2000. április 19-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja 32 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet I. MELLÉKLET Durum- búza Közönsé- ges búza Rozs Árpa Kukorica Cirok A. Maximális nedvességtartalom 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % B. A kifogástalan minőségű, alapvető gabo- nákon kívüli anyagok maximális száza- léka: 1. Tört szemek 2. Szemszennyeződések (a 3. pontban feltüntetettektől eltérő), amelyekből: a) zsugorodott szemek 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 6 % 5 % 5 % 7 % 5 % 5 % 5 % 12 % 10 % 5 % 10 % 5 % b) egyéb gabonafélék 3 % c) kártevők által károsított szemek d) elszíneződött csírájú szemek – e) a szárítás során túlhevült szemek 0,50 % 0,50 % 1,5 % 3. Foltos szemek és/vagy fuzárium által 5 % fertőzött szemek, amelyekből: – fuzárium által fertőzött szemek 1,5 % 4. Csírázott szemek 5. Idegenanyag-tartalom (Schwarzbe- 4 % 3 % – – 4 % 3 % – – 4 % 3 % 9 = ; 5 % – 3 % – – 6 % 3 % – – – – 3 % 3 % – – 6 % 3 % – – 6 % 3 % satz), melyből: a) idegen magvak – káros – egyéb b) károsodott szemek 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % – spontán melegedés vagy szárítás során túlzott melegítés által károsodott szemek – egyéb c) idegen anyagok d) pelyva e) anyarozs f) romlott szemek 0,05 % 0,05 % 0,05 % 0,05 % 0,05 % g) elpusztult rabok rovarok és rovarda- C. Teljesen vagy részben foltos szemek 27 % maximális százaléka D. Maximális tannintartalom (1) E. Minimális fajsúly (kg/hl) – 78 – – – – – – – – – 73 70 62 – – – – – – – – 1 % – 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 33 F. Minimális fehérjetartalom (1): – 2000/2001. gazdasági év – 2001/2002. gazdasági év – 2002/2003-at követően G. Hagberg-esésszám (másodperc) H. Minimális Zeleny-index (ml) (1) Szárazanyag %-ában. Durum- búza Közönsé- ges búza Rozs Árpa Kukorica Cirok 11,5 % 11,5 % 11,5 % 220 – 10 % 10,3 % 10,5 % 220 22 – – 120 – – – – – – – – – – 34 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet 1. A KIFOGÁSTALAN MINŐSÉGŰ ALAPGABONÁN KÍVÜLI ANYAGOK MEGHATÁROZÁSA II. MELLÉKLET 1. 1. Tört szemek Az olyan szemeket, amelyeknek endospermiuma részlegesen fedetlen, tört szemeknek kell tekinteni. A cséplés során károsodott szemek, valamint azok a szemek, melyekből a csírát eltávolították, szintén ebbe a csoportba tartoznak. Kukorica esetében a „tört szem” olyan szemdarabokat vagy szemeket jelent, amelyek a 4,5 mm kör lyukbőségű hálós rostán átmennek. Cirok esetében a „tört szem” olyan szemdarabokat vagy szemeket jelent, amelyek az 1,8 mm kör lyukbőségű hálós rostán átmennek. 1. 2. Szemszennyeződések a) Aszalódott szemek: olyan szemek, amelyek az e mellékletben említett összes egyéb anyag mintájának eltávolítása után átmennek a következő lyukbőségű rostákon: közönséges búza: 2,0 mm, rozs: 1,8 mm, durumbúza: 1,9 mm, árpa: 2,2 mm. Ezzel a meghatározással szemben azonban: – a Finnországból vagy Svédországból származó, legalább 64 kilogramm/hektoliter fajsúlyú árpa esetében, melyet e tagállamokban intervencióra felkínálnak, vagy – a 12,5 % vagy annál kisebb nedvességtartalmú árpa esetében az „aszalódott szemek” azokat a szemeket jelentik, amelyek az e mellékletben említett összes egyéb anyag mintá- jának eltávolítása után átmennek a 2 mm-es nyílású rostán. Továbbá a fagy által károsított vagy éretlen (zöld) szemek is ebbe a csoportba tartoznak. b) Egyéb gabonafélék: minden olyan szem, amely nem a mintát alkotó gabona fajához tartozik. c) A kártevők által károsított szemek: megrágott szemek. A bogaras szemek szintén ebbe a csoportba tartoznak. d) Szemek, amelyekben a csíra elszíneződött, foltos szemek, fuzáriózis által megtámadott szemek: elszíneződött csírájú szemeknek azok tekinthetők, amelyekben a maghártya barna vagy barnásfekete színű, és amelynek csírája normális, és nem csírázik. A közönséges búza esetében az elszíneződött csírákat 8 %-os mértékig figyelmen kívül hagyják. Durumbúza esetében: – a csírától eltérő helyen barna vagy barnásfekete elszíneződést mutató szemeket foltos szemeknek tekintik, – azok a szemek fertőzöttek fuzáriózissal, amelyeknek magháza Fusarium myceliummal szennyezett; e szemek enyhén aszalódottnak és ráncosnak látszanak, és rózsaszín vagy fehér szétszórt, határozatlan körvonalú foltok találhatók rajtuk. e) A szárítás során túlhevített szemeken külső égésnyomok láthatók, de nem károsodottak. 1. 3. Csírázott szemek Csírázott szemek azok, amelyeken a gyököcske vagy a csírarügy szabad szemmel jól látható. Csírázott szem tartal- mának értékelésekor azonban figyelembe kell venni a minta általános megjelenését. Bizonyos gabonaféléknél a csíra kidomborodó, például a durumbúzánál, és a csírahártya elhasad, amikor a gabonakupacot összerázzák. Ezek a szemek csírázott szemekhez hasonlítanak, de nem szabad abba a csoportba sorolni őket. Csak azok tekinthetők csírázott szemnek, melyeknél a csíra olyan egyértelműen látható változáson ment keresztül, amely könnyűvé teszi a csírázott szemek megkülönböztetését a normális szemektől. 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 35 1. 4. Idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz): a) Idegen magvak Az „idegen magvak” a gabonaféléktől eltérő kultúr- vagy nem kultúrnövények magvai. Tartalmazzák az össze- gyűjtésre nem érdemes magvakat, az állatok számára adható magvakat és a káros magvakat. A „káros magvak” az emberek és állatok számára mérgező magvak, a gabona őrlését hátráltató vagy nehezítő magvak, valamint a gabonafélékből készült termékek minőségét befolyásoló magvak. b) Károsodott szemek A „károsodott szemek” azok, amelyeket emberi fogyasztásra, illetve a takarmánygabonafélék esetében a szarvas- marhák által történő fogyasztásra alkalmatlannak tartanak rothadás, penészesedés, bakteriális vagy egyéb okok miatt. A károsodott szemekhez tartoznak a spontán hőtermelődés vagy a szárítás során túlzott hevítés által károsodott szemek. Ezek a „hevített” vagy „kormos” szemek teljes szemek, amelyekben a hártya szürkésbarnára vagy feke- tére színeződött, miközben a szem keresztmetszete sárgásszürkére vagy barnásfeketére színeződött. A búzamuslinca által megtámadott szemek csak akkor tekintendők károsodott szemeknek, ha a szem felszínének több mint fele szürkétől feketéig színeződött a másodlagos spórás támadás eredményeként. Ha az elszíneződés a szem felszínének kevesebb mint felét fedi le, a kártevők által károsított szemek közé kell sorolni őket. c) Idegen anyagok A 3,5 mm nyílású rostán a gabonafélék mintáiból fennmaradó valamennyi anyag (más gabonafélék szemei és különösen az alapgabona nagyobb szemei kivételével) és az 1,0 mm lyukbőségű rostán átjutó anyag idegen anyagnak tekinthető. Ide tartoznak a kövek, homok, szalmadarabkák és a minták egyéb szennyeződései is, amelyek a 3,5 mm lyukbőségű rostán átjutnak, és az 1,0 mm lyukbőségű rostán fennmaradnak. Ez a meghatározás nem vonatkozik a kukoricára. A kukorica esetében az első albekezdésben említetteken túlmenően a mintában az 1 mm lyukbőségű rostán átjutó valamennyi anyag idegen anyagnak tekintendő. d) Pelyva (kukorica esetében: csutkadarabok). e) Anyarozs. f) Romlott szemek. g) Elpusztult rovarok és rovarok darabjai. 1. 5. Élő kártevők 1. 6. Foltos szemek, amelyek elvesztették üvegességüket (mitadiné vagy foltos) A durumbúza mitadinészemei azok a szemek, melyeknek magva nem tekinthető egészen üvegesnek. 2. A GABONAFÉLÉK EGYES TÍPUSAINÁL A SZENNYEZŐDÉSEK MEGHATÁROZÁSAKOR FIGYELEMBE VEENDŐ SPECIÁLIS TÉNYEZŐK 2. 1. Durumbúza A szemszennyeződések közé tartoznak az aszalódott szemek, egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek, az elszíneződött csírájú szemek, a fuzáriózis által fertőzött foltos szemek és a szárítás során túlhevített szemek. Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott magvak, az idegen anyagok, pelyva, anya- rozs, romlott szemek, elpusztult rovarok és rovarok darabjai. 2. 2. Közönséges búza A szemszennyeződések közé tartoznak az aszalódott szemek, egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek, az elszíneződött csírájú szemek és a szárítás során túlhevített szemek. Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott magvak, az idegen anyagok, pelyva, anya- rozs, romlott szemek, elpusztult rovarok és rovarok darabjai. 36 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet 2. 3. Rozs A szemszennyeződések közé tartoznak az aszalódott szemek, egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek és a szárítás során túlhevített szemek. Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott magvak, az idegen anyagok, pelyva, anya- rozs, elpusztult rovarok és rovarok darabjai. 2. 4. Árpa A szemszennyeződések közé tartoznak az aszalódott szemek, egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek és a szárítás során túlhevített szemek. Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott magvak, az idegen anyagok, pelyva, anya- rozs, elpusztult rovarok és rovarok darabjai. 2. 5. Kukorica A szemszennyeződések közé tartoznak az egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek és a szárítás során túlhevített szemek. A kukorica esetében a mintákban lévő valamennyi anyag, amely az 1,0 mm lyukbőségű rostán átmegy, idegen anyagnak tekintendő. Valamennyi idegen magvat, károsodott magvat, idegen anyagot, pelyvát, anyarozst, elpusztult rovart és rovarok darabjait egyéb szennyeződésnek kell tekinteni. 2. 6. Cirok A szemszennyeződések közé tartoznak az egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek és a szárítás során túlhevített szemek. Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott magvak, az idegen anyagok, pelyva, elpusztult rovarok és rovarok darabjai. 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 37 III. MELLÉKLET A KIFOGÁSTALAN MINŐSÉGŰ ALAPGABONÁN KÍVÜLI ANYAGOK MEGHATÁROZÁSÁNAK STANDARD MÓDSZERE 1. A közönséges búza, durumbúza, rozs és árpa esetében átlagosan 250 grammos mintát engednek át két rostán, ame- lyeknek egyike 3,5 mm-es hasított nyílással van ellátva, míg a másik 1,0 mm-es hasított nyílással rendelkezik, mind- egyiken fél percen át. A folyamatos rostálás biztosítása érdekében tanácsos mechanikus rostát alkalmazni, pl. egy rázóasztalt rászerelt rostákkal. A 3,5 mm-es hasított nyílással rendelkező rostán fennmaradó anyagot, valamint az 1,0 mm-es hasított nyílással rendelkező rostán átmenő anyagot együtt kell mérni, és idegen anyagnak kell tekinteni. Amennyiben a 3,5 mm-es hasított nyílással rendelkező rostán fennmaradó anyag az „egyéb gabonafélék” csoportba tartozó részeket vagy az alapgabona különösen nagy szemeit tartalmazza, ezeket a részeket vagy szemeket vissza kell juttatni a rostált mintába. A rostálás során az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostánál alaposan ellenőrizni kell, hogy vannak-e élő kártevők. Egy szeparátor segítségével 50–100 grammos mintát kell kivenni a rostált mintából. E részminta tömegét le kell mérni. A részmintát ezt követően csipesszel vagy egy szaruspatulával szét kell teríteni egy asztalon, és a tört szemeket, egyéb gabonaféléket, csírázott szemeket, kártevők által károsított szemeket, fagy által károsított szemeket, elszíneződött csírájú szemeket, foltos szemeket, idegen magvakat, anyarozst, károsodott szemeket, romlott szemeket, pelyvát, élő kártevőket és elpusztult rovarokat el kell távolítani. Amennyiben a részminta még pelyvás szemeket tartalmaz, ezekről a pelyvát kézzel le kell szedni, az így keletkezett pelyvát pelyvadaraboknak kell tekinteni. A köveket, homokot és szalmatöredékeket idegen anyagnak kell tekinteni. A részmintát fél percen át rostálják egy 2,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán a közönséges búza, 1,8 mm-esen a rozs, 1,9 mm-esen a durumbúza, 2,2 mm-esen az árpa esetében. Azt az anyagot, amely ezen a rostán átmegy, aszalódott szemeknek tekintik. A fagy által károsodott szemek és az éretlen zöld szemek az „aszalódott szemek” csoportba tartoznak. 2. A kukorica esetében egy 500 grammos, illetve a cirok esetében egy 250 grammos átlagmintát fél percen át ráznak egy 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostában. Ellenőrizni kell az élő kártevők és az elpusztul rovarok jelen- létét. Csipesz vagy szaruspatula alkalmazásával el kell távolítani az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán fenn- maradó anyagokból a köveket, homokot, a szalmatöredékeket és egyéb idegen anyagokat. Az így eltávolított idegen anyagokat hozzá kell adni az 1,0 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rostán átmenő anyagokhoz, és tömegüket együtt kell lemérni. A szeparátor alkalmazásával a rostán átmenő mintából el kell készíteni a kukorica esetében egy 100–200 grammos, illetve a cirok esetében egy 25–50 grammos részmintát. E részminta tömegét le kell mérni. A mintát az asztalon vékony rétegben szét kell teríteni. Csipesz vagy szaruspatula alkalmazásával el kell távolítani az egyéb gabonafélék darabjait, a kártevők által károsított szemeket, fagy által károsított szemeket, csírázott szemeket, idegen magvakat, a károsodott szemeket, pelyvát, élő kártevőket és elpusztult rovarokat. Ezt követően e részleges mintát át kell engedni a kukorica esetében egy 4,5 mm-es, illetve a cirok esetében egy 1,8 mm-es, kerek, hálószemű rostán. Az e rostán átmenő anyagot tört szemeknek kell tekinteni. 3. A kifogástalan minőségű alapgabonaféléktől eltérő anyagok csoportjainak, melyeket az 1. és 2. pontokban említett módszerek szerint határoztak meg, tömegét rendkívül alaposan, 0,01 gramm pontossággal le kell mérni, és százalékos arányuk szerint szét kell osztani az átlagmintában. Az elemzési jelentés során bevitt adatoknak 0,1 százalék pontossá- gúaknak kell lenniük. Ellenőrizni kell az élő kártevők jelenlétét. Általános szabályként minden egyes mintát kétszer kell elemezni. A fent említett anyagok összességét tekintve a két elemzés nem különbözhet egymástól 10 %-nál nagyobb mértékben. 4. Az 1. , 2. és 3. pontban említett műveletek során alkalmazandó készülékek az alábbiak: a) minta szeparátor, pl. egy kúp alakú vagy barázdált készülék; b) precíziós vagy analitikai mérleg; c) 1,0 mm-es, 1,8 mm-es, 1,9 mm-es, 2,0 mm-es, 2,2 mm-es és 3,5 mm-es hasított nyílásokkal rendelkező rosták, valamint 1,8 mm-es és 4,5 mm-es, kerek, hálószemű rosták. A rosták rázóasztalra szerelhetők. 38 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet IV. MELLÉKLET A NEDVESSÉGTARTALOM MÉRÉSÉNEK STANDARD MÓDSZERE 1. Alapelv A terményt 130–133 °C hőmérsékleten szárítják normális légköri nyomáson a részecskék méretének megfelelő ideig. 2. Tárgy Ez a szárítási módszer a darabokra zúzott gabonafélékre vonatkozik, amelyeknek legalább 50 %-a átmegy a 0,5 mm- es hálószemű rostán, és kevesebb mint 10 % maradványt hagy az 1,0 mm-es, kerek, hálószemű rostán. A módszer a lisztre is vonatkozik. 3. Eszközök Precíziós mérleg. Egy nedvességet magába nem szívó anyagból készült zúzó, amely könnyen tisztítható, lehetővé teszi a gyorsan és egyenletesen végezhető zúzást túlmelegedés nélkül, a minimumra csökkenti a külső levegővel való érintkezést, és megfelel a 2. pontban említett követelményeknek (pl. leemelhető görgős malom). Rozsdamentes fémből vagy üvegből készült tartály, amely kellőképp szorosan záródó fedővel rendelkezik; a teszt- minta 0,3 gramm per cm2 eloszlatását lehetővé tévő munkafelület. Elektronikusan fűtött, hőszigetelt fűtőkamra, 130–133 °C-ra (1) beállítva, megfelelő szellőztetéssel (2) ellátva. Egy szárító fém- vagy annak hiányában porcelántányérral (vastag, perforált), amely valamilyen alkalmas szárítószert tartalmaz. 4. Eljárás Szárítás Az összezúzott apró szemű gabonafélékből 5 grammnál, az összezúzott kukoricából 8 grammnál kicsit nagyobb mennyiséget kell kimérni, 1 mg pontossággal egy előre lemért tömegű tartályba. Helyezzük a tartályt a 130–133 °C hőmérsékletre melegített fűtőkamrába. Ezt a lehető leggyorsabban kell tenni a túlzott hőmérséklet-csökkenés mege- lőzése érdekében. Az apró szemű gabonaféléket két órán át, a kukoricát négy órán át kell száradni hagyni, miután a fűtőkamra újra elérte a 130–133 °C hőmérsékletet. A tartályt el kell távolítani a fűtőkamrából, gyorsan vissza kell helyezni a fedelét, majd 30–45 percig hűlni kell hagyni egy szárítóban, és tömegét le kell mérni (1 mg pontos- sággal). 5. Számítási módszer és képlet E = a tesztminta eredeti tömege grammokban M = a tesztminta tömege kezelés után grammokban M’ = a tesztminta tömege zúzás után grammokban m = a száraz tesztminta tömege grammokban A nedvességtartalom a termék százalékában kifejezve egyenlő: – előzetes kezelés nélkül (E – m) x 100/E, – előzetes kezeléssel (M’ – m)M/M’ + E – M) x 100/E = 100 (1 – Mm/EM’). A tesztet legalább egyszer meg kell ismételni. 6. Ismétlés Az azonos elemző által egy időben vagy gyors egymásutánban végzett két meghatározás során nyert értékek közötti különbség nem haladhatja meg a 0,15 g nedvességet a minta 100 grammjában. Ha meghaladja, a meghatározásokat meg kell ismételni. (1) A fűtőkamrában mért léghőmérséklet. (2) A fűtőkapacitásnak olyannak kell lenni, hogy ha előre be lett állítva 130–133 °C-os hőmérsékletre, akkor kevesebb mint 45 percen belül visszaálljon ez a hőmérséklet, miután a maximális számú tesztmintát behelyezték a kamrába szimultán szárításra. A szellőztetésnek olyannak kell lenni, hogy ha az apró szemű gabonaféléket (étkezési búza, durumbúza, árpa, cirok és rozs) két órán át, illetve a kukoricát négy órán át szárítják, akkor a dara vagy esetleg a kukorica valamennyi tesztmintájának eredménye, amelyet a fűtőkamrába lehet helyezni, 0,15 %-nál kisebb mértékben térjen el a három órán át szárított apró szemű gabonafélék, illetve az öt órán át szárított kukorica eredményeitől. 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 39 A KÖZÖNSÉGES BÚZÁBÓL NYERT TÉSZTA NEM RAGACSOS MIVOLTÁNAK ÉS GÉPI FELDOLGOZHA- TÓSÁGÁNAK MEGHATÁROZÁSI MÓDSZERE V. MELLÉKLET 1. Cím A búzaliszt tesztsütésének módszere. 2. Tárgy A módszer lisztre vonatkozik, amelyet kísérletileg őröltek búzából az élesztős kenyér előállítása céljából. 3. Alapelv A tészta lisztből, vízből, élesztőből, sóból és cukorból készül egy meghatározott keverőben. A szétadagolást és gömbölyítést követően a darabokat 30 percig pihentetik; formázzák őket, sütőlapokra helyezik és kisütik egy rögzített időtartamú végső próba után. A tésztakezelési körülményeket feljegyzik. A vekniket térfogat és magasság alapján bírálják. 4. Alkotórészek 4. 1. Élesztő Saccharomyces cerevisiae DHW-Hamburg-Wansbeck típusú aktív száraz élesztő vagy ehhez hasonló termék. 4. 2. Csapvíz 4. 3. Cukor-só-aszkorbinsav oldat Oldjunk fel 30 ± 0,5 g nátrium-kloridot (kereskedelmi osztályú), 30 ± 0,5 g cukrot (kereskedelmi osztályú) és 0,040 ± 0,001 g aszkorbinsavat 800 ± 5 g vízben. Naponta friss készítendő. 4. 4. Cukoroldat Oldjunk fel 5 ± 0,1 g cukrot (kereskedelmi osztályú) 95 ± 1 g vízben. Naponta friss készítendő. 4. 5. Enzimaktív malátaliszt Kereskedelmi osztályú. 5. Felszerelés és készülék 5. 1. Sütőterem 22–25°C hőmérséklet fenntartására szabályozott. 5. 2. Hűtőgép 4 ± 2 °C hőmérséklet fenntartásához. 5. 3. Mérleg Maximális terhelése 2 kg, pontossága 2 g. 5. 4. Mérleg Maximális terhelése 0,5 kg, pontossága 0,1 g. 5. 5. Analitikai mérleg Pontossága 0,1 x 10-3 g. 40 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet 5. 6. Keverő Stephan UMTA 10, keverőkaros „Detmold” modell rendelkező hasonló berendezés. (Stephan Soehne GmbH) vagy ugyanilyen jellemzőkkel 5. 7. Kísérleti szekrény 30 ± 1°C hőmérséklet fenntartására szabályozott. 5. 8. Nyitott műanyag dobozok Polimetil-metakrilátból készültek (plexiüveg, perspex). Belső méreteik: 25 x 25 x 15 cm magas, falvastagság 0,5 ± 0,05 cm. 5. 9. Négyszögletes műanyag lepedők Polimetil-metakrilátból készültek (plexiüveg, perspex). Legalább 30 x 30 cm-esek, vastagságuk 0,5 ± 0,05 cm. 5. 10. Formázó Brabender golyós homogenizáló (Brabander OHG) vagy ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező hasonló berendezés. 6. Mintavétel Az ICC No 101 szabvány szerint. 7. Eljárás 7. 1. A vízfelvétel meghatározása A vízabszorpció meghatározása az ICC No 115/1 szabvány szerint. 7. 2. A malátaliszt-hozzáadás meghatározása A liszt „esésszámának” meghatározása az ISO 3093-1982 szerint. Ha az „esésszám” magasabb, mint 250, a liszt és növekvő mennyiségű malátaliszt keverékei sorozatának felhasználásával meg kell határozni a hozzáadandó malátaliszt mennyiségét, amely a 200–250 tartományba való jutásához szükséges (4. 5. ). Ha az „esésszám” keve- sebb mint 250, nincs szükség malátalisztre. 7. 3. Az aktív száraz élesztő újraaktiválása A cukoroldat (4. 4. ) hőmérsékletét 35 ± 1 °C-ra kell igazítani. Tömegben mérve egy rész aktív száraz élesztőt kell beönteni négy rész ilyen módon temperált cukoroldatba. Ne keverjük. Szükség esetén körkörösen mozgassuk. Hagyjuk állni 10 ± 1 percig, majd keverjük addig, míg egy homogén oldatot kapunk. Ezt az oldatot 10 percen belül fel kell használni. 7. 4. A liszt és a tésztafolyadék hőmérsékletének beállítása A liszt és a víz hőmérsékletét úgy kell beállítani, hogy keverés után a tészta hőmérséklete 27 ± 1 °C legyen. 7. 5. A tészta összetétele Mérjen ki 2 g-os pontossággal 10 y/3 g lisztet adott nedvességtartalom mellett (1 kg 14 % nedvességtartalom melletti lisztnek megfelelően), amelyben „y” a farinográfteszthez felhasznált liszt mennyisége (lásd a No 115 ICC szabvány 9. 1. cikkét). Mérje ki 0,2 g-os pontossággal az „esésszám” 200–250 tartományba történő beállításához szükséges malátaliszt mennyiségét (7. 2. ). Mérjen ki 430 ± 5 g cukor-só-aszkorbinsav oldatot (4. 3. ), és adjon hozzá vizet egy (x – 9) 10 y/3 g teljes tömeghez (lásd 10. 2. ), ahol az „x” a farinográftesztben használt víz mennyisége (lásd a No 115 ICC szabvány 9. 1. cikkét). Ezt a teljes tömeget (általában 450 és 650 g közötti) 1,5 g pontossággal kell elérni. Mérjen ki 90 ± 1 g élesztőoldatot (7. 3. ). Jegyezze fel a tészta teljes tömegét (P), ami a liszt, a cukor-só-aszkorbinsav oldat, valamint a víz, az élesztőoldat és a malátaliszt tömegeinek összege. 7. 6. Keverés A keverés megkezdése előtt a keverőt 27 ± 1 °C-ra kell beállítani megfelelő mennyiségű temperált víz alkalmazá- sával. Helyezzük a tészta folyékony alkotóelemeit a keverőbe, majd tegyük rá a lisztet és a malátalisztet. 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 41 Indítsuk be a keverőt (1-es sebesség, 1 400 fordulat/perc), és járassuk 60 másodpercig. Húsz másodperccel a keverés megkezdése után fordítsuk el a keverőedény fedeléhez erősített vakarót két fordulattal. Mérjük meg a tészta hőmérsékletét. Amennyiben ez a 26–28°C-os tartományon kívül esik, dobjuk ki a tésztát, és keverjünk újat az alkotóelemek hőmérsékletének beállítása után. Jegyezzük fel a tészta jellemzőit az alábbi kifejezések egyikének alkalmazásával: – nem ragadós és gépileg feldolgozható, vagy – ragadós és gépileg nem feldolgozható. Ahhoz, hogy a tésztát „nem ragadósnak és gépileg feldolgozhatónak” tekinthessük, egyöntetű masszának kell lennie, amely alig ragad a keverőedény oldalához és orsójához. A tészta kézzel felszedhető és a keverőtálból egyetlen mozdulattal eltávolítható legyen észrevehető veszteség nélkül. 7. 7. Szétadagolás és kerekítés Mérjen ki 2 g pontossággal 3 darabot a tésztából az alábbi képlet szerint: p = 0,25 P, ahol: p = a lemért tésztadarab tömege P = a tészta teljes tömege. Azonnal gömbölyítse a darabokat 15 másodpercen át egy formázóban (5. 10. ), és helyezze azokat 30 ± 2 percre a négyszögletes műanyag lepedőkre (5. 9. ) a kísérleti szekrényben (5. 7. ), és fedje le a felfordított műanyag dobo- zokkal (5. 8. ). Ne hintse be liszttel. 7. 8. Formázás lefedett tésztadarabokat a formázóhoz (5. 10. ), és Vigye a műanyag lepedőkön levő, felfordított dobozokkal gömbölyítsen újra minden darabot 15 másodpercig. Ne vegye le a fedőt a tésztadarabokról közvetlenül a kerekítés előttig. Jegyezze fel újból a tészta jellemzőit az alábbi kifejezések egyikének alkalmazásával: – nem ragadós és gépileg feldolgozható, vagy – ragadós és gépileg nem feldolgozható. Ahhoz, hogy a tészta „nem ragadósnak és gépileg feldolgozhatónak” minősüljön, alig vagy egyáltalán nem ragadhat a kamra oldalaihoz úgy, hogy szabadon foroghasson maga körül, és a gép működése során szabályos golyót alkosson. A művelet végén, amikor a kamra fedelét felemelik, a tészta nem ragadhat a tésztaformázó kamra oldalaihoz. (7. 9. ; 7. 10. ; 8. ) 9. Tesztjelentés A tesztjelentésben meg kell említeni az alábbiakat: – a tésztakezelés jellege a keverés végén és a formázáskor, – a liszt „esésszáma” a malátaliszt hozzáadása nélkül, – bármiféle megfigyelt rendellenesség. Tartalmaznia kell továbbá: – az alkalmazott módszert, – a minta azonosításához szükséges valamennyi részletet. 10. Általános megjegyzések 10. 1. 10. 2. A tésztafolyadék mennyiségének számítására szolgáló képlet az alábbi megfontolásokon alapszik: X ml víz hozzáadása a 300 g 14 % nedvességtartalmú liszt egyenértékéhez eredményezi a kívánt állományt. A sütőteszthez hasonlóan 1 kg lisztet (14 % nedvességtartalmú) használnak fel, mivel x 300 g liszten alapszik, a sütőteszthez az x-et hárommal el kell osztani, és 10 g vízzel be kell szorozni, azaz 10 x/3 g. 42 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet A 430 g cukor-só-aszkorbinsav oldat 15 g sót és 15 g cukrot tartalmaz. Ezt a 430 g oldatot a tésztafolyadék tartalmazza. Így ahhoz, hogy 10 x/3 g vizet adjunk a tésztához, (10 x/3 + 30) grammnyi, a 430 g cukor-só- aszkorbinsav oldatból és egy további vízmennyiségből álló tésztafolyadékot kell hozzáadni. Habár az élesztőoldattal hozzáadott víz egy részét az élesztő magába szívja, ez az oldat tartalmaz „szabad” vizet is. Önkényesen feltételezett, hogy 90 g élesztőoldat 60 g „szabad” vizet tartalmaz. A tésztafolyadék mennyiségét erre az élesztőoldatban levő 60 g „szabad” vízre kell módosítani, ezért végül 10 x/3 plusz 30 mínusz 60 g mennyiséget kell hozzáadni. Ez a következőképp alakítható át: (10 x3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, a képletet a 7. 5. pont tartalmazza. Ha pl. az x víz hozzáadása a farinográfteszt során 165 ml volt, ezt az értéket kell behelyettesíteni a képletbe, úgy a 430 g cukor-só-aszkorbinsav oldathoz vizet kell hozzáadni a következő összes tömeghez: ð 165 – 9 Þ10=3= 156 x 10/3 = 520 g. 10. 3. A módszer nem vonatkozik közvetlenül a búzára. A búza sütési jellemzőinek megállapításához követendő eljárás a következő: Tisztítsa meg a búzát, és határozza meg a tisztított búza nedvességtartalmát. Ha a nedvességtartalom a 15,0– 16,0 % tartományon belül van, a búzát nem kell kezelni. Ha a nedvességtartalom e tartományon kívül esik, a nedvességtartalmat legalább három órával az őrlés előtt 15,5 ± 0,5 %-ra kell beállítani. Őrölje a búzát malommal vagy egy hasonló jellemzőkkal rendelkező berendezéssel. lisztté egy Buehler MLU 202 laboratóriumi malommal, egy Brabender Quadrumat Senior Minimum 72 % lisztet eredményező őrlési eljárást válasszon, a hamutartalom a szárazanyag 0,50–0,60 %-a legyen. Határozza meg a liszt hamutartalmát a Bizottság 1501/95/EK rendeletének I. melléklete szerint (HL L 147. , 1995. 6. 30. , 7. o. ), illetve a nedvességtartalmát e rendelet szerint. A kinyerési rátát az alábbi egyenlettel számítsa: (cid:1) ð ð E ¼ 100 – f ÞF Þ= 100 – w ð (cid:2) ÞW x 100 %, ahol E f = kinyerési ráta = a liszt nedvességtartalma w = a búza nedvességtartalma F = f nedvességtartalommal előállított liszt tömege W = a w nedvességtartalommal őrölt búza tömege. Megjegyzés: Az alkalmazandó alkotórészekre és berendezésekre vonatkozó információkat az Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen, Netherlands által kiadott 1977. március 31-i T 77/300 doku- mentum tartalmazza. 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 43 VI. MELLÉKLET A VESZTESÉGRÁTA MEGHATÁROZÁSA AZ ÜVEGESSÉG SZEMPONTJÁBÓL 1. Alapelv Csak a minta egy részét használják fel azon szemek százalékának meghatározásához, amelyek egészben vagy részben elvesztették üveges vonásukat. A szemeket Pohl-szemvágó vagy hasonló eszköz alkalmazásával vágják el. 2. Felszerelés és készülék – Pohl-szemvágó vagy hasonló eszköz, – csipesz, szike, – tálca vagy edény. 3. Eljárás a) A meghatározást egy 100 g-os mintán végzik a kifogástalan minőségű alapgabonaféléktől eltérő bármiféle anyag eltávolítása után. b) Terítse szét a mintát egy tálcán, és jól homogenizálja. c) Helyezze a tálat a gabonavágóba, és terítsen egy maréknyi szemet a hálóra. Határozottan ütögesse meg, hogy biztosítsa azt, hogy csak egy szem legyen minden egyes lukban. Engedje le a mozgatható részt, hogy helyben tartsa a szemeket, majd vágja el őket. d) Készítsen elegendő tálat annak biztosításához, hogy minimum 600 szem legyen elvágva. e) Számolja meg azokat a szemeket, amelyek részben vagy teljesen elvesztették üvegességüket („mitadiné”). f) Számítsa ki azoknak a szemeknek a százalékát, amelyek részben vagy teljesen elvesztették üvegességüket („mita- diné”). 4. Az eredmények kifejezése l = a kifogástalan minőségű alapgabonaféléktől eltérő anyagok tömege grammokban M = a vizsgált tisztított szemek százaléka, amelyek részben vagy egészben elvesztették üvegességüket („mitadiné”). 5. Eredmény Azoknak a szemeknek a százaléka, amelyek részben vagy egészben elvesztették üvegességüket („mitadiné”) a teszt- adagban: (M x (100 – l))/100 = … 44 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet VII. MELLÉKLET I. TÁBLÁZAT Árnövekedések a nedvességtartalom függvényében Nedvességtartalom (%) Árnövekedés (EUR/t) 13,4 13,3 13,2 13,1 13,0 12,9 12,8 12,7 12,6 12,5 12,4 12,3 12,2 12,1 12,0 11,9 11,8 11,7 11,6 11,5 11,4 11,3 11,2 11,1 11,0 10,9 10,8 10,7 10,6 10,5 10,4 10,3 10,2 10,1 10,0 0,1 0,2 0,3 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 1,8 1,9 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,8 2,9 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 II. TÁBLÁZAT Árcsökkentések a nedvességtartalom függvényében Nedvességtartalom (%) Árcsökkentés (EUR/t) 14,5 14,4 14,3 14,2 14,1 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 45 III. TÁBLÁZAT Árcsökkentések a fajsúlyok függvényében Gabona Közönséges búza Árpa 76–75 75–74 74–73 64,0–62,0 Fajsúly (kg/hl) Árcsökkentés (EUR/t) 0,5 1,0 1,5 1,0 IV. TÁBLÁZAT Árcsökkentések a fehérjetartalom függvényében Fehérjetartalom (1) (N x 5,7) Gazdasági év 2000/2001. Gazdasági év 2001/2002. Gazdasági év 2002/2003 után (EUR/t) 11,5–11,0 11,0–10,5 10,5–10,3 10,3–10,0 (1) A szárazanyag %-ában. 1,5 3,0 5,0 5,0 2,0 4,0 5,0 2,5 5 46 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet A csökkentés meghatározásának gyakorlati módszere, amelyet az intervenciós hivataloknak a cirok áránál kell alkalmazni VIII. MELLÉKLET 1. Alapadatok P 0,4 = a tannin százaléka a nyerstermékben = a tannin százaléka, amely felett a csökkentés alkalmazandó 11 % (1) = a szárazanyagban mért 1 % tanninnak megfelelő csökkentés 2. A csökkentés számítása Az intervenciós árra vonatkozó, euróban kifejezett csökkentést az alábbi képlet szerint kell számítani: Þ 11 P – 0,40 ð (1) 1 000 g szárazanyag tannintartalma alapján a cirok áránál alkalmazandó csökkentés: a) 0 % elméleti tannin tartalmú 1 000 g cirok szárazanyag baromfik által metabolizálható energiája: 3 917 kcal. b) 1 000 g cirok szárazanyag baromfik által metabolizálható energiájának csökkenése további tannin-százalékpontonként: 419 kcal. c) Az intervencióra elfogadható cirokra meghatározott maximális tannintartalom és a standard minőségre meghatározott tannin- tartalom közötti különbség százalékpontokban kifejezve: 1,0 – 0,30 = 0,70. d) Az 1,0 % tannint tartalmazó cirok baromfik által metabolizálható energiája és a standard minőséggel azonos tannintartalmú cirok baromfik által metabolizálható energiája közötti különbség százalékban kifejezve (0,30 %): (cid:1) 100 - Þ ð 3 917 - 419 x 1,0 Þ ð 3 917 - 419 x 0,30 (cid:2) x 100 ¼ 7,74 % e) A szárazanyag 1 % tannintartalmának megfelelő csökkentés, 0,30 % felett: 7,74 0,70 ¼ EUR 11


title: Verordnung (EG) Nr. 815/2000 der Kommission vom 19. April 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: L 100/10 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 20. 4. 2000 VERORDNUNG (EG) Nr. 815/2000 DER KOMMISSION vom 19. April 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (2) ihrem Anhang angeführten Erzeugnisse und Zeiträume festgelegt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigen — gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durchführungsbestimmungen zur Einfuhrregelung für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde von der Kommission festzulegenden, der pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 für die in zur Bestimmung HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 20. April 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 19. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. 20. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 100/11 zu der Verordnung der Kommission vom 19. April 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise ANHANG KN-Code Drittland-Code (1) (EUR/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 068 204 624 999 052 068 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 388 400 404 508 512 528 720 800 804 999 388 512 528 720 804 999 128,3 107,0 87,1 174,8 124,3 104,5 66,8 85,7 75,9 41,5 58,7 82,1 37,2 40,6 33,8 48,9 48,5 80,2 98,6 92,4 81,4 93,7 86,2 126,3 174,4 84,9 102,0 76,9 77,6 78,4 57,3 151,1 88,3 (1) Nomenklatur der Länder gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2543/1999 der Kommission (ABl. L 307 vom 2. 12. 1999, S. 46). Der Code „999“ steht für „Verschiedenes“