title: QUESTION ÉCRITE E-1315/00 posée par Cristiana Muscardini (UEN) et Gianfranco Fini (UEN) à la Commission. Application en Italie de la directive CE 86/653.

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Italy
occupational status
sales occupation
sales representative
self-employed person
severance pay
wage earner

formats: html pdf print

text: C 46 E/170 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/197) QUESTION (cid:201)CRITE E-1315/00 posØe par Cristiana Muscardini (UEN) et Gianfranco Fini (UEN) (cid:224) la Commission Objet: Application en Italie de la directive CE 86/653 (27 avril 2000) Une entreprise commerciale a liquidØ l(cid:146)indemnitØ de cessation de fonctions d(cid:146)un travailleur salariØ (reprØsentant de commerce), sur la base d(cid:146)un accord Øconomique du 25 juillet 1989, au lieu de le faire sur la base du dØcret de loi du 10 septembre 1991, no 303, visØ dans la directive CE 86/653 (1) relative (cid:224) la coordination des droits des (cid:201)tats membres concernant les agents commerciaux indØpendants, conformØ- ment (cid:224) l(cid:146)article 15 de la loi du 29 dØcembre 1990, no 428. Le choix opØrØ par l(cid:146)entreprise rØduit sensiblement le montant de l(cid:146)indemnitØ alors que le dØcret de loi 303 visØ dans la directive europØenne avantagerait le travailleur, lequel (cid:224) juste titre, sans pour autant obtenir satisfaction, invoque en sa faveur le dØcret prØcitØ. Cela Øtant, la Commission peut-elle indiquer: (cid:129) si elle estime que la directive europØenne a prioritØ sur l(cid:146)accord Øconomique de 1989; (cid:129) si la rØglementation europØenne prØvaut sur la rØglementation nationale; (cid:129) et, dans l(cid:146)affirmative, quelles actions le travailleur peut entreprendre pour que les droits reconnus par la directive puissent Œtre satisfaits? (1) JO L 382 du 31. 12. 1986, p. 17. RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (15 juin 2000) La notion d(cid:146)agent commercial, au sens de la directive 86/653/CEE du Conseil du 18 dØcembre 1986 relative (cid:224) la coordination des droits des (cid:201)tats membres concernant les agents commerciaux indØpendants, est dØfinie (cid:224) l(cid:146)article 1er, paragraphe 2 de celle-ci comme «celui qui, en tant qu(cid:146)intermØdiaire indØpendant, est chargØ de fa(cid:231)on permanente de nØgocier la vente ou l(cid:146)achat de marchandises pour une autre personne, ci-aprŁs dØnommØe»commettant«, soit de nØgocier et de conclure ces opØrations au nom et pour le compte du commettant». La dØfinition de l(cid:146)agent commercial ainsi donnØe par la directive exclut de son champ d(cid:146)application certains types d(cid:146)intermØdiaires commerciaux et en particulier les reprØsentants de commerce, qui n(cid:146)agissent pas en tant qu(cid:146)intermØdiaires indØpendants mais en tant que travailleurs salariØs d(cid:146)une entreprise. (2001/C 46 E/198) QUESTION (cid:201)CRITE P-1324/00 posØe par Astrid Thors (ELDR) (cid:224) la Commission (17 avril 2000) Objet: Aide psychologique en cas d(cid:146)accident grave ou de catastrophe naturelle Ces derniŁres annØes, l(cid:146)Europe a connu plusieurs accidents et catastrophes naturelles de grande ampleur: sØismes, avalanches, glissements de terrain, inondations, catastrophes miniŁres et ferroviaires, naufrages, etc. Ces catastrophes, outre le trŁs grand nombre de morts et de blessØs qui leur sont imputables, ont eu des sØquelles psychiques pour bien des victimes. Les personnes ayant subi une expØrience traumatisante ont besoin sans dØlai d(cid:146)une aide psychologique qui est dØterminante et qui, si elle intervient dans les premiers jours, accro(cid:238)t sensiblement les chances de rØtablissement


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 852/2000 af 27. april 2000 om ændring af forordning (EØF) nr. 2219/92 om gennemførelsesbestemmelser for den særlige forsyningsordning for Madeira vedrørende mejeriprodukter samt hvad angår støtten

eurovoc_concepts:
Madeira
aid system
milk
milk product
supply

formats: pdf print

text: 28. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 103/27 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 852/2000 af 27. april 2000 om ændring af forordning (EØF) nr. 2219/92 om gennemførelsesbestemmelser for den særlige forsyningsordning for Madeira vedrørende mejeriprodukter samt hvad angår støtten KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1600/92 af 15. juni 1992 om særlige foranstaltninger for visse landbrugs- produkter til fordel for Azorerne og Madeira (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 562/98 (2), særlig artikel 10, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1696/92 (3), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 2596/93 (4), er der fastsat gennemførelsesbestemmelser for den særlige forsyningsordning for Azorerne og Madeira vedrørende visse landbrugsprodukter. I bilag II til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2219/ 92 af 30. juli 1992 om gennemførelsesbestemmelser for den særlige forsyningsordning for Madeira vedrørende mejeriprodukter og om udarbejdelse af opgørelsen over forsyningsbehovene (5), senest ændret ved forordning (3) (4) (EF) nr. 577/2000 (6), er det fastsat, hvilke støttebeløb der anvendes for mejeriprodukter. Eksportrestitutionerne for bestemte mejeriprodukter er blevet fastlagt ved Kommissionens forordning (EF) nr. 854/2000 af 27. april 2000 om fastsættelse af eksport- restitutioner for mælk og mejeriprodukter (7). På grund af disse ændringer er det nødvendigt at tilpasse bilag II til forordning (EØF) nr. 2219/92. De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Mælk og Mejeriprodukter — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bilag II til forordning (EØF) nr. 2219/92 erstattes af bilaget til nærværende forordning. Denne forordning træder i kraft den 28. april 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 173 af 27. 6. 1992, s. 1. (2) EFT L 76 af 13. 3. 1998, s. 6. (3) EFT L 179 af 1. 7. 1992, s. 6. (4) EFT L 238 af 23. 9. 1993, s. 24. (5) EFT L 218 af 1. 8. 1992, s. 75. (6) EFT L 69 af 17. 3. 2000, s. 34. (7) Se side 43 i denne Tidende. L 103/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 2000 BILAG »BILAG II KN-kode Varebeskrivelse Produktkode Noter Støtte (EUR/100 kg netto, medmindre andet er anført) 0401 Mælk og fløde, ikke koncentreret og ikke tilsat sukker eller andre sødemidler: 0401 10 – Med fedtindhold på 1 vægtprocent og derunder: 0401 10 10 – – I pakninger med indhold af 2 liter og derunder 0401 10 90 – – I andre tilfælde 0401 20 – Med fedtindhold på over 1 vægtprocent, men ikke over 6 vægtprocent: – – 3 vægtprocent og derunder: 0401 20 11 – – – I pakninger med indhold af 2 liter og derunder: – Med fedtindhold på højst 1,5 vægtprocent – Med fedtindhold på over 1,5 vægtprocent 0401 20 19 – – – I andre tilfælde: – Med fedtindhold på højst 1,5 vægtprocent – Med fedtindhold på over 1,5 vægtprocent – – Over 3 vægtprocent: 0401 20 91 – – – I pakninger med indhold af 2 liter og derunder: – Med fedtindhold på højst 4 vægtprocent – Med fedtindhold på over 4 vægtprocent 0401 20 99 – – – I andre tilfælde: – Med fedtindhold på højst 4 vægtprocent – Med fedtindhold på over 4 vægtprocent 0401 30 – Med fedtindhold på over 6 vægtprocent: – – 21 vægtprocent og derunder: 0401 30 11 – – – I pakninger med indhold af 2 liter og derunder: – Med fedtindhold: 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 11 9100 0401 20 11 9500 0401 20 19 9100 0401 20 19 9500 0401 20 91 9100 0401 20 91 9500 0401 20 99 9100 0401 20 99 9500 – På højst 10 vægtprocent 0401 30 11 9100 – Over 10 vægtprocent, men højst 17 vægtprocent 0401 30 11 9400 – Over 17 vægtprocent 0401 30 11 9700 0401 30 19 – – – I andre tilfælde: – Med fedtindhold: – På højst 10 vægtprocent 0401 30 19 9100 – Over 10 vægtprocent, men højst 17 vægtprocent 0401 30 19 9400 – Over 17 vægtprocent 0401 30 19 9700 – – Over 21 vægtprocent, men ikke over 45 vægtprocent: 2,327 2,327 2,327 3,597 2,327 3,597 4,551 5,302 4,551 5,302 6,803 10,50 15,77 6,803 10,50 15,77 28. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 103/29 KN-kode Varebeskrivelse Produktkode Noter Støtte (EUR/100 kg netto, medmindre andet er anført) 0401 30 31 – – – I pakninger med indhold af 2 liter og derunder: – Med fedtindhold: – På højst 35 vægtprocent 0401 30 31 9100 – Over 35 vægtprocent, men højst 39 vægtprocent 0401 30 31 9400 – Over 39 vægtprocent 0401 30 31 9700 0401 30 39 – – – I andre tilfælde: – Med fedtindhold: – På højst 35 vægtprocent 0401 30 39 9100 – Over 35 vægtprocent, men højst 39 vægtprocent 0401 30 39 9400 – Over 39 vægtprocent 0401 30 39 9700 – – Over 45 vægtprocent: 0401 30 91 – – – I pakninger med indhold af 2 liter og derunder: – Med fedtindhold: – På højst 68 vægtprocent 0401 30 91 9100 – Over 68 vægtprocent, men højst 80 vægtprocent 0401 30 91 9400 – Over 80 vægtprocent 0401 30 91 9700 0401 30 99 – – – I andre tilfælde: – Med fedtindhold: – På højst 68 vægtprocent 0401 30 99 9100 – Over 68 vægtprocent, men højst 80 vægtprocent 0401 30 99 9400 ex 0402 Skummetmælkspulver med et fedtindhold på ikke over 1,5 vægtprocent – Over 80 vægtprocent ex 0402 Sødmælkspulver med et fedtindhold på ikke over 27 vægtprocent 0401 30 99 9700 0402 10 11 9000 0402 10 19 9000 0402 21 11 9900 0402 21 19 9900 0402 21 11 – – – – I pakninger af nettovægt 2,5 kg og derunder: – Med fedtindhold: – På højst 11 vægtprocent 0402 21 11 9200 – Over 11 vægtprocent, men højst 17 vægtprocent 0402 21 11 9300 – Over 17 vægtprocent, men højst 25 vægtprocent 0402 21 11 9500 – Over 25 vægtprocent 0402 21 11 9900 – – – – I andre tilfælde: 0402 21 19 – – – – – Med fedtindhold på over 11 vægtprocent, men ikke over 27 vægtprocent: – På højst 17 vægtprocent 0402 21 19 9300 – Over 17 vægtprocent, men højst 25 vægtprocent 0402 21 19 9500 – Over 25 vægtprocent 0402 21 19 9900 (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) 38,32 59,85 66,00 38,32 59,85 66,00 75,22 110,55 129,01 75,22 110,55 129,01 65,00 93,00 65,00 82,00 86,40 93,00 82,00 86,40 93,00 L 103/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 2000 KN-kode Varebeskrivelse Produktkode Noter Støtte (EUR/100 kg netto, medmindre andet er anført) ex 0405 Smør og andre mælkefedtstoffer; smørbare mælkefedtprodukter: 0405 10 – Smør: – – Med fedtindhold på 85 vægtprocent og derunder: – – – Naturligt smør: 0405 10 11 – – – – I pakninger af nettovægt 1 kg og derunder: – – – – – Med fedtindhold på: – – – – – – 80 vægtprocent og derover, men mindre end 82 vægtprocent 0405 10 11 9500 – – – – – – 82 vægtprocent og derover 0405 10 11 9700 0405 10 19 – – – – I andre tilfælde: – – – – – Med fedtindhold på: – – – – – – 80 vægtprocent og derover, men mindre end 82 vægtprocent 0405 10 19 9500 – – – – – – 82 vægtprocent og derover 0405 10 19 9700 0405 10 30 – – – Rekombineret smør: – – – – I pakninger af nettovægt 1 kg og derunder: – – – – Med et fedtindhold på: – – – – – – 80 vægtprocent og derover, men mindre end 82 vægtprocent 0405 10 30 9100 – – – – – – 82 vægtprocent og derover 0405 10 30 9300 – – – – I andre tilfælde: – – – – – Med fedtindhold på: – – – – – – 80 vægtprocent og derover, men mindre end 82 vægtprocent 0405 10 30 9500 – – – – – – 82 vægtprocent og derover 0405 10 30 9700 0405 10 50 – – – Vallesmør: – – – – I pakninger af nettovægt 1 kg og derunder: – – – – – Med fedtindhold på: – – – – – – 80 vægtprocent og derover, men mindre end 82 vægtprocent 0405 10 50 9100 – – – – – – 82 vægtprocent og derover 0405 10 50 9300 – – – – I andre tilfælde: – – – – – Med fedtindhold på: – – – – – – 80 vægtprocent og derover, men mindre end 82 vægtprocent 0405 10 50 9500 – – – – – – 82 vægtprocent og derover 0405 10 90 – – Andre varer ex 0405 20 – Smørbare mælkefedtprodukter: 0405 20 90 – – Med fedtindhold på over 75 vægtprocent, men under 80 vægtprocent: – – – Med fedtindhold på: – – – – 75 vægtprocent, men mindre end 78 vægtprocent – – – – 78 vægtprocent og derover 0405 90 – Andre varer: 0405 90 10 – – Med fedtindhold på 99,3 vægtprocent og derover og med vandindhold på 0,5 vægtprocent og derunder 0405 90 90 – – I andre tilfælde 0405 10 50 9700 0405 10 90 9000 0405 20 90 9500 0405 20 90 9700 0405 90 10 9000 0405 90 90 9000 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 187,10 165,09 171,69 228,00 180,50 28. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 103/31 KN-kode Varebeskrivelse ex 0406 Ost og ostemasse (3): ex 0406 90 23 – – – Edam ex 0406 90 25 – – – Tilsit ex 0406 90 76 – – – – – – – Danbo, fontal, fontina, fynbo, havarti, maribo, samsø: – – – – – – – – Med fedtindhold i tørstoffet på 45 vægtprocent og derover, men under 55 vægtprocent: – – – – – – – – – Med tørstofindhold på 50 vægtprocent og derover, men under 56 vægtprocent – – – – – – – – – Med tørstofindhold på 56 vægtprocent og derover – – – – – – – – Med fedtindhold i tørstoffet på 55 vægtprocent og derover ex 0406 90 78 – – – – – – – Gouda: – – – – – – – – Med fedtindhold i tørstoffet på mindre end 48 vægt- procent – – – – – – – – Med fedtindhold i tørstoffet på 48 vægtprocent og end men mindre derover, 55 vægtprocent – – – – – – – – Andre varer ex 0406 90 79 – – – – – – – Esrom, Italico, Kernhem, Saint-Nectaire, Saint-Paulin, Taleggio ex 0406 90 81 – – – – – – – Cantal, Cheshire, Wensleydale, Lancashire, Double Gloucester, Blarney, Colby, Monterey ex 0406 90 86 – – – – – – – – Over 47 vægtprocent, men ikke over 52 vægtprocent: – – – – – – – – – Ost fremstillet af valle – – – – – – – – – Andre varer med fedtindhold i tørstoffet: – – – – – – – – – – På mindre end 5 vægtprocent – – – – – – – – – – På 5 vægtprocent eller derover, men mindre end 19 vægtprocent – – – – – – – – – – På 19 vægtprocent eller derover, men mindre end 39 vægtprocent – – – – – – – – – – På 39 vægtprocent eller derover ex 0406 90 87 – – – – – – – – Over 52 vægtprocent, men ikke over 62 vægtprocent: – – – – – – – – – Ost fremstillet af valle, undtager Manouri – – – – – – – – – Andre varer med fedtindhold i tørstoffet: – – – – – – – – – – På mindre end 5 vægtprocent – – – – – – – – – – På 5 vægtprocent eller derover, men mindre end 19 vægtprocent – – – – – – – – – – På 19 vægtprocent eller derover, men mindre end 40 vægtprocent (EUR/100 kg netto, medmindre andet er anført) Produktkode Noter Støtte Supplerende krav ved anvendelse af produktkode Maksimalt vandindhold i vægtprocent Minimalt fedtindhold i tørstoffet i procent 47 47 50 44 46 50 45 45 56 44 52 51 47 40 60 55 53 40 45 45 45 55 0406 90 23 9900 0406 90 25 9900 (3) (3) 103,92 102,80 0406 90 76 9300 0406 90 76 9400 (3) (3) 96,98 108,62 0406 90 76 9500 (3) 102,45 20 0406 90 78 9100 (3) 102,26 48 55 40 44 5 19 39 5 19 0406 90 78 9300 0406 90 78 9500 (3) (3) 105,98 104,35 0406 90 79 9900 (3) 86,27 0406 90 81 9900 (3) 108,62 0406 90 86 9100 — 0406 90 86 9200 (3) 102,23 0406 90 86 9300 (3) 103,32 0406 90 86 9400 0406 90 86 9900 (3) (3) 108,62 117,90 0406 90 87 9100 — 0406 90 87 9200 (3) 85,19 0406 90 87 9300 (3) 94,89 0406 90 87 9400 (3) 96,33 L 103/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 4. 2000 KN-kode Varebeskrivelse ex 0406 90 87 – – – – – – – – – – På 40 vægtprocent eller derover: (fortsat) – – – – – – – – – – – Idiazabal, Manchego og Roncal, fremstillet udelukkende af fåremælk – – – – – – – – – – – Maasdam – – – – – – – – – – – Manouri – – – – – – – – – – – Hushallsost – – – – – – – – – – – Murukoloinen – – – – – – – – – – – Andre varer – – – – – – – – Over 62 vægtprocent, ex 0406 90 88 men ikke over 72 vægtprocent: – – – – – – – – – Ost fremstillet af valle – – – – – – – – – Andre varer: – – – – – – – – – – Andre varer: – – – – – – – – – – – Med fedtindhold i tørstoffet: – – – – – – – – – – – – På 10 vægtprocent eller derover, men mindre end 19 vægtprocent (EUR/100 kg netto, medmindre andet er anført) Produktkode Noter Støtte Supplerende krav ved anvendelse af produktkode Maksimalt vandindhold i vægtprocent Minimalt fedtindhold i tørstoffet i procent 45 45 43 46 41 47 45 45 53 45 50 40 0406 90 87 9951 0406 90 87 9971 0406 90 87 9972 0406 90 87 9973 0406 90 87 9974 0406 90 87 9979 (3) (3) (3) (3) (3) (3) 106,68 106,68 45,63 104,74 113,19 103,92 0406 90 88 9100 — 60 10 0406 90 88 9300 (3) 83,50 (3) Støtte for oste, hvis emballering indeholder flydende væske, især saltlage, beregnes på grundlag af ostens nettovægt, efter at vægten af den flydende væske er fratrukket. (13) Hvis produktet indeholder ikke-mælkeprodukter, tages der ved beregning af restitutionsbeløbet ikke hensyn til den andel, der svarer til ikke-mælkeprodukter. Ved afslutning af toldformaliteterne angives det i den dertil foreskrevne erklæring, om der er tilsat ikke-mælkeprodukter og i bekræftende fald angives det maksimale vægtindhold af tilsatte ikke-mælkeprodukter pr. 100 kg af det færdige produkt. «


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1213/00 von Daniel Hannan (PPE-DE) an den Rat. Arbeitsgruppen.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
drafting of EU law
power of attorney

text: C 81 E/22 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 3. 2001 Gemeinsame Antwort auf die Schriftlichen Anfragen E-1208/00 und E-1250/00 (28. September 2000) Die Frage der 13 Iraner j(cid:252)dischen Glaubens ist wiederholt auf allen Ebenen zwischen EU-Vertretern und insbesondere w(cid:228)hrend des Besuchs des iranischen Au(cid:223)enministers offiziellen iranischen Vertretern, Herrn Kharrazi im September 1999 und beim Dialog-Treffen zwischen der EU und Iran in Helsinki im Dezember 1999, angesprochen worden. Auf die Schritte der Gemeinschaft hin (cid:129) wie auch auf gleichartige Schritte der Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union hin (cid:129) hat die iranische Regierung der Europ(cid:228)ischen Union wiederholt zugesichert, dass den Inhaftierten j(cid:252)dischen Glaubens ein faires und transparentes Gerichtsverfahren zugestanden w(cid:252)rde. Im April 2000 unmittelbar vor der Er(cid:246)ffnung des Gerichtsverfahrens hat die Europ(cid:228)ische Union die iranischen Beh(cid:246)rden erneut darauf aufmerksam gemacht, dass sie dieser Angelegenheit gro(cid:223)e Bedeutung beimisst, und dabei an die Zusagen erinnert, die der Iran in der Frage des Gerichtsverfahrens gegeben hatte. Die EU hat das Urteil des Revolutionsgerichts von Schiras mit Besorgnis zur Kenntnis genommen. Sie hat ihre Entt(cid:228)uschung dar(cid:252)ber zum Ausdruck gebracht, dass der Prozess entgegen den Zusicherungen der iranischen Beh(cid:246)rden unter Ausschluss der (cid:214)ffentlichkeit stattgefunden hat. Die EU h(cid:228)lt fest, dass die M(cid:246)glichkeit der Berufung gegen das Urteil des Revolutionsgerichts von Schiras besteht. In Anbetracht der Bedeutung, die sie dieser Angelegenheit beimisst, hofft sie fest, dass das Berufungsgericht die erfolgten Verurteilungen aufheben wird. Die EU wird weiterhin gegen(cid:252)ber den iranischen Beh(cid:246)rden ihrer Besorgnis Ausdruck geben. (2001/C 81 E/024) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1213/00 von Daniel Hannan (PPE-DE) an den Rat (27. April 2000) Betrifft: Arbeitsgruppen Kann der Rat ein vollst(cid:228)ndiges Verzeichnis aller Arbeitsgruppen einschlie(cid:223)lich ihrer Aufgabenbereiche vorlegen? Antwort (10. Oktober 2000) Nach Artikel 19 Absatz 3 Unterabsatz 2 der Gesch(cid:228)ftsordnung des Rates vom 5. Juni 2000 (1) ist Folgendes vorgeschrieben: (cid:132)Das Generalsekretariat bringt das Verzeichnis der Vorbereitungsgremien auf den neuesten Stand und ver(cid:246)ffentlicht es. Nur die in diesem Verzeichnis aufgef(cid:252)hrten Aussch(cid:252)sse und Arbeitsgruppen d(cid:252)rfen als Vorbereitungsgremien des Rates zusammentreten. (cid:147) Das Generalsekretariat des Rates wird dem Herrn Abgeordneten die neueste Fassung dieses Verzeichnisses (cid:252)bermitteln. (1) ABl. L 149 vom 23. 6. 2000, S. 21. (2001/C 81 E/025) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1257/00 von Erik Meijer (GUE/NGL) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Verz(cid:246)gerung bei der Bergung der Ladung des gestrandeten Tankers (cid:132)Erika(cid:147) infolge Geheimhaltung der Existenz von Industriesonderabfall an Bord 1. Hat die Kommission Presseberichte ((cid:132)Le Parisien(cid:147) vom 31. 03. 2000, (cid:132)Rotterdams Dagblad(cid:147) vom 01. 04. 2000) zur Kenntnis genommen, aus denen hervorgeht, da(cid:223) der im Februar vor der franz(cid:246)sischen


title: QUESTION ÉCRITE E-1273/00 posée par Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) au Conseil. Aide au Mozambique.

eurovoc_concepts:
EU aid
Mozambique
aid programme
cooperation policy
economic infrastructure
financial aid
flood
natural disaster

text: 13. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 81 E/23 en dØcembre au large des c(cid:244)tes atlantiques fran(cid:231)aises, transportait non seulement du fioul lourd mais aussi une substance (cid:129) carcinogŁne selon l(cid:146)Institut national de l(cid:146)environnement et des risques industriels (INERIS) (cid:129) rØputØe Œtre un dØchet industriel spØcial si toxique que son transport ne serait pas permis? A-t-elle Øgalement connaissance de la thŁse qu(cid:146)avancent ces articles, (cid:224) savoir que le premier ministre 2. fran(cid:231)ais, Lionel Jospin, aurait promis (cid:224) la sociØtØ pØtroliŁre TotalFina ayant affrØtØ l(cid:146)Erika de tenir secrŁte toute information sur la cargaison de ce pØtrolier, ce qui expliquerait pourquoi l(cid:146)entreprise rotterdamoise de renflouage Smit Tak n(cid:146)a pas encore pu commencer les opØrations de pompage? 3. Juge-t-elle acceptable que le public ne soit pas informØ des consØquences prØvisibles de cette catastrophe, dŁs lors que le secret a ØtØ promis (cid:224) l(cid:146)une des parties par un responsable gouvernemental, ce qui porte (cid:224) croire que les intØrŒts financiers priment la sØcuritØ, l(cid:146)environnement et la santØ publique? Est-elle disposØe (cid:224) faire en sorte que, s(cid:146)agissant des consØquences tant pour l(cid:146)environnement marin et 4. littoral que pour la santØ de toutes les personnes concernØes, la transparence soit assurØe sans tarder? Que compte-t-elle faire pour accØlØrer la rØalisation des opØrations de pompage, afin de prØvenir 5. toute nouvelle pollution par l(cid:146)Øcoulement, hors de l(cid:146)Øpave, du reste de la cargaison? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (18 juillet 2000) La Commission a eu connaissance de certaines allØgations, 1. largement relayØes par les mØdias, concernant la nature du pØtrole transportØ par l(cid:146)Erika. (cid:192) cet Øgard, la Commission a considØrØ avec intØrŒt les informations fournies par les autoritØs fran(cid:231)aises, notamment en ce qui concerne la carcinogØnicitØ de la substance et la diffusion de consignes de prØcautions auprŁs des intØressØs dans le cadre des opØrations de nettoyage. La Commission a Øgalement notØ les affirmations faites (cid:224) plusieurs reprises par les autoritØs fran(cid:231)aises selon lesquelles la cargaison de l(cid:146)Erika Øtait un fuel lourd de catØgorie 2, selon la classification usuelle des produits pØtroliers commercialisØs. La Commission prie l(cid:146)Honorable Parlementaire de se rØfØrer au communiquØ de presse diffusØ le 2. (cid:224) 4. 31 mars 2000 par les autoritØs fran(cid:231)aises intitulØ: «Pompage de l(cid:146)Erika: transparence dans le respect de la protection des secrets industriels», disponible sur le site: http://www. equipement. gouv. fr/actualites. La Commission considŁre que les dØcisions relatives (cid:224) la rØalisation des travaux de pompage de l(cid:146)Erika 5. sont du ressort des autoritØs fran(cid:231)aises. (2001/C 81 E/026) QUESTION (cid:201)CRITE E-1273/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) au Conseil (27 avril 2000) Objet: Aide au Mozambique Alors mŒme que le Programme alimentaire mondial (PAM) soulignait la faible mobilisation ayant suivi l(cid:146)appel lancØ pour la fourniture d(cid:146)une aide aux victimes des inondations au Mozambique, diverses ONG ont dØnoncØ dans les mØdias l(cid:146)indiffØrence de la communautØ internationale (cid:224) l(cid:146)Øgard des problŁmes qui assaillent ce pays aprŁs la tragØdie vØcue il y a quelques semaines seulement. Ce reproche s(cid:146)applique-t-il (cid:224) l(cid:146)action de l(cid:146)Union europØenne? Que fait l(cid:146)Union pour remØdier (cid:224) la situation au Mozambique, en particulier en ce qui concerne la remise en Øtat des infrastructures dØtruites (cid:224) la suite des inondations provoquØes par la montØe des eaux des fleuves Limpopo et Save? C 81 E/24 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 3. 2001 RØponse (29 septembre 2000) Le Conseil a discutØ de la situation au Mozambique le 20 mars. Il avait suivi de prŁs et avec beaucoup de prØoccupation la situation dans ce pays et il a exprimØ sa solidaritØ avec le peuple et le gouvernement du Mozambique et des autres pays de la rØgion, qui Øtaient aux prises avec les consØquences dØsastreuses des inondations et il a tenu (cid:224) leur exprimer sa sympathie au moment ils s(cid:146)apprŒtaient (cid:224) reconstruire des vies brisØes. Le Conseil a ØtØ d(cid:146)accord pour estimer que cette catastrophe risquait d(cid:146)avoir des consØquences plus larges sur l(cid:146)Øconomie du Mozambique. Il a fait sienne la double approche adoptØe par le gouvernement mozambicain, qui s(cid:146)efforce de rØpondre aux besoins tout en (cid:156)uvrant (cid:224) la reconstruction des zones touchØes et en veillant (cid:224) la stabilitØ macro-Øconomique et au maintien des programmes d(cid:146)aide en cours. (cid:192) cette fin, presque tous les (cid:201)tats membres, ainsi que la Commission, ont participØ (cid:224) la confØrence internationale pour la reconstruction du Mozambique, qui avait ØtØ convoquØe par le gouvernement mozambicain en coopØration avec les Nations Unies et qui s(cid:146)est tenue (cid:224) Rome les 3 et 4 mai (cid:224) l(cid:146)invitation du gouvernement italien. Cette confØrence a ØtØ un grand succŁs en ce qu(cid:146)elle a atteint son objectif consistant (cid:224) rassembler 450 millions de dollars, essentiellement gr(cid:226)ce (cid:224) la contribution active et positive apportØe par la CommunautØ et ses (cid:201)tats membres, qui se sont engagØs (cid:224) fournir ensemble 228,5 millions d(cid:146)euros, soit environ la moitiØ du montant total de 495 millions d(cid:146)euros. Il est proposØ que l(cid:146)aide communautaire comprenne des fonds destinØs (cid:224) assurer la protection contre les inondations et (cid:224) reconstruire des routes dans les villes de la province de Gaza, ainsi qu(cid:146)une aide budgØtaire au programme de reconstruction et des fonds destinØs (cid:224) des projets dans les domaines des transports, des tØlØcommunications rurales, des services sociaux de base, de la production rurale et du dØminage. Ces fonds s(cid:146)ajoutent au montant de 100 millions d(cid:146)euros dØpensØ au Mozambique en 1999 dans le cadre du programme de coopØration de la CommunautØ; en 2000, un montant pouvant aller jusqu(cid:146)(cid:224) 150 millions d(cid:146)euros devrait Œtre versØ. Le Conseil continuera de suivre attentivement la situation au Mozambique. (2001/C 81 E/027) QUESTION (cid:201)CRITE E-1274/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) au Conseil (27 avril 2000) Objet: Accusations concernant des atrocitØs commises par les Russes en TchØtchØnie Selon des informations diffusØes par les mØdias le 30 mars dernier, Amnesty International, (cid:224) travers son antenne russe et se fondant sur des tØmoignages de survivants, vient de rØvØler l(cid:146)existence d(cid:146)exØcutions sommaires, de tortures, de viols de femmes et d(cid:146)hommes et de bombardements aveugles perpØtrØs contre des civils et des rØfugiØs en TchØtchØnie; l(cid:146)association humanitaire a comparØ la rØpression actuelle (cid:224) celle pratiquØe dans les pires moments du stalinisme. L(cid:146)Union europØenne a-t-elle connaissance de ces accusations et spØcifiques compte-t-elle engager pour Øviter cette tragique situation? les confirme-t-elle? Quelles actions RØponse (29 septembre 2000) Le Conseil est parfaitement conscient des accusations d(cid:146)Amnesty International et leur accorde toute l(cid:146)importance qu(cid:146)elles mØritent. La prØsidence a re(cid:231)u une lettre Ømanant d(cid:146)un groupe de 29 ONG, prØsidØ par Amnesty International, qui prØsente une liste dØtaillØe des violations des droits de l(cid:146)homme qui auraient ØtØ commises par les forces russes en TchØtchØnie. Le 17 mai 2000, la prØsidence a rØpondu (cid:224) la coalition d(cid:146)ONG au nom de tous les (cid:201)tats membres. Une copie de la lettre originale et la rØponse de la prØsidence sont jointes au prØsent document


title: Verordnung (EG) Nr. 864/2000 der Kommission vom 27. April 2000 zur Festsetzung der Höchstkürzung des Zolls bei der Einfuhr von Mais im Rahmen der Ausschreibung gemäß Verordnung (EG) Nr. 756/2000

eurovoc_concepts:
Portugal
award of contract
import
maize
tariff quota
tariff reduction

text: 28. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 103/63 VERORDNUNG (EG) Nr. 864/2000 DER KOMMISSION vom 27. April 2000 zur Festsetzung der Höchstkürzung des Zolls bei der Einfuhr von Mais im Rahmen der Ausschrei- bung gemäß Verordnung (EG) Nr. 756/2000 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), insbesondere auf Artikel 12 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Eine Ausschreibung über die Höchstkürzung des Zolls bei der Einfuhr von Mais nach Spanien wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 756/2000 der Kommission (3) eröffnet. Nach Artikel 5 der Verordnung (EG) Nr. 1839/95 der Kommission (4), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1963/95 (5), kann die Kommission nach dem Verfahren von Artikel 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 über die Festsetzung einer Höchstkürzung des Zolls bei der Einfuhr beschließen. Dabei ist insbesondere den in den Artikeln 6 und 7 der Verordnung (EG) Nr. 1839/95 genannten Kriterien Rechnung zu tragen. Der Zuschlag wird dem Bieter erteilt, dessen Angebot so hoch wie die Höchstkürzung des Zolls bei der Einfuhr oder niedriger ist. (3) (4) Die Anwendung der vorgenannten Kriterien auf die derzeitige Marktlage bei der betreffenden Getreideart führt zur Festsetzung einer Höchstkürzung des Zolls bei der Einfuhr in Höhe des in Artikel 1 genannten Betrages. Der Verwaltungsausschuß für Getreide hat nicht inner- halb der ihm von seinem Vorsitzenden gesetzten Frist Stellung genommen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Höchstkürzung des Zolls bei der Einfuhr von Mais für die vom 21. bis zum 27. April 2000 im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 756/2000 eingereichten Angebote wird auf 57,87 EUR/t festgelegt und gilt für eine Gesamthöchstmenge von 130 740 t. Diese Verordnung tritt am 28. April 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 27. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 92 vom 13. 4. 2000, S. 8. (4) ABl. L 177 vom 28. 7. 1995, S. 4. (5) ABl. L 189 vom 10. 8. 1995, S. 22


title: PERGUNTA ESCRITA E-1208/00 apresentada por Anna Karamanou (PSE) ao Conselho. Processo contra 13 iranianos de religião judaica no Irão.

eurovoc_concepts:
Iran
Jew
espionage
human rights
legal hearing
right to justice
the EU's international role

text: 13. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 81 E/21 Resposta dada pela ComissÆria Margot Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (5 de Junho de 2000) A Comissªo gostaria de chamar a aten(cid:231)ªo para o facto de que nªo dispıe nem do referido texto legislativo, nem do documento mencionado pelo Sr. Deputado. No que diz respeito (cid:224)s duas questıes colocadas, deve salientar-se que, em princ(cid:237)pio, as duas directivas do Conselho (cid:129) Directiva 85/337/CEE, de 27 de Junho de 1985, relativa (cid:224) avalia(cid:231)ªo dos efeitos de determinados projectos pœblicos e privados no ambiente e Directiva 92/43/CEE, de 21 de Maio de 1992, relativa (cid:224) preserva(cid:231)ªo dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens (cid:129) nªo pro(cid:237)bem a extrac(cid:231)ªo de minØrio nos s(cid:237)tios protegidos pela regulamenta(cid:231)ªo nacional. Todavia, quando aplicÆvel, a Directiva 85/337/CEE estabelece determinado nœmero de condi(cid:231)ıes espec(cid:237)ficas, designadamente a realiza(cid:231)ªo de uma avalia(cid:231)ªo do impacto ambiental e a ausculta(cid:231)ªo da opiniªo pœblica. Caso os s(cid:237)tios sejam particular- mente afectados pelo projecto, os potenciais impactos ambientais deverªo ser identificados e avaliados, sendo tidos em devida considera(cid:231)ªo no processo de decisªo. No que diz respeito (cid:224) Directiva 92/43/CEE, convirÆ salientar que esta directiva se aplica, em particular, aos s(cid:237)tios inclu(cid:237)dos na rede Natura 2000. Caso um s(cid:237)tio deste tipo esteja a ser afectado, deverÆ ser avaliado, caso a caso, se as disposi(cid:231)ıes da Directiva 92/43/CEE, nomeadamente o seu artigo 6o (designadamente no que se refere (cid:224) avalia(cid:231)ªo dos impactos e (cid:224) ausŒncia de solu(cid:231)ıes alternativas), devem ser respeitadas. Em conformidade com a rede Natura 2000, deve verificar-se um nœmero suficiente de s(cid:237)tios que alojem os habitats especificados no anexo I da directiva. No que diz respeito ao documento referido pelo Sr. Deputado, deve salientar-se que uma qualquer disposi(cid:231)ªo que permita a concessªo de autoriza(cid:231)ıes para extrac(cid:231)ªo em s(cid:237)tios Natura 2000, na condi(cid:231)ªo de serem tomadas medidas compensat(cid:243)rias, nªo parece corresponder exactamente (cid:224)s disposi(cid:231)ıes do artigo 6o. Assim, a Comissªo ainda nªo se encontra em condi(cid:231)ıes de tecer comentÆrios complementares sobre as questıes colocadas pelo Sr. Deputado. A Comissªo convida o Sr. Deputado a facultar-lhe a informa(cid:231)ªo necessÆria. (2001/C 81 E/022) PERGUNTA ESCRITA E-1208/00 apresentada por Anna Karamanou (PSE) ao Conselho Objecto: Processo contra 13 iranianos de religiªo judaica no Irªo (27 de Abril de 2000) HÆ cerca de um ano que 13 iranianos de religiªo judaica estªo detidos, sem julgamento, sob acusa(cid:231)ªo de espionagem, e diariamente sujeitos a tratamentos desumanos e humilha(cid:231)ıes. Segundo as œltimas informa- (cid:231)ıes, a maior parte deles nªo foram autorizados a escolher um advogado para os defender no julgamento previsto para 13 de Abril. Tendo em conta o «diÆlogo cr(cid:237)tico» iniciado entre a Uniªo Europeia e o Irªo, pergunta-se ao Conselho que medidas irÆ tomar para que sejam dadas garantias de um julgamento justo e aberto e assegurado o direito de escolha do advogado de defesa. (2001/C 81 E/023) PERGUNTA ESCRITA E-1250/00 apresentada por Alejandro Cercas (PSE) ao Conselho (27 de Abril de 2000) Objecto: Garantias jur(cid:237)dicas e direitos humanos de um grupo de cidadªos iranianos de religiªo judaica Diferentes meios de comunica(cid:231)ªo social e o Parlamento Europeu, nomeadamente na resolu(cid:231)ªo que aprovou em Setembro de 1999, tŒm assinalado em diversas ocasiıes que vÆrios judeus iranianos acusados de espionagem corriam o risco de ser submetidos a julgamentos que dariam origem a senten(cid:231)as condenat(cid:243)rias que poderiam ir atØ (cid:224) pena de morte. Poderia o Conselho indicar que diligŒncias efectuou ou que iniciativas podem ser tomadas para que, seja em que caso for, sejam respeitados os direitos humanos desses cidadªos e que, nomeadamente, lhes sejam dadas garantias de que terªo um julgamento justo?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1328/00 von María Ayuso González (PPE-DE) an die Kommission. Vorschlag für eine Verordnung des Europäischen Parlaments und des Rates über den Abschluß des ECIP-Programms.

eurovoc_concepts:
EU programme
developing countries
investment aid

text: 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/171 Viele europ(cid:228)ische L(cid:228)nder haben Hilfsorganisationen zur Betreuung der Opfer eingerichtet, die psychischer Unterst(cid:252)tzung bed(cid:252)rfen. Diese Organisationen sind beispielsweise in der EFPPA (European Federation of Professional Psychologists Association) vereint, der 30 Mitgliedsl(cid:228)nder angeh(cid:246)ren. Gibt es in der EU ein Projekt, das darauf ausgerichtet ist, die Hilfe f(cid:252)r die Ungl(cid:252)cksopfer, die psychischer Betreuung bed(cid:252)rfen, zu organisieren, oder gibt es Pl(cid:228)ne, ein solches Programm auf europ(cid:228)ischer Ebene einzurichten? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (16. Juni 2000) Im Rahmen des Aktionsprogramms der Gemeinschaft f(cid:252)r den Katastrophenschutz f(cid:252)r 1998 und 1999 (Entscheidung des Rates 98/22/EG vom 19. Dezember 1997 (1)) hat die Kommission innerhalb des Hauptprojekts Katastrophenmedizin folgende Aktionen im Bereich psychosoziale Hilfe bei Katastrophen- wirkungen finanziert: einen Selbstlern-Workshop zur Vorbereitung der F(cid:252)hrungs- und Eingreifkr(cid:228)fte des Katastrophenschutzes auf die psychosoziale Dimension von Katastrophen; mehrere Workshops zum Thema Bew(cid:228)ltigung der psychosozialen Folgen von kollektiven Notsituationen; einen Workshop (cid:252)ber psychosoziale Hilfe im Krisenfall. Aus dieser Arbeit ergaben sich praktische Empfehlungen f(cid:252)r die Organisation der psychosozialen Betreu- ung von Eingreifkr(cid:228)ften sowie Opfern und deren Familienmitgliedern, die im Internet verf(cid:252)gbar sind. (http://europa. eu. int/comm/environment/civil/). So hat im Rahmen des Aktionsprogramms der Gemeinschaft f(cid:252)r den Katastrophenschutz f(cid:252)r 2000-2004 (Entscheidung des Rates 1999/847/EG vom 9. Dezember 1999 (2)) Belgien ein Projekt auf dem Gebiet der psychosozialen Hilfeleistung im Katastrophenfall vorgeschlagen. Dabei geht es um die Ausarbeitung eines methodischen Leitfadens, um (cid:220)berwachungsindikatoren und ein Ausbildungssystem f(cid:252)r F(cid:252)hrungskr(cid:228)fte, das die gesamte Gemeinschaft umfa(cid:223)t. Im Bereich der (cid:246)ffentlichen Gesundheit ist ein gemeinschaftliches Aktionsprogramm betreffend die Verh(cid:252)tung von Verletzungen angenommen worden (Beschluss Nr. 372/1999/EG des Europ(cid:228)ischen Parla- ments und des Rates vom 8. Februar 1999 (3)). Haupts(cid:228)chlich geht es dabei um Ma(cid:223)nahmen des (cid:246)ffentlichen Gesundheitswesens zur Verringerung der Inzidenz von Verletzungen; dazu sollen der epide- miologische Follow-up von Verletzungen und der Informationsaustausch (cid:252)ber die Verwendung der Daten gef(cid:246)rdert werden, damit Priorit(cid:228)ten und die sinnvollsten Pr(cid:228)ventionsstrategien festgelegt werden k(cid:246)nnen. Projekte f(cid:252)r den psychologischen Beistand bei schweren Unf(cid:228)llen oder bei Naturkatastrophen sind bisher noch nicht vorgelegt worden. Sie k(cid:246)nnten jedoch unter Ber(cid:252)cksichtigung der F(cid:246)rderungsw(cid:252)rdigkeits- kriterien, der j(cid:228)hrlichen Priorit(cid:228)ten und der j(cid:228)hrlich verf(cid:252)gbaren Mittel gepr(cid:252)ft werden. (1) ABl. L 8 vom 14. 1. 1998. (2) ABl. L 327 vom 21. 12. 1999. (3) ABl. L 46 vom 20. 2. 1999. (2001/C 46 E/199) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1328/00 von Mar(cid:237)a Ayuso GonzÆlez (PPE-DE) an die Kommission (27. April 2000) Betrifft: Vorschlag f(cid:252)r eine Verordnung des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates (cid:252)ber den Abschlu(cid:223) des ECIP-Programms Januar 2000 einen Vorschlag f(cid:252)r eine Verordnung des Europ(cid:228)ischen Die Kommission hat am 31. Parlaments und des Rates (cid:252)ber die Anwendung des Finanzinstruments (cid:132)EC Investment Partners(cid:147) vorgelegt, der auf die Abwicklung der noch laufenden Projekte abzielt (KOM(1999) 726 endg. ). Trifft es zu, da(cid:223) es in den letzten Jahren der Laufzeit des Programms zu Verfahrensverz(cid:246)gerungen innerhalb der Kommission bei der Genehmigung von Projekten gekommen ist? Kann die Kommission mitteilen, ob es im Jahr 1999 infolge der Einrichtung und T(cid:228)tigkeitsaufnahme des Gemeinsamen Dienstes f(cid:252)r Au(cid:223)enbeziehungen (SCR), dem R(cid:252)cktritt des Kommissionskollegiums und der Umstrukturierung der neuen Europ(cid:228)ischen Kommission zu einem fast v(cid:246)lligen Stillstand des ECIP-Programms gekommen ist? Trifft es zu, da(cid:223) infolgedessen einige Antr(cid:228)ge wie die Antr(cid:228)ge 3749 (MERCOSUR) und 3750 (Mexiko) f(cid:252)r zul(cid:228)ssig erkl(cid:228)rt wurden, danach aber vom Genehmigungsausschu(cid:223) nicht bearbeitet wurden? C 46 E/172 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Ist die Kommission nicht der Meinung, da(cid:223) die vorgesehenen Ma(cid:223)nahmen mit der (cid:132)Kontinuit(cid:228)t(cid:147) und einer (cid:132)ordnungsgem(cid:228)(cid:223)en Verwaltung(cid:147) ganz und gar nicht vereinbar sind, auch wenn von einer Ma(cid:223)nahme, die der Wirtschaftlichkeit der Haushaltsf(cid:252)hrung Rechnung tragen soll, die Rede ist? H(cid:228)lt es die Kommission unter all den gegebenen Umst(cid:228)nden nicht f(cid:252)r angemessener, den Betroffenen jeweils die ma(cid:223)gebenden Gr(cid:252)nde f(cid:252)r die Abwicklung der Projekte darzulegen? Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission (13. Juni 2000) Das Instrument ECIP wurde in den neunziger Jahren eingef(cid:252)hrt und erfreute sich rasch eines zunehmenden Erfolgs. Die Verwaltung des Instruments, zun(cid:228)chst nur auf eine kleine Anzahl von Ma(cid:223)nahmen zuge- schnitten, wurde in der Folge immer schwerf(cid:228)lliger, was verschiedene Ursachen hatte: die erheblich steigende Zahl der Projekte, die die Kapazit(cid:228)ten des bei der Kommission f(cid:252)r ihre Durchf(cid:252)hrung verf(cid:252)g- baren Personals bald (cid:252)berstieg, (diesem Personalmangel konnte durch die Schaffung von zwei Referaten f(cid:252)r technische Hilfe (1997) und finanzielle Hilfe (1999) schrittweise aber nur zum Teil begegnet werden) und (cid:129) auf einschl(cid:228)gige Bemerkungen des Rechnungshofs hin (cid:129) die Weiterentwicklung der Finanzverfahren der Kommission, die zum einen zu Verz(cid:246)gerungen bei den Verfahren f(cid:252)hrten (Beschlu(cid:223) im schriftlichen Verfahren der Kommission anstelle einer blo(cid:223)en Erm(cid:228)chtigung) und zum anderen auf eine Trennung der technischen von den finanziellen Aufgaben hinauslief. Die Folgen, die sich aus diesen Schwierigkeiten ergeben, bestehen im wesentlichen in einem wachsenden Zahlungsr(cid:252)ckstand, der inzwischen weitgehend aufgeholt ist, und einer Verlangsamung der Beschlu(cid:223)- fassung. Nachdem die Rechtsgrundlage f(cid:252)r das Instrument am 31. Dezember 1999 abgelaufen ist, ist das Programm aufgrund des Beschlusses der Kommission, in den Jahren 2000 und 2001 der finanziellen Durchf(cid:252)hrung und dem Abschlu(cid:223) laufender ECIP-Vertr(cid:228)ge sowie der Einziehung der nicht verwendeten und zur(cid:252)ckzuzahlenden Mittel absoluten Vorrang einzur(cid:228)umen, in seine Schlu(cid:223)phase eingetreten. Eine entsprechende Mitteilung ging an alle betroffenen Finanzinstitutionen. Die im Juni 1999 eingegangenen Ma(cid:223)nahmen 3749 und 3750 wurden dem Lenkungsausschu(cid:223) aus den oben dargelegten Gr(cid:252)nden nicht zur Genehmigung vorgelegt. (2001/C 46 E/200) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1336/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Bek(cid:228)mpfung der hohen Arbeitslosigkeit im Nomos Pieria (4. Mai 2000) Im Nomos Pieria/Griechenland steigt der Anteil der Arbeitslosen schlagartig und n(cid:228)hert sich 35 %. Vor allem betroffen sind junge Menschen, Frauen und Personen, die erstmals eine Stelle suchen. Hauptgr(cid:252)nde f(cid:252)r diese Entwicklungen sind die schwere Beeintr(cid:228)chtigung, die der Fremdenverkehr in dieser Region durch den Krieg im Kosovo erlitt (cid:129) die meisten der dorthin reisenden Touristen stammen aus den L(cid:228)ndern Mittel- und Osteuropas und kommen gew(cid:246)hnlich mit dem Pkw durch Jugoslawien und die Ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien (FYROM) (cid:129), ferner der R(cid:252)ckgang der Eink(cid:252)nfte in der Landwirtschaft und die Schlie(cid:223)ung vieler handwerklicher Textilbetriebe, die nach einem Akkordsystem arbeiteten und vor allem Frauen besch(cid:228)ftigten. Wird die Kommission nach der Annahme des Dritten Gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzepts diese besondere Lage im Nomos Pieria pr(cid:252)fen? Welche zus(cid:228)tzlichen Ma(cid:223)nahmen zur Bek(cid:228)mpfung der Arbeitslosigkeit und zur Verbesserung der Besch(cid:228)ftigungslage sollen (cid:252)ber den Europ(cid:228)ischen Sozialfonds in Zusammenarbeit mit den nationalen Beh(cid:246)rden ergriffen werden? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (6. Juni 2000) Die Kommission m(cid:246)chte klarstellen, da(cid:223) nach den Strukturfondsverordnungen (Verordnung (EG) Nr. 1784/1999 des Parlaments und des Rates vom 12. Juli 1999 (cid:252)ber den Europ(cid:228)ischen Sozialfonds (1) und Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999 mit allgemeinen Bestimmungen (cid:252)ber die Strukturfonds (2)) die Verantwortung f(cid:252)r die Abfassung und Einreichung der Vorschl(cid:228)ge bei den Mitgliedstaaten liegt


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1274/00 di Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) al Consiglio. Denuncia di atrocità russe in Cecenia.

eurovoc_concepts:
Russia
human rights
settlement of disputes
the EU's international role
war of independence

text: C 81 E/24 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 3. 2001 Risposta (29 settembre 2000) Il Consiglio si Ł occupato della situazione in Mozambico in data 20 marzo. Esso ha seguito con attenzione e grande preoccupazione la situazione nel paese e ha manifestato la propria solidariet(cid:224) alla popolazione e al governo del Mozambico e ad altri paesi della regione per le conseguenze devastanti delle inondazioni nonchØ simpatia per gli sforzi che stanno compiendo per ripristinare normali condizioni di vita. Il Consiglio ha riconosciuto l(cid:146)ampiezza dell(cid:146)impatto che questa catastrofe probabilmente avr(cid:224) sull(cid:146)economia del Mozambico. Esso ha approvato l(cid:146)approccio bivalente del governo del Mozambico per venire incontro alle necessit(cid:224) dei soccorsi, che consiste nell(cid:146)impegnarsi nella riabilitazione delle zone colpite e nell(cid:146)assicu- rare sia la stabilit(cid:224) macroeconomica sia il mantenimento dell(cid:146)assistenza in corso. A tal fine tutti gli Stati membri e la Commissione hanno partecipato alla Conferenza internazionale di ricostruzione per il Mozambico, ospitata dal governo italiano a Roma il 3 e 4 maggio e convocata dal governo del Mozambico in collaborazione con le Nazioni Unite. La Conferenza si Ł dimostrata un grande successo, raggiungendo l(cid:146)obiettivo di raccogliere 450 milioni di dollari in gran parte grazie al contributo attivo e positivo della Comunit(cid:224) e degli Stati membri che insieme hanno garantito 228,5 milioni di euro, pari a circa la met(cid:224) del totale di 495 milioni di euro. ¨ stato proposto che l(cid:146)aiuto comunitario includa fondi destinati alla protezione dalle inondazioni e alle strade urbane nella provincia di Gaza nonchØ un sostegno di bilancio per il programma di ricostruzione e finanziamenti per progetti nel settore dei trasporti, delle telecomunicazioni rurali, dei servizi sociali di base, della produzione rurale e dello sminamento. fondi si aggiungono ai 100 milioni di euro spesi nel 1999 in Mozambico conformemente al Tali programma di cooperazione della Comunit(cid:224); nel 2000 si prevede che saranno spesi fino a 150 milioni di euro. Il Consiglio continuer(cid:224) a seguire da vicino la situazione in Mozambico. (2001/C 81 E/027) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1274/00 di Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) al Consiglio (27 aprile 2000) Oggetto: Denuncia di atrocit(cid:224) russe in Cecenia Stando alle informazioni diffuse dai mezzi di comunicazione lo scorso 30 marzo, Amnesty International, d(cid:146)accordo con la filiale russa di tale associazione umanitaria e sulla base di testimonianze dei sopravvissuti, ha recentemente denunciato il perpetramento di esecuzioni sommarie, torture, stupri di uomini e donne e bombardamenti indiscriminati contro civili e profughi in Cecenia, comparando l(cid:146)attuale repressione con quella dei periodi piø bui dello stalinismo. E(cid:146) al corrente l(cid:146)Unione europea di tale denuncia e, in caso affermativo, Ł in grado di confermarla? Quali azioni specifiche intende adottare per evitare il protrarsi di tale tragica situazione? Risposta (29 settembre 2000) Il Consiglio Ł pienamente al corrente delle accuse fatte da Amnesty International, e le considera con tutta la dovuta seriet(cid:224). La Presidenza ha ricevuto una lettera da un gruppo di 29 ONG capeggiate da Amnesty International, che presenta un elenco dettagliato di asserite violazioni dei diritti dell(cid:146)uomo commesse in Cecenia dalle forze russe. Il 17 maggio 2000 la Presidenza ha risposto al gruppo di ONG a nome di tutti gli Stati membri. Si allega copia della lettera originale e della risposta della Presidenza. 13. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 81 E/25 Come Ł stato sottolineato nelle risposte a precedenti interrogazioni parlamentari, il Consiglio e gli Stati membri dell(cid:146)Unione hanno reagito in modo deciso in varie situazioni al fine di contribuire alla risoluzione pacifica del conflitto. Inoltre il Consiglio ha sempre condannato apertamente le asserite violazioni dei diritti dell(cid:146)uomo in Cecenia. Al Consiglio d(cid:146)Europa, allorchØ l(cid:146)Irlanda ne esercitava la Presidenza, i Ministri hanno incontrato il Ministro degli esteri russo, Ivanov, per esprimergli le loro preoccupazioni. Essi continuano a seguire gli sviluppi in Cecenia con la massima attenzione e in giugno riferiranno in merito nella sessione dell(cid:146)assemblea parlamentare, come richiesto nel paragrafo 24 della raccomandazione 1456. In sede di Commissione delle Nazioni Unite sui diritti dell(cid:146)uomo, a Ginevra, l(cid:146)UE ha proposto una soluzione sulla Cecenia che Ł stata adottata nella 56a sessione, del 25 aprile scorso. L(cid:146)UE ha nuovamente sollevato l(cid:146)argomento della Cecenia nel suo incontro al vertice con la Russia, il 29 maggio. Questa pressione concertata sembra aver conseguito alcuni risultati dimostrabili. In una dichiarazione fatta il 13 aprile 2000, il Presidente Putin ha affermato che su tutti i fatti di violazione dei diritti umani e gli abusi commessi nel corso di un(cid:146)operazione antiterroristica nella regione del Caucaso settentrionale della Federazione russa si sta indagando a fondo, a prescindere da chi li ha commessi. Se essi fossero confermati, ai colpevoli verr(cid:224) applicata la legge in tutto il suo rigore. L(cid:146)accesso alla regione Ł stato aperto ai visitatori internazionali, ivi comprese le visite conoscitive alla Cecenia da parte degli ambasciatori UE a Mosca e di un gruppo di valutazione ECHO. La Duma della Federazione russa ha istituito una Commissione per i diritti umani, gli sfollati e la normalizzazione della situazione sociale, politica ed economica nella Repubblica cecena. Il 17 aprile 2000, Ł stata inoltre annunciata l(cid:146)istituzione di una commissione pubblica nazionale per le indagini sui crimini e la sorveglianza dei diritti dell(cid:146)uomo nel Caucaso settentrionale, presieduta dall(cid:146)ex Ministro della giustizia sig. Krascheninnikov, e sostenuto dal Presidente Putin. Nonostante questi sviluppi positivi, non c(cid:146)Ł motivo per compiacersi. La comunit(cid:224) internazionale deve affrontare sfide difficili quali pervenire all(cid:146)attuazione degli impedire il diffondersi del conflitto alle zone circostanti e garantire la stabilit(cid:224) regionale. A tal fine, l(cid:146)UE e gli Stati membri cooperano pienamente con l(cid:146)OSCE, di cui l(cid:146)Austria esercita la Presidenza. Per tutto il tempo che si riveler(cid:224) necessario il Consiglio continuer(cid:224) ad esercitare con decisione una pressione affinchØ si pervenga ad una composizione durevole ed equa in Cecenia. impegni presi dalla Russia, (2001/C 81 E/028) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1297/00 di Olivier Dupuis (TDI) al Consiglio (27 aprile 2000) Oggetto: Ritiro del visto «tipo Schengen» al sig. Rakhimov Nel marzo 1998 al sig. Gafur-Arslanbek Rakhimov, uomo d(cid:146)affari uzbeco, Ł stato ritirato (cid:129) a seguito della divulgazione in taluni mezzi d(cid:146)informazione danesi, false notizie che lo associavano all(cid:146)ambiente criminale dei trafficanti di droga (cid:129) il beneficio del visto «tipo Schengen», mentre il Segretariato generale della commissione di controllo dei dati dell(cid:146)OIC-Interpol, interrogato dal «Comitato per la protezione dei diritti delle persone in Uzbekistan» (ramo uzbeco della «Societ(cid:224) internazionale per i diritti dell(cid:146)uomo») ha fatto sapere di non detenere alcuna informazione a conferma di dette accuse e che le autorit(cid:224) russe gli avevano comunicato che anch(cid:146)esse non disponevano di informazioni sul sig. Rakhimov. inglesi e russi di francesi, Pu(cid:242) il Consiglio far sapere sulla base di quali elementi Ł stato deciso il ritiro del visto? Pu(cid:242) il Consiglio altres(cid:236) verificare se tale decisione sia stata effettivamente adottata in linea con i principi che disciplinano la procedura del ritiro dei visti «tipo Schengen»? In caso negativo, pu(cid:242) il Consiglio garantire che interverr(cid:224) affinchØ il sig. Rakhimov possa beneficiare nuovamente di un visto «tipo Schengen»?


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media-Koulutus) (2001-2005)", ja "Ehdotus neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja edistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus-Kehittäminen, levitys ja edistäminen) (2001-2005)"

eurovoc_concepts:
EU programme
audiovisual industry
audiovisual production
cultural policy
programmes industry
vocational training

text: C 168/8 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 2000 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: – – ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan audiovisuaalialan ohjel- mateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media-Koulutus) (2001–2005)”, ja ”Ehdotus neuvoston päätökseksi eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja edistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus- Kehittäminen, levitys ja edistäminen) (2001–2005)” (2000/C 168/03) Neuvosto päätti 6. maaliskuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -jaosto antoi lausun- tonsa 6. huhtikuuta 2000. Esittelijä oli Bernardo Herna´ndez Bataller. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. huhtikuuta 2000 pitämässään 372. täysistunnossa seuraavan lausunnon äänin 111 puolesta yhden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto Tietoyhteiskuntaan liittyvä teollisuus, ja aivan erityi- 1. 1. sesti audiovisuaalialan teollisuus on yksi Euroopan unionin potentiaalisesti parhaiten kehittyvistä toimialoista. Tutkimuk- set ennustavat kyseisten markkinoiden tuottamien tulojen kasvavan 70 % vuoteen 2005 mennessä, ja kasvun ansiosta pelkästään kyseisenä ajanjaksona pystyttäisiin luomaan yli 300 000 erittäin pätevää ammattitaitoa vaativaa työpaikkaa. (1) 1. 3. todella Jotta audiovisuaalinen sisältöteollisuus voisi toimia talous- ja elinkeinoelämän liikkeellepanevana voimana, on kuitenkin ratkaistava tyydyttävästi eräitä perusluonteisia ja rakenteellisia haasteita. Joissakin tapauksissa nämä haasteet vaikuttavat kyseiseen toimialaan kokonaisvaltaisesti, kuten kustakin levityskerrasta saatavien tulojen väheneminen (mikä johtuu yleisön hajonnan kasvusta) tai hyödyntämismuotojen kansainvälistyminen. Toisinaan taas haasteet ovat Euroopan tilanteelle luonteenomaisia heikkoja kohtia, kuten Digitalisointi, interaktiivisuus ja tekninen lähentymi- 1. 2. nen muuttavat sangen perusteellisesti audiovisuaalialaa siitä, millaiseksi se on perinteisesti mielletty, koska alalle ilmestyy uusia luomis-, tuottamis- ja levitysmuotoja, sille tulee uusia toimijoita, syntyy uutta sisältöä ja palveluita ja uusia teosten välittömiä ja välillisiä hyödyntämismuotoja. – – 1. 2. 1. Kyseiset muutokset ovat lisäksi täydentäviä eivätkä korvaavia: samaan aikaan kun digitaalitelevisio ja sellaiset uudet sovellukset kuin on line -palvelut, interaktiivinen televi- sio, tilausvideot (VOD) tai sähköinen levitys elokuvateattereissa yleistyvät, perinteisemmät tarjontamuodot, kuten videoiden myynti ja elokuvien tuotanto ja esittäminen näyttävät lisään- tyvän. 1. 2. 2. Tässä kokonaisuudessa audiovisuaalisesta sisältötuo- tannosta on kehittymässä 2000-luvulla merkittävä lisäarvoa tuottava toimiala, jolla on potentiaalia kehittää kilpailukykyistä eurooppalaista teollisuutta ja edistää täten Euroopan unionin talouskasvua. (1) Komission Norcontel Ltd:llä teettämän tutkimuksen Economic Impli- cations of New Communications Technologies on the Audiovisual Markets(Uusien viestintätekniikoiden taloudelliset vaikutukset au- diovisuaalialan markkinoihin) loppuraportti, 15. huhtikuuta 1997. valtakunnallisten tai alueellisten markkinoiden pirstoutu- minen, joka vaikeuttaa ohjelmien levitystä maasta toiseen Euroopan alueella audiovisuaalisten hankkeiden suunnitteluun ja toteutuk- seen tehdyt vähäiset investoinnit, mikä puolestaan laskee teosten kannattavuutta ja supistaa tulevaa investointikapa- siteettia – yritysten pääoman riittämättömyys, joka heikentää niiden teollista kehitysstrategiaa kansainvälisessä mittakaavassa. 1. 4. Euroopan audiovisuaalialan sisältöteollisuus on siis heiveröistä. Se ei pysty vielä täysin vastaamaan kasvavaan maailmanlaajuiseen kilpailuun, minkä vuoksi on pohdittava joilla tuetaan ensisijaisesti alan sellaisia rahoitusstrategioita, kykyä kehittyä, integroitua, levittää tuotteitaan ja edistää niiden myyntiä kansainvälisesti. On erittäin tärkeää, että hallitukset tukevat kyseisten aloitteiden rahoitusta täydentävillä erityistoi- menpiteillä, joiden avulla pyritään moninkertaistamaan tuotta- jien lukumäärä etenkin kaikkein innovatiivisimmilla markkina- lohkoilla. Eurooppalaisen tuotannon laatu, johon päästään tehostamalla ammattikoulutuksen välineitä, sekä kyky vakiin- nuttaa paikkansa maailmanmarkkinoilla ja kasvattaa siten markkinaosuuttaan pystyvät parhaiten takaamaan sisältöteolli- suuden markkina-aseman ja osuuden eurooppalaisten tuotta- jien tuloista. 16. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 168/9 Komissio on vuodesta 1997 lähtien tutkinut perinpoh- 1. 5. jaisesti audiovisuaalialan politiikkaansa, jotta se voisi ottaa huomioon digitaaliajan nykyiset ja tulevat vaikutukset. Toimin- -ohjelma (1), audiovisuaalialan nasta mainittakoon Media II politiikkaa tutkineen korkean tason pohdintaryhmän selon- teon herättämät mietteet ja asiakirjasta saatu palaute (2), komis- sion alan ammattilaisille järjestämät kuulemistilaisuudet Bir- minghamissa (huhtikuussa 1998) ja Helsingissä (syyskuussa 1999) sekä Vihreä kirja televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä. (3) 2. Komission ehdotus Komission ehdottaman Media Plus -ohjelman avulla 2. 1. on tarkoitus luoda mahdollisimman suotuisat edellytykset, joiden lähtökohtana on johdonmukainen strategia selkeine tavoitteineen, ja auttaa Euroopan audiovisuaaliteollisuutta sel- viytymään havaituista vaikeuksista sekä antaa toimijoille tilai- suus hankkiutua uusilla markkinoilla mahdollisimman hyvään asemaan. Eurooppalaisten toimijoiden tueksi suunniteltavien 2. 1. 1. järjestelmien on oltava käytännönläheisiä ja pystyttävä sopeu- tumaan audiovisuaalialan markkinoiden tarpeisiin. Niin ikään on kiinnitettävä huomiota erityisesti rakenteellisiin toimenpi- teisiin ja edistettävä sekä yhteiseen eurooppalaiseen ulottuvuu- teen että jäsenvaltioiden kulttuuriseen ja kansalliseen moni- muotoisuuteen liittyviä lisäarvoja. 2. 1. 2. Edellä esitetyn pohjalta on välttämätöntä – – – luoda tieto- ja seurantajärjestelmä audiovisuaalialan mark- kinoiden uusia tarpeita ja kehitystä varten ja vaihtaa kokemuksia jäsenvaltioiden kesken yhteisvaikutuksen te- hostamiseksi antaa etusija eurooppalaisille audiovisuaalisille teoksille levitettäessä ohjelmia maasta toiseen Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella suunnitella toimet täydentämään johdonmukaisesti yhtei- seen strategiaan sisältyviä muita yhteisön toimia (perus- ja ammattikoulutusohjelmat, pk-yritysten ja tietoyhteiskun- nan tekniikkaan liittyvät tukiohjelmat, eEurope -aloite (4), ”Tietoyhteiskunta kaikille” -ohjelma, tutkimuksen ja tekno- (1) TSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroo- pan audiovisuaalisten ohjelmien teollisuuden ammattilaisten kou- lutusohjelmasta (Media II)”, EYVL C 256, 2. 10. 1995. (2) ”Digitaaliaika ja Euroopan audiovisuaalialan politiikka”, audiovisu- aalialan politiikkaa tutkineen korkean tason pohdintaryhmän selonteko, Luxemburg 1998. (3) KOM(1997) 623 lopull. ja KOM(1999) 108 lopull. TSK:n lausun- to EYVL C 214, 10. 7. 1998. Birminghamissa ja Helsingissä järjes- tettyjen konferenssien päätelmät ovat luettavissa Internet-sivuilta seuraavista osoitteista: http://europa. eu. int/eac ja http://presiden- cy. finland. fi. (4) eEurope – Tietoyhteiskunta kaikille, KOM(1999) 687 lopullinen. logisen kehittämisen viides puiteohjelma (5), Info 2000 ja Simi, muut ammatilliset koulutusohjelmat kuten Sokrates ja Leonardo, yhteistyö sellaisten instituutioiden kuin Heu- rekan (6) kanssa jne. ) – pyrkiä siihen, että jäsenvaltio- ja aluetasolla toteutettavat politiikat täydentävät toisiaan ja niissä otetaan nykyistä paremmin huomioon sellaisten maiden teollisuuden eri- tyistarpeet, joiden audiovisuaalialan tuotantokapasiteetti on vähäinen tai tuotanto on suunnattu suppealle maantie- teelliselle ja kielialueelle – – – – tukea sellaisia audiovisuaalisen ketjun vaiheita, joissa jäsen- valtioiden tuki voisi tuottaa lisäarvoa (ennen kaikkea tuotantoprosessin alku- ja loppuvaiheessa) arvioida tukia asianmukaisesti ja järjestelmällisesti ja ryhtyä tarpeellisiin mukauttamistoimenpiteisiin sekä lisätä mark- kinoilla menestymiseen perustuvien automaattisten tu- kijärjestelmien käyttöä toteuttaa sellaisia kokeiluhankkeita, joiden avulla ohjelman tärkeimmät tukijärjestelmät voidaan mukauttaa tarpeisiin välittömästi sen jälkeen, kun niistä on saatu vakuuttavia tuloksia (7) jatkaa yhteistyötä sellaisten unioniin kuulumattomien mai- den kanssa, joilla on audiovisuaalisen sisällön toimintaperi- aatteissaan samat tavoitteet kuin Euroopan unionilla. 2. 2. Media II:n tavoin Media Plus -ohjelman puitteissa toteutettavissa toimissa keskitytään tukemaan kahta eri toimin- talohkoa: peruskoulutusta ja ammatillista koulutusta (perusta- missopimuksen 150 artikla) sekä teollisuutta (perustamissopi- muksen 157 artikla) (8), johon sisältyy hankkeiden kehittely, tuotanto, levitys, kaupan pitäminen ja myynninedistäminen. 2. 2. 1. Tässä tarkoituksessa on tehty kaksi ehdotusta neu- voston päätökseksi. Kummankin ehdotuksen tavoitteena on toteuttaa politiikkaa, joka on sovitettu markkinoiden erityis- piirteisiin ja suunnattu päättäväisesti optimoimaan hyöty, jonka eurooppalainen audiovisuaalialan sisältöteollisuus voi saada tekniikan kehittymisestä. 2. 2. 2. taan ajoittain. Komissio voi pohjalta kumpaakin välinettä täydentäviä toimia. Taloudellisen tuen muotoja arvioidaan ja mukaute- tarvittaessa esittää arvioiden (5) TSK:n lausunto aiheesta ”Tutkimuksen ja teknologisen kehittämi- sen viides puiteohjelma (1998–2002)”, EYVL C 407, 28. 12. 1998. (6) Audiovisuaalialan Heureka on vuonna 1989 perustettu yleiseu- jonka tavoitteena rooppalainen hallitustenvälinen organisaatio, on edistää audiovisuaalialan eurooppalaista teollisuutta. Siinä on 35 jäsentä (jäsenvaltiot sekä Euroopan komissio ja Euroopan neuvosto, joka on Heurekan liitännäisjäsen). (7) EYVL C 343, 11. 11. 1998, s. 10–16. (8) Media II -ohjelma pohjautui niin ikään kahteen ammatillista koulutusta koskevaan neuvoston päätökseen (perustamissopi- muksen 127 artikla). Ohjelma pantiin täytäntöön 22. joulukuuta 1995 annetulla neuvoston päätöksellä N:o 95/564/EY, EYVL L 321, 30. 12. 1995, s. 33. Kehittämisen ja levityksen osalta (perus- tamissopimuksen 130 artikla) ohjelma pantiin täytäntöön 10. hei- näkuuta 1995 annetulla neuvoston päätöksellä N:o 95/563/EY, EYVL L 321, 30. 12. 1995, s. 25. C 168/10 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 2000 Ehdotettujen koulutustoimien (Media – Koulutus) pe- 2. 3. rustavoitteena on 3. Yleistä – – – – uuden tekniikan hyödyntäminen taiteellisesti korkeatasois- ten ja kaupallisesti lupaavien ohjelmien tuotannossa ja levityksessä Euroopan markkinoiden ja kansainvälisten markkinoiden kehitysmahdollisuuksien huomioon ottaminen tason Euroopan taloushallinto, lainsäädännölliset näkökohdat, tuotannon rahoitus, kau- pan pitäminen ja levitys mukaan luettuina kansainvälinen ja toimitustekniikat, erityisesti interaktiivisissa ohjelmissa, joita on tarkoitus hyödyntää uusissa sähköisissä levitysväli- neissä. 2. 4. Korkealaatuisten audiovisuaalisten ohjelmien tuotanto, josta saadaan huomattavia tuloja yhä useamman levityksessä käytettävän apuvälineen kautta, vaatii huomattavia investointe- ja. Media Plus -ohjelman tuki on käynnistettävä jo hankkeiden valmisteluvaiheessa tarkoituksenmukaisella kehittämistyöllä, jossa määritellään hankkeen toteuttamiskelpoisuus ja teoksen odotettu kannattavuus suhteessa tuotantokustannuksiin ja kaupallisiin odotuksiin. Tällainen menettely, joka on yleinen muilla teollisuudenaloilla, on hyvin yksipuolinen, kun on kyse audiovisuaalisista teoksista. Menettelyn vuoksi tuotetaan usein heikosti kannattavia hankkeita. 2. 5. Levityksen ja kaupan pitämisen tukeminen on ehdote- tun Media Plus -ohjelman tärkein toimintalohko, koska se vaikuttaa suoraan investointien takaisinmaksuun ja kannatta- vuuteen ja on välttämätöntä eurooppalaisten audiovisuaalisten sisältöjen vahvan markkina-aseman varmistamiseksi. Tämän vuoksi on laadittava ja hyödynnettävä erityisesti sellaisia teoksia sisältäviä ohjelmaluetteloita, joita käytetään toistuvasti lukuisissa eri muodoissa ja levityskanavissa, kuten elokuvat, fiktiot, dokumentit ja animaatiot. 2. 6. Edistämistukien erityistavoitteet ovat yleisesti ottaen samantapaiset kuin levitystukien. Levitystukia täydentävillä järjestelmillä pyritään kuitenkin helpottamaan eurooppalaisten teosten ja ohjelmien pääsyä Euroopan markkinoille ja kan- sainvälisille markkinoille. Kehittämistä, levittämistä ja edistämistä koskevissa 2. 7. toimissa on noudatettava kilpailua koskevia perustamissopi- muksen määräyksiä erityisesti valtion tukien osalta. 3. 1. Komitea kannattaa komission ehdotusta siltä osin kuin se koskee täydentäviä toimenpiteitä, joilla edistetään yhteisen kulttuuriperinnön tunnetuksi tekemistä. Komitea huomauttaa kuitenkin seuraavaa: – Media Plus -ohjelmaan on osoitettu niukasti määrärahoja, eikä niiden turvin saavuteta sille asetettuja kunnianhimoisia tavoitteita. Tämän vuoksi komitea kehottaa lisäämään kyseisen budjettikohdan määrärahoja. Alan markkiname- kanismit ovat tietyillä osa-alueilla riittämättömiä eikä Eu- roopan rahoitussektori yleensä osallistu audiovisuaalialan investointeihin, koska se ei halua ottaa riskejä kyseisillä sektoreilla. – Koska kyseessä on kulttuuri-identiteettimme tunnetuksi tekeminen, tätä seikkaa olisi korostettava ehdotuksessa. – Toimialalle olisi hyötyä siitä, että edellisten ohjelmien arvioinnista annettaisiin enemmän tietoja, sillä nykyi- sellään niitä ei ole riittävästi saatavilla. – On annettava etusija erityisesti teknologiselle kehittämisel- le ja innovaatiolle sekä määrärahojen jaon tehostamiselle. – Komission tulee perustaa Euroopan tietoyhteiskuntavirasto koordinoimaan multimediatuotannon eri lähentämishank- keita. 3. 2. On siis olemassa todellinen tarve hyväksyä nyt tehty ehdotus varsinkin siksi, että se tuo alalle lisäarvoa ja edistää audiovisuaalisten teosten vapaata liikkumista valtiosta toiseen. Samalla se vahvistaa ja parantaa yhtäältä audiovisuaalialan eurooppalaisen tuotantoteollisuuden kilpailukykyä ja toisaalta eurooppalaisen kulttuuri-identiteetin tuntemusta. Kaiken tämän vuoksi alalla on perusteltua ryhtyä yhteisön toimiin. 3. 3. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei ehdotuksessa ole otettu huomioon eurooppalaisen audiovisuaaliteollisuuden tärkeyttä sekä yrityksille että myös siksi, että ala tekee kulttuu- riamme ja demokraattisia arvojamme tunnetuksi. 3. 3. 1. Audiovisuaalialan teollisuudella myönnetään olevan kulttuuriulottuvuus ja sen tuote on erityisluonteisuutensa ansiosta ainutlaatuinen, minkä vuoksi Euroopassa on perintei- sesti audiovisuaalisten välineiden osalta pyritty tasapainotta- maan seuraavat seikat: – – yhtäältä demokraattiselle yhteiskunnalle ominainen sanan- ja tiedottamisen vapaus ja toisaalta yhteinen etu, joka oikeuttaa muun muassa suojele- maan alaikäisiä, torjumaan rasismia ja muukalaisvihaa, säilyttämään yksityisyyden suojan, kehittämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta tai takaamaan moniarvoisuuden. 16. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 168/11 3. 4. Ehdotuksessa tulisi arvioida sen täytäntöönpanon työl- lisyysvaikutuksia. Audiovisuaalialalla on tässä suhteessa voi- makasta kasvupotentiaalia, ja komission olisi yhteisön toimin- taperiaatteita ja toimenpiteitä suunnitellessaan ja toteuttaes- saan otettava aina huomioon tavoitteena oleva korkea työlli- syysaste. 3. 5. Koulutustuen avulla tulee parantaa sovellettua koulu- tusta antavien ammattioppilaitosten ja ammatillista peruskou- lutusta antavien korkeakoulujen välistä koordinointia ja välttää niin ikään tukien liiallista pirstomista. TSK esittää toivomuk- sen, että asetettaisiin toimintakriteereitä, joiden avulla ohjelmia ja niiden rahoitusta hyödynnetään mahdollisimman hyvin ja nuorille korostetaan entisestään pedagogisia näkökohtia. 3. 5. 1. Joka tapauksessa katsotaan olevan tärkeää varmistaa ammattioppilaitosten ja asianomaisten yritysten välinen teho- kas ja kestävä yhteys. Näin tasapainotetaan peruskoulutus ja erityiskoulutus, jolla taataan audiovisuaalialan ammattilaisten elinikäisen koulutuksen kehittäminen. Toiminnassa on hyö- dynnettävä – – etäopetusta käyttämällä uutta tekniikkaa ja sen sovelluksia audiovisuaalisten teosten tuotantoon uuden tekniikan ja erityisesti digitaalitekniikan tarjoamaa pedagogista innovaatiota. 3. 5. 2. Ammatilliseen koulutukseen suunnatuilla asianmu- kaisilla toimenpiteillä on mahdollista parantaa ammattilaisten kykyä sijoittua työmarkkinoille ja sopeutua työelämään, edistää yrittäjähenkisyyttä erityisesti sellaisten toimien avulla, jotka vauhdittavat pk-yrityksiä hyödyttävää teknologista inno- vaatiota, ja kehittää muiden toimijoiden tasavertaisia mahdolli- suuksia. Tällaisten täydentävien toimenpiteiden toteuttaminen tuottaa lisäarvoa myös Euroopan kulttuuriselle ja kielelliselle monimuotoisuudelle. teollisuutta tukemalla itsenäisten eurooppalaisten yritysten pääsyä markkinoille sekä audiovisuaalialan eurooppalaisten teosten ja yritysten tunnetuksi tekemistä, ja aivan erityisesti itsenäisten yritysten pääsyä markkinoille. Komitea katsoo niin ikään, että kaikki sellaiset toimenpiteet ovat välttämättömiä, jotka parantavat eurooppalaisen audiovisuaalisen perinnön tarjontaa yleisölle digitalisoimalla ja yhdistämällä pääomaa Euroopan tasolla, ennen kaikkea yleissivistävän koulutuksen tarpeiden sekä pedagogiikan kannalta. TSK katsoo periaat- teessa, että olisi annettava etusija audiovisuaalisten teosten kehittämiseen liittyville näkökohdille pikemminkin kuin levi- tykselle ja myynnin edistämiselle. Olisi paneuduttava audiovisuaalisen lähetystoimin- 3. 6. 1. nan harjoittajien väliseen yhteistyöhön, erityisesti siten että toimet toteutetaan erityisorganisaatioiden, kuten audiovisuaa- lisen Heurekan kanssa, ja ryhdytään ohjelman edistämistavoit- teita vastaaviin yhteistoimiin. eEurope-aloitteen puitteissa on kehitettävä kokeilu- 3. 6. 2. hankkeita, joiden avulla yhdenmukaistetaan ja sovitetaan yh- teen kaikki audiovisuaalialan investointeihin myönnettävät tukitoimenpiteet, ja hyödynnettävä eri tukijärjestelmien välistä yhteisvaikutusta. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että on välttämätöntä arvioida riittävästi tähän mennessä käytetyistä audiovisuaaliteollisuuden eri tukivälineistä saatuja tuloksia ja antaa yhteisön muille toimielimille ja elimille tilaisuus tarkas- tella niitä. 3. 6. 3. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että tarkoi- tuksena on taata tehokas yhteistyö uuteen tekniikkaan liitty- vien toimien, erityisesti viidennen puiteohjelman mukaisten toimien kanssa, sillä yhteisön tuotteen on oltava korkealaatuis- ta, jotta tutkimus luottaa jälleen kyseisen puiteohjelman edistä- mismekanismeihin. Joka tapauksessa on pyrittävä varmistamaan, että koulutus vastaa todellisuutta, ja lisättävä nuorille suunnatun pedagogii- kan tukea. On käynnistettävä tehokkaat tukijärjestelmät hanke- 3. 6. 4. ryhmiä esittäville yrityksille, annettava etusija automaattisille tukijärjestelmille ja taattava, että toimet ovat mahdollisimman avoimia. 3. 5. 3. TSK kannustaa komissiota sisällyttämään ohjelmaan toimenpiteitä, joilla edistetään aktiivisesti naisten osallistumista kyseisen koulutusohjelman täytäntöönpanoon ja taataan alalle vastaisuudessa nykyistä enemmän naisia, koska naisten mu- kaantulo kehittää alaa myönteiseen suuntaan. Audiovisuaalisten teosten kehittämistä, levitystä ja 3. 6. edistämistä koskevien toimenpiteiden osalta komitea katsoo olevan välttämätöntä edistää audiovisuaalialan eurooppalaista 3. 6. 5. TSK katsoo, että etusija on annettava hankkeille, joita voidaan hyödyntää kaupallisesti eri markkinoilla mahdollisim- man pitkään. Ohjelmien levittämisessä komitea kannattaa tekstityksen tukemista siten, että pyritään löytämään tasapaino teoksen kokonaisuuden kunnioittamisen ja kulttuurisen moni- muotoisuuden välillä, optimoimaan kustannukset, kansalaisten jotta kysyntä ja täydentämään tekstitystä jälkiäänityksellä, päästään tekniikan ansiosta yhä helpommin toteutettavissa olevaan tasapainoon. C 168/12 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 2000 4. Lopuksi komitea pahoittelee sitä, ettei komissio ole asettanut ohjelman rahoitukselle eikä sen tuomalle lisäarvolle nykyistä kunnianhimoisempia tavoitteita. Komitea esittää konkreettisesti seuraavaa: – Komitea korostaa, että kulttuuritoimien konkretisoimiseksi ja eurooppalaisen kulttuuri-identiteetin edistämiseksi ja sen poliittisen ulottuvuuden luomiseksi käyttäjille on annettava kulttuurivalistusta ja -tiedotusta sekä palveltava saman- aikaisesti teollisuutta ja jäsenvaltioita. Sillä komission tulee laatia itselleen eurooppalainen tietoyhteiskuntaohjelma, jonka avulla koordinoidaan multimedian lähentymisaloit- teita. Bryssel 27. huhtikuuta 2000. – Kyseinen väline, jota TSK ehdotti jo Oulun julistuksen yhteydessä, saattaisi olla todellisuudessa eri alojen epämuo- dollinen korvaus-, yhteistyö- ja koordinointitaho tuotet- taessa ja levitettäessä tuotteita yhden eurooppalaisen tuote- merkin turvin, ja siihen voitaisiin yhdistää rahoitus ja suunnitteilla olevat rahoitustukijärjestelmät. – Audiovisuaalialalle olisi syytä luoda muita edistämisväli- neitä, kuten takuurahasto, jollaista komissio aikoinaan ehdotti, mutta jonka perustamiseksi ei toistaiseksi ole ryhdytty toimiin. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre «A utilização dos transportes colectivos e privados no ambiente urbano e periurbano»

eurovoc_concepts:
environmental protection
means of public conveyance
public transport
urban transport

text: 16. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 168/3 Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre «A utilizaça˜ o dos transportes colectivos e privados no ambiente urbano e periurbano» (2000/C 168/02) Em 21 de Outubro de 1999, Comité Econo´ mico e Social decidiu, em conformidade com o n. o 3 do artigo 23. o do Regimento, elaborar um parecer sobre «A utilizaça˜o dos transportes colectivos e privados no ambiente urbano e periurbano». Foi incumbida da preparaça˜o dos correspondentes trabalhos a Secça˜o de Transportes, Energia, Infra- -Estruturas e Sociedade da Informaça˜o, que adoptou parecer em 6 de Abril de 2000, sendo relator B. Tosch. Na 372. ª reunia˜o plena´ria de 27 de Abril 2000, o Comité Econo´ mico e Social adoptou por unanimidade o seguinte parecer. 1. Introduça˜o O presente parecer surge como resposta às preocu- 1. 1. paço˜ es do Comité com o nı´vel de congestionamento do tra´fego, que actualmente afecta, em maior ou menor grau, praticamente todos os meios urbanos e periurbanos, com o grande impacto significativo dos elevados nı´veis de tra´fego, com o padra˜o relativamente aleato´ rio do uso do automo´ vel e com a adequaça˜o e capacidade de resposta dos serviços pu´ blicos. Particularmente preocupantes sa˜o: 1. 3. O presente parecer do Comité visa, assim, dar expres- sa˜o às suas preocupaço˜ es, observaço˜ es e sugesto˜ es que julga dignas de serem levadas em consideraça˜o na definiça˜o da polı´tica e das prioridades orçamentais na a´rea dos transportes, na˜o so´ em relaça˜o aos Estados-Membros como, mais impor- tante ainda, em relaça˜o aos paı´ses candidatos à adesa˜o. 2. Factores subjacentes à situaça˜o actual — o impacto e a proximidade das emisso˜ es nas zonas mais densamente povoadas, reduzindo a qualidade do ar tanto para os residentes como para os trabalhadores que a elas se deslocam diariamente; 2. 1. O Comité reconhece a complexidade dos factores que mais influenciaram a actual situaça˜o dos transportes e dos fluxos de tra´fego nas zonas urbanas e periurbanas, e que sa˜o, em primeira linha: — o impacto na economia, na medida em que o tempo dos percursos e os congestionamentos provocaram um aumento dos custos de transporte e uma reduça˜o da rendibilidade, prejudicando de facto a competitividade; — o aumento do nu´ mero de proprieta´rios de automo´ veis e a predilecça˜o pelo uso do automo´ vel para o transporte pessoal, com vantagens que lhe sa˜o reconhecidas; — o impacto na mobilidade dos indivı´duos, na medida em que se constata um alongamento do tempo de acesso aos locais de trabalho, de actividades sociais e de lazer, e uma insuficiente capacidade de resposta dos actuais modos de transporte. 1. 2. O Comité considera que o acesso aos serviços de transporte urbano constitui um direito fundamental de todos os indivı´duos (1). Quando, por motivos sociais, econo´ micos, ambientais ou outros, se tornar imperioso proceder a res- triço˜ es, as alternativas devera˜o ser concebidas tendo em conta a necessidade de melhorar o ambiente urbano e de criar um espaço onde as empresas comerciais possam manter-se e coexistir com a populaça˜o residente, cuja qualidade de vida deve melhorar visivelmente. De notar que acesso à mobilidade na˜o significa necessariamente mobilidade desenfreada em automo´ vel. — a herança de insuficiente investimento em infra-estruturas via´rias e em meios de transporte pu´ blico nalguns Estados- -Membros, em certos casos devido a falta de planeamento provisional. Os sistemas logı´sticos de gesta˜o do transporte de mercadorias e de passageiros devera˜o ser optimizados em todos os Estados-Membros, de modo a criar verdadeiras alternativas para as futuras exigências da procura; — um ordenamento do territo´ rio imbuı´do do espı´rito de reabilitaça˜o começa lentamente a redefinir os ambientes urbanos, onde até agora prevalecera a mera expansa˜o. E´ fundamental reconhecer a interdependência entre o ordenamento do territo´ rio e o planeamento na a´rea dos transportes; — a crescente riqueza em mu´ ltiplos centros urbanos regio- nais, o que permite estilos de vida com maior leque de escolhas e concomitantes exigências de mobilidade; (1) Cf. também o parecer do CES sobre «Serviços de interesse geral», JO C 368 de 20. 12. 1999. — a preocupaça˜o com a segurança pessoal nas zonas urbanas, onde o medo é confirmado pelo aumento estatı´stico da delinquência e por resultados de inquéritos; C 168/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 2000 — a escassez de espaço disponı´vel, tendo em conta a oferta limitada. Tal torna necessa´rio recorrer a mecanismos de fixaça˜o de preços e/ou medidas fiscais para assegurar o equilı´brio entre a utilizaça˜o, a procura e a oferta do espaço disponı´vel para infra-estruturas rodovia´rias e ferrovia´rias. O Comité sente dificuldades em calcular a extensa˜o e 2. 2. definir o cara´cter do congestionamento via´rio, como também as consequências e os custos que envolve. Entre as va´rias avaliaço˜ es efectuadas por diferentes grupos de interesses, a da Confederaça˜o da Indu´ stria Britânica, por exemplo, alega que o custo adicional que o congestionamento do tra´fego representa para o empresariado britânico é de 16 mil milho˜ es de libras por ano. 2. 3. Importa reconhecer que o congestionamento na˜o se deve exclusivamente à sobrecarga das redes via´rias — que, na verdade, so´ é responsa´vel por um terço dos casos e quase todos em zonas urbanas e periurbanas —, mas também a uma gesta˜o insatisfato´ ria do tra´fego, a obras na estrada, acidentes, acontecimentos especiais, condiço˜ es climatéricas, manifes- taço˜ es, etc. 2. 4. O Comité admite que as soluço˜ es a adoptar sera˜o u´ nicas para cada aglomerado urbano de cada regia˜o e que na˜o existem panaceias. Também por isso, é importante que o dia´logo a nı´vel influencie as deciso˜ es. Os pontos que se seguem abordam certas questo˜ es que o Comité julga priorita´rias e pertinentes, sem as tratarem, contudo, de forma exaustiva. local e regional 3. Caracterı´sticas do tra´fego 3. 1. O crescimento global de novos registos de veı´culos nos Estados-Membros, que conheceu nı´veis anuais de 6 % entre os anos 60 e 90, desceu actualmente para 4 %, e a Comissa˜o prevê que continue a descer até 1-2 % nos pro´ ximos dez anos. Essas descidas na˜o sa˜o uniformes, contendo mesmo grandes disparidades. Nos paı´ses com crescimento mais acelerado, como a Grécia, a Espanha e a Irlanda, o crescimento anual do nu´ mero de automo´ veis de passageiros por 1 000 habitantes foi de 12 % nos anos 90. No Reino Unido e na Alemanha, o crescimento do nu´ mero de automo´ veis manteve-se na faixa dos 4 a 6 % anuais até 1997 (ver anexo). 3. 1. 1. A alegaça˜o de que a densidade de veı´culos se aproxima de uma plataforma esta´vel de 500 automo´ veis por cada 1 000 habitantes é pouco convincente. O nu´ mero de novos registos de veı´culos teve um crescimento de 250 % nos u´ ltimos 30 anos e as previso˜ es da UE apontam para um crescimento global de 30 % até ao ano 2020. Os actuais problemas de congestionamento na˜o devera˜o agravar-se a ponto de provocarem um bloqueio geral do tra´fego, mas manter-se-a˜o graves, visto que é essencialmente em ambientes urbanos e periurbanos que vivem os europeus. 3. 2. De assinalar, porém, que se registam melhorias quer nas normas de segurança dos veı´culos, quer no desempenho dos motores, com a imposiça˜o de limites mais rigorosos às emisso˜ es poluentes e de CO2 para os automo´ veis novos (isto é, 140 mg/km de CO2 até 2008). A reduça˜o das emisso˜ es poluentes contribuira´ progressivamente para uma melhor qualidade do ar nas zonas urbanas, o que na˜o significa, porém, ainda, que se atinjam nı´veis satisfato´ rios. 3. 3. Por outro lado, factores como o aumento do nı´vel de ruı´do e o impacto visual de estradas completamente engarrafadas, sobretudo nas zonas periurbanas, continuam a ser incomodativos e pouco atraentes. As opço˜ es na a´rea dos transportes pu´ blicos constituem 3. 4. uma grande preocupaça˜o para o Comité. Assim, em vez de servirem a mobilidade interurbana e intra-urbana, tendem, na pra´tica, a operar em itinera´rios radiais. So´ meios de transporte como o minibus e o ta´xi parecem corresponder à procura, o que explica também a predilecça˜o pelo uso dos automo´ veis particulares. As possibilidades oferecidas pelos sistemas de navegaça˜o — como o sistema global de posicionamento GPS ou o de navegaça˜o por satélite Galileo — para melhorar o tempo médio dos trajectos, bem como para assegurar mais espaço de circulaça˜o e conceder maior prioridade aos transpor- tes pu´ blicos, continuam largamente inexploradas. Mas existem ja´ alguns casos exemplares da utilizaça˜o destes sistemas em Munique, Turim, Zurique, Viena, Grenoble, Copenhaga e Amesterda˜o. 4. Ordenamento do territo´ rio 4. 1. O crescimento das cidades deu origem a padro˜ es de percursos bastante mais complexos, com muito mais tra´fego entre subu´ rbios, o que na˜o é caracterı´stico dos itinera´rios fixos dos transportes pu´ blicos. Deciso˜ es de conveniência — ou a sua ausência — em 4. 2. matéria de planeamento levaram a que a expansa˜o urbana tivesse gerado e aumentado as necessidades de mobilidade, nomeadamente para acesso a escolas, hospitais, centros de comércio e novos mercados de habitaça˜o. A relaça˜o entre factores como a concepça˜o, a densidade, o uso combinado dos terrenos, o consumo de energia e a mobilidade na˜o é correctamente entendida. No entanto, a cidade compacta, ou a sua forma urbana, com os seus diferentes subcentros auto- -suficientes, contribui para encurtar o tempo dos percursos e para reduzir de forma substancial a utilizaça˜o dos veı´culos particulares. Recomendaço˜ es 5. Ambiente O Comité entende: 5. 1. que havera´ que fazer respeitar normas rigorosas no que respeita à qualidade do ar e aos nı´veis de ruı´do nos meios urbanos e abordar quaisquer desvios a essas normas com métodos adequados de aferiça˜o; 16. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 168/5 5. 2. que os responsa´veis pela gesta˜o dos centros das cidades devem encarar seriamente os transportes e investir neles como factor-chave do êxito. Maior recurso a sistemas de vigilância por redes de televisa˜o de circuito fechado e ao policiamento local ajudara´ a reforçar a segurança; que importa considerar a possibilidade de atribuir um 5. 3. estatuto preferencial e/ou limitar o acesso aos centros das cidades exclusivamente aos transportes pu´ blicos e aos veı´culos de reduzidas emisso˜ es poluentes, para cuja selecça˜o sera´ factor decisivo o impacto do consumo de energia e os nı´veis de emisso˜ es durante toda a vida u´ til. 6. Congestionamento O Comité considera que a UE devera´ procurar influenciar os Estados-Membros para que estes: 6. 1. concebam um método uniforme de mediça˜o que permita determinar o grau de congestionamento via´rio urbano e fixem, a nı´vel regional, nı´veis mı´nimos de desempenho para os modos de transporte pu´ blicos e privados. Associada a essa aspiraça˜o, a mediça˜o quantitativa dos custos do congestiona- mento para a economia, dos nı´veis de mobilidade, da qualidade do ar e do nı´vel de ruı´do ajudara´ a consciencializar o pu´ blico da importância destes factores; 6. 2. desenvolvam as actuais iniciativas de boas pra´ticas com vista ao desenvolvimento de ferramentas telema´ticas (1) que melhorem a gesta˜o das infra-estruturas rodovia´rias e ferrovia´- rias no tra´fego intra-urbano e interurbano; 6. 3. tentem obter o interesse e o empenho das comunidades locais para incitarem e ajudarem a introduzir mudanças no padra˜o de deslocaço˜ es para o emprego e para a escola, a fim de equilibrar o uso dos recursos; assegurem o equilı´brio da utilizaça˜o da via pu´ blica por 6. 4. todos os utentes — automo´ veis ligeiros de passageiros, veı´culos de e fornecimento, autocarros, motociclos, velocı´pedes peo˜ es —, escalonando-a segundo um hora´rio diurno alargado e optimizando o tempo concedido à circulaça˜o dos transportes pu´ blicos; 6. 5. empreguem sistemas e pra´ticas de fornecimento urbano mais sofisticados e recorram à logı´stica para todos os movimentos de mercadorias; utilizem nas 6. 6. rodovias os melhores materiais de construça˜o e de revestimento possı´veis e velem pela sua manutença˜o. Os pavimentos devem incorporar dispositivos «inteligentes», de modo a garantir a sua utilizaça˜o pelos serviços pu´ blicos; concebam possibilidades realistas de deslocaça˜o para 6. 7. peo˜ es e ciclistas em percursos que a tal se prestem; 6. 8. adoptem e façam respeitar dispositivos de prioridade, nomeadamente corredores rodovia´rios reservados a veı´culos com elevado ı´ndice de ocupaça˜o e outras medidas de gesta˜o de corredores nas auto-estradas, que podem representar uma alternativa às taxas de utilizaça˜o impostas aos utentes, na medida em que facilitam a afectaça˜o de uma fracça˜o limitada da faixa de rodagem a modalidades de transporte mais eficientes; considerem a criaça˜o de zonas de estacionamento pago 6. 9. e a imposiça˜o de restriço˜ es do tempo de estacionamento; 6. 10. analisem a possibilidade de criar a´reas reservadas à circulaça˜o dos transportes pu´ blicos e de a´reas exclusivamente pedestres nos centros das cidades, sempre que tal se afigure a u´ nica soluça˜o sustenta´vel. 7. Ordenamento do territo´ rio O Comité consideraria positivo que as regio˜ es: 7. 1. abordassem seriamente a questa˜o do desenvolvimento e da reabilitaça˜o das zonas urbanas e viabilizassem a recuper- aça˜o de terrenos industriais abandonados, transformando-os em locais atractivos para novos investimento; se empenhassem no desenvolvimento dos subcentros 7. 2. e das zonas suburbanas, combinando na justa proporça˜o a´reas para habitaça˜o, actividades de lazer, pequeno comércio e serviços diversos, a fim de recriarem comunidades urbanas e periurbanas em grande medida auto-suficientes e dotadas das infra-estruturas necessa´rias para os transportes pu´ blicos; 7. 3. reflectissem sobre a dimensa˜o dos centros comerciais existentes fora dos aglomerados urbanos, especialmente os situados em zonas verdes e servidos por auto-estradas, que, ao convidarem à utilizaça˜o do automo´ vel, por serem mal servidos de autocarros, excluem as pessoas que na˜o têm viatura pro´ pria. Esta tendência faz lembrar a expansa˜o dos subu´ rbios urbanos nos Estados Unidos, com os seus efeitos concomitantes: elevado consumo de energia e utilizaça˜o dos solos nociva ao ambiente. 8. Modos de transporte ecolo´ gicos O Comité lembra algumas melhorias simples e pouco dispen- diosas, ao alcance dos Estados-Membros. Assim, estes deve- riam: (1) Cf. o parecer dos CES sobre «Aplicaço˜ es telema´ticas para os transportes na Europa», JO C 18 de 22. 1. 1996. criar vias para ciclistas e melhorar as zonas destinadas 8. 1. aos peo˜ es, que deveriam, na medida do possı´vel, ser bem separadas das vias de circulaça˜o dos veı´culos motorizados; C 168/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 2000 8. 2. incutir nas crianças e nos pais o ha´bito de caminhar, por exemplo, para a escola, sempre que tal seja absolutamente seguro; 10. Observaço˜ es finais 8. 3. incentivar os empregadores a adoptarem medidas de incentivo e métodos de melhores pra´ticas a fim de incutir nos seus empregados o ha´bito de compartilhar automo´ veis ou de usar os transportes pu´ blicos e desencorajar o estacionamento nos parques das empresas por viaturas com um u´ nico ocu- pante. Na regia˜o da Ile de France, por exemplo, foi adoptado um sistema de cartas laranja subsidiadas pelos empregadores. 9. Transportes pu´ blicos O presente parecer centra-se em iniciativas destinadas a lutar contra o congestionamento do tra´fego e a melhorar a mobilidade, pelo que faz as seguintes observaço˜ es: O Comité afirmou em pareceres anteriores (1) — e 9. 1. reafirma neste contexto — que uma melhor qualidade dos transportes pu´ blicos é, em si, condiça˜o sine qua non da mobilidade. 9. 2. Importa considerar seriamente a necessidade de restrin- gir, através de claras medidas regulamentares, o acesso dos automo´ veis aos centros das cidades, bem como de melhorar as infra-estruturas de estacionamento e de acesso aos transportes pu´ blicos — salvaguardadas, porém, excepço˜ es para casos especiais. Igualmente importantes sa˜o outras formas de inter- modalidade, como as soluço˜ es «hı´bridas» e novas formas de propriedade no que respeita ao parque automo´ vel, como as encontradas na Alemanha e em Edimburgo. E´ necessa´rio criar ligaço˜ es de transportes pu´ blicos 9. 3. (autocarro ou outros) que tenham em conta a grande complexi- dade dos padro˜ es de deslocaça˜o. Os transportes pu´ blicos so´ funcionam eficazmente se estiverem integrados num sistema. Necessa´ria é também a coordenaça˜o e cooperaça˜o entre operadores e/ou modos de transporte com vista a prestar aos potenciais utentes o serviço de alta qualidade possibilitado pelo automo´ vel. 9. 4. A criaça˜o e subsequente vigilância de vias priorita´rias e corredores reservados a autocarros na periferia e nos acessos dos aglomerados urbanos conferiria maior fiabilidade e previsibilidade ao desempenho dos transportes pu´ blicos e dar-lhes-ia projecça˜o enquanto alternativa de transporte. A concessa˜o de prioridade ao tra´fego de passagem nas auto- -estradas circulares dos aglomerados urbanos garantiria a optimizaça˜o do uso das mesmas. (1) Cf. o parecer do CES sobre «Desenvolver a rede dos cidada˜os — a importância de bons transportes de passageiros locais e regionais e a contribuiça˜o da Comissa˜o Europeia para o seu desenvolvimento» (COM(1998) 431 final), JO C 138 de 18. 5. 1999. 10. 1. O Comité assinala que o século XXI requer soluço˜ es de transportes urbanos que reflictam as opço˜ es da sociedade, no que se refere, sobretudo, à mobilidade e à qualidade da vida e do ar, a par de uma indu´ stria sustenta´vel e competitiva. Havera´ que garantir uma aplicaça˜o selectiva de taxas de utilizaça˜o de estradas e espaços de estacionamento por viaturas privadas em zonas caracterizadas por congestionamento per- sistente e/ou elevado grau de degradaça˜o ambiental, nas quais condicionalismos de ordem polı´tica, financeira ou econo´ mica limitem a capacidade das infra-estruturas via´rias. Seriam zonas de localizaça˜o de centros comerciais e residenciais, locais histo´ ricos, etc. 10. 2. Na˜o devera˜o ser ignoradas as obrigaço˜ es universais de prestaça˜o de serviços de transporte. As soluço˜ es devera˜o saber distinguir entre a propriedade e a utilizaça˜o do automo´ - vel, para evitar encarar a sua utilizaça˜o como algo demonı´aco — tendo em conta o seu papel de criador de mobilidade no acesso ao local de trabalho das pessoas com deficiência ou dos residentes em zonas rurais mal servidas de transportes pu´ blicos e a experiência social ligada à utilizaça˜o da viatura privada. Por estes motivos, uma abordagem unicamente baseada em métodos de tarifaça˜o na˜o parece ser a opça˜o mais justa ou eficaz. 10. 3. O Comité nota ainda que, no caso de adopça˜o da imposiça˜o de pagamento pela utilizaça˜o das infra-estruturas via´rias, as receitas em excesso geradas localmente deveriam ser reinvestidas em iniciativas de desenvolvimento dos transportes colectivos nessa mesma zona, devendo essa tarifaça˜o resultar em benefı´cio de todos os utentes urbanos e permitir evitar a diluiça˜o e desvio das verbas para outros fins. Existem antece- dentes no modelo alema˜o do sistema de transportes ferrovia´- rios urbanos «S-Bahn». E´ rotineiro dizer-se que os transportes pu´ blicos sa˜o 10. 4. desconforta´veis, esta˜o subdesenvolvidos, na˜o têm o necessa´rio desempenho e fracassam na sua funça˜o de principais «motores» da mobilidade das pessoas. Para fazer face a esta situaça˜o sa˜o necessa´rias medidas tanto no plano da vontade polı´tica como sob a forma de parcerias financeiras entre entidades pu´ blicas e privadas, de forma a apoiar as infra-estruturas desenvolvidas à escala regional e o investimento em sistemas que, por sua vez, se encaixam em projectos nacionais e comunita´rios que favorecem de forma coerente transportes compatı´veis com a preservaça˜o do ambiente. As instituiço˜ es regionais vocaciona- das para a gesta˜o do desenvolvimento socioecono´ mico deve- riam ser os o´ rga˜os responsa´veis pela gesta˜o. Neste contexto, o Comité partilha a posiça˜o da Comissa˜o no que se refere à revisa˜o prevista do Regulamento (CEE) n. o 1191/69 e à introduça˜o de critérios de qualidade para os transportes colectivos. O presente parecer pretende igualmente constituir um documento de base para a pro´ xima actualizaça˜o da iniciativa «Rede do Cidada˜o» da Comissa˜o. Havera´ que dar atença˜o particular à situaça˜o dos paı´ses da Europa Central e Oriental. 16. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 168/7 10. 5. As deciso˜ es na a´rea do planeamento regional inte- grado devera˜o basear-se numa avaliaça˜o criteriosa das disposi- ço˜ es e normas de utilizaça˜o dos transportes pu´ blicos durante a vigência dos projectos, incluindo ana´lises dos limites da utilizaça˜o e das normas a observar. O Comité acredita que a investigaça˜o neste domı´nio, 10. 6. tendo em conta o impacto do comércio na Internet, do teletrabalho, das crescentes exigências das viagens de lazer, dos fornecimentos «just-in-time», do desenvolvimento de uma consciência social e de valores ecolo´ gicos no domı´nio dos transportes, em particular dos transportes urbanos, sera´ funda- mental para que a UE oriente de forma positiva as suas polı´ticas futuras. Seria impensa´vel aplicar a experiência «antiga» para resolver problemas de financiamento dos transportes no quadro do alargamento. Havera´ que identificar e prevenir o risco de uma evoluça˜o descontrolada da hiper-mobilidade, como monstro capaz de bloquear os nossos maiores aglomera- dos urbanos. Bruxelas, 27 de Abril de 2000. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI ANEXO ao parecer do Comité Econo´ mico e Social Grau de motorizaça˜o Nu´ mero de automo´ veis de passageiros por cada 1 000 habitantes B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK EU15 I´ndice 1970 =100 1970 214 218 194 1980 321 271 330 26 89 70 234 133 189 212 197 160 202 341 217 313 353 322 298 49 94 155 284 214 184 100 257 347 277 291 158 1990 388 309 447 171 309 466 227 483 480 368 387 187 389 421 360 401 218 1991 397 309 460 173 322 474 233 501 496 369 397 204 384 420 360 410 223 1992 400 310 471 177 336 476 241 518 512 373 410 205 384 414 360 418 227 1993 408 312 479 189 344 479 249 520 523 376 421 224 370 409 366 423 231 1994 422 312 488 199 351 478 262 540 540 383 433 242 368 409 372 432 235 1995 428 319 495 211 362 478 265 553 559 364 447 258 372 411 374 437 238 1996 435 330 500 223 376 477 272 571 558 370 458 277 379 413 388 447 243 1997 441 338 504 238 389 478 310 577 565 372 469 297 377 419 399 454 247 Fonte: Ca´lculos da D. -G. «Transportes»