title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1303/00 υποβολή: Michl Ebner (PPE-DE) προς το Συμβούλιο. ΕΕ/Αυστρία.

eurovoc_concepts:
Austria
Council of the European Union
European Union membership
diplomatic relations
extreme right
powers of the institutions (EU)

text: 13. 2. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 46 E/167 (2001/C 46 E/193) GRAPTH ERVTHSH P-1541/00 ypobolh·: Michl Ebner (PPE-DE) prow to Symboy·lio (12 Mai(cid:138)oy 2000) Ue·ma: Παραβι΄αση του α΄ρθρου 44 του Κανονισµου΄ του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου Ο συντα΄κτης της ερω΄τησης ε΄χει υποβα΄λει δια΄φορες ερωτη΄σεις στο Συµβου΄λιο που αφορου΄ν την Αυστρι΄α: (cid:129) Μια ερω΄τηση µε προτεραιο΄τητα, η οποι΄α υποβλη΄θηκε στις 21 Φεβρουαρι΄ου 2000 και καταχωρη΄θηκε στις 25 Φεβρουαρι΄ου. Συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 44, παρα΄γραφος 5 του Κανονισµου΄ αυτε΄ς οι ερωτη΄σεις πρε΄πει να απαντω΄νται εντο΄ς τριω΄ν εβδοµα΄δων και η προθεσµι΄α υπολογι΄ζεται απο΄ την ηµεροµηνι΄α καταχω΄ρησης στο Συµβου΄λιο. Κατα΄ συνε΄πεια η απα΄ντηση ε΄πρεπε να ε΄χει σταλει΄ ε΄ως τις 17 Μαρτι΄ου το αργο΄τερο. (cid:129) ∆υ΄ο ερωτη΄σεις, οι οποι΄ες υποβλη΄θηκαν στις 21 Φεβρουαρι΄ου 2000 και καταχωρη΄θηκαν στις 13 Μαρτι΄ου. Συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 44, παρα΄γραφος 6 του Κανονισµου΄ αυτε΄ς οι ερωτη΄σεις πρε΄πει να απαντω΄νται εντο΄ς ε΄ξι εβδοµα΄δων και η προθεσµι΄α υπολογι΄ζεται απο΄ την ηµεροµηνι΄α καταχω΄ρησης. Κατα΄ συνε΄πεια οι απαντη΄σεις ε΄πρεπε να ε΄χουν σταλει΄ ε΄ως τις 25 Απριλι΄ου το αργο΄τερο. ∆εδοµε΄νου ο΄τι προ΄κειται για παραβι΄αση του Κανονισµου΄ του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου, ερωτα΄ται το Συµβου΄λιο εα΄ν γνωρι΄ζει τις διατα΄ξεις του ισχυ΄οντος Κανονισµου΄ και εα΄ν σκοπευ΄ει στο µε΄λλον να τις ακολουθει΄. Koinh· apa·nthsh stiw grapte·w ervth·seiw E-1299/00, E-1300/00 kai P-1541/00 (10 Ioyli·oy 2000) Το Συµβου΄λιο υπενθυµι΄ζει στον αξιο΄τιµο κ. βουλευτη΄ ο΄τι δεν δεσµευ΄εται απο΄ τις προαναφερο΄µενες προθεσµι΄ες, καθ(cid:146) ο΄σον αυτε΄ς απορρε΄ουν απο΄ τον εσωτερικο΄ κανονισµο΄ του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου, η΄τοι απο΄ το α΄ρθρο του 44, παρα΄γραφοι 5, 6 και 7. Το Συµβου΄λιο επιθυµει΄ ωστο΄σο να υπογραµµι΄σει ο΄τι, προκειµε΄νου να βελτιωθει΄ η συνεργασι΄α µε το Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο στον εν λο΄γω τοµε΄α, ε΄λαβε σειρα΄ εσωτερικω΄ν µε΄τρων που θα του επιτρε΄ψουν να απαντα΄ στις γραπτε΄ς ερωτη΄σεις εντο΄ς προθεσµι΄ας µικρο΄τερης των δυ΄ο µηνω΄ν. Θε΄σπισε προς του΄το διαδικασι΄α εξε΄τασης στο πλαι΄σιο των προπαρασκευαστικω΄ν του οργα΄νων, η οποι΄α θα ανταποκρι΄νεται στην απαι΄τηση για επι΄τευξη ισορροπι΄ας µεταξυ΄ αυτου΄ του στο΄χου και της επιτακτικη΄ς ανα΄γκης να εξασφαλι΄ζεται η υψηλο΄τερη δυνατη΄ ποιο΄τητα των παρεχοµε΄νων απαντη΄σεων µε΄σω διαβου΄λευσης των αρµοδι΄ων υπηρεσιω΄ν και οργα΄νωσης µιας κατ(cid:146) αντιπαρα΄θεση διαδικασι΄ας στο επι΄πεδο του Συµβουλι΄ου. Στην πορει΄α των ετω΄ν, δια΄φοροι παρα΄γοντες κατε΄στησαν δυσχερε΄στερη τη διατη΄ρηση αυτη΄ς της ισορροπι΄ας σε βα΄ρος της ταχυ΄τητας µε την οποι΄α δι΄δονται οι απαντη΄σεις, το΄σο επειδη΄ αυξη΄θηκε σηµαντικα΄ ο αριθµο΄ς των γραπτω΄ν ερωτη΄σεων που υποβα΄λλονται στο Συµβου΄λιο, γεγονο΄ς που αποτελει΄ µη αµελητε΄ο παρα΄γοντα, ο΄σο και επειδη΄ οι υποβαλλο΄µενες ερωτη΄σεις αφορου΄ν τοµει΄ς, οι οποι΄οι απαιτου΄ν διεξοδικη΄ µελε΄τη, η΄ ακο΄µη, λο΄γω των απαιτη΄σεων που θε΄τει η ι΄δια η επικαιρο΄τητα, οι οποι΄ες επιβα΄λλουν την παρε΄λευση ορισµε΄νου χρο΄νου ω΄στε να παρε΄χονται στον βουλευτη΄ τα πλε΄ον προ΄σφατα στοιχει΄α. Το Συµβου΄λιο συµµερι΄ζεται πα΄ντως τις ανησυχι΄ες του αξιο΄τιµου κ. βουλευτη΄ και επιβεβαιω΄νει ο΄τι θα µεριµνα΄ ω΄στε να παρε΄χει σε κα΄θε περι΄σταση τις πλε΄ον ενδεδειγµε΄νες και πλη΄ρεις απαντη΄σεις στις γραπτε΄ς ερωτη΄σεις που του υποβα΄λλονται, θα µελετη΄σει δε τις λυ΄σεις που θα του επιτρε΄ψουν να βελτιστοποιη΄σει τις υπα΄ρχουσες διαδικασι΄ες εξε΄τασης, τηρουµε΄νων των προαναφεροµε΄νων απαιτη΄σεων. (2001/C 46 E/194) GRAPTH ERVTHSH E-1303/00 ypobolh·: Michl Ebner (PPE-DE) prow to Symboy·lio (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: ΕΕ/Αυστρι΄α Μι΄α µελε΄τη του Ιρλανδικου΄ Ινστιτου΄του Ευρωπαι¤κω΄ν Υποθε΄σεων (Institute of European Affairs) ασκει΄ κριτικη΄ στα µε΄τρα των 14 κρατω΄ν µελω΄ν της ΕΕ κατα΄ της Αυστρι΄ας, τα οποι΄α αντιτι΄θενται ο΄χι µο΄νο στο κοινοτικο΄ δι΄καιο αλλα΄ ακο΄µη και στις αρχε΄ς της δηµοκρατι΄ας. Η µελε΄τη, η οποι΄α πραγµατοποιη΄θηκε απο΄ τον Eugene Regan, ε΄ναν ιρλανδο΄ νοµικο΄ και πρω΄ην µε΄λος στο Γραφει΄ο του Επιτρο΄που της ΕΕ Peter Sutherland, ασκει΄ επι΄σης αυστηρη΄ κριτικη΄ στη στα΄ση της πορτογαλικη΄ς Προεδρι΄ας. C 46 E/168 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 13. 2. 2001 Ως κυ΄ρια σηµει΄α κριτικη΄ς αναφε΄ρονται η ανα΄µειξη σε µι΄α δηµοκρατικη΄ διαδικασι΄α, η επιλεχθει΄σα απο΄ τα 14 κρα΄τη µε΄λη της ΕΕ µορφη΄ των µε΄τρων, τα οποι΄α δεν εφαρµο΄ζονται στο πλαι΄σιο της Ένωσης αλλα΄ εκτο΄ς αυτου΄ του νοµικου΄ χω΄ρου, καθω΄ς και ο επιλεκτικο΄ς τρο΄πος ενεργειω΄ν της πορτογαλικη΄ς Προεδρι΄ας, η οποι΄α δεν ε΄δωσε στη νε΄α αυστριακη΄ κυβε΄ρνηση καµι΄α δυνατο΄τητα για να λα΄βει θε΄ση στα ανωτε΄ρω. Υπα΄ρχει δε ρητη΄ αναφορα΄ ο΄τι επι΄ του παρο΄ντος δεν υφι΄σταται κανε΄νας λο΄γος για να υποθε΄σουµε ο΄τι «η Αυστρι΄α αποτελει΄ ε΄να λιγο΄τερο δηµοκρατικο΄ κρα΄τος απο΄ ο΄, τι η Ιρλανδι΄α η΄ οποιαδη΄ποτε α΄λλη χω΄ρα της ΕΕ». Ενο΄ψει αυτη΄ς της θεµελιωµε΄νης επιστηµονικη΄ς µελε΄της, θα επιθυµου΄σα να ρωτη΄σω το Συµβου΄λιο: (cid:129) εα΄ν γνωρι΄ζει την εν λο΄γω µελε΄τη, (cid:129) εα΄ν (cid:129) σε αρνητικη΄ περι΄πτωση (cid:129) προτι΄θεται να την προµηθευτει΄ να την µελετη΄σει και τε΄λος, (cid:129) τι προτι΄θεται να πρα΄ξει, ω΄στε να εξοµαλυ΄νει εκ νε΄ου τις σχε΄σεις µε την Αυστρι΄α. Apa·nthsh (10 Ioyli·oy 2000) Το Συµβου΄λιο δεν ε΄χει εξετα΄σει τη µελε΄τη στην οποι΄α αναφε΄ρεται ο Αξιο΄τιµος κ. Βουλευτη΄ς και ως εκ του΄του, δεν ε΄χει α΄ποψη. Τα µε΄τρα στα οποι΄α αναφε΄ρεται η ερω΄τηση δεν δεσµευ΄ουν το Συµβου΄λιο και, ως εκ του΄του, δεν ε΄χει λα΄βει καµι΄α θε΄ση για τα µε΄τρα αυτα΄. (2001/C 46 E/195) GRAPTH ERVTHSH E-1305/00 ypobolh·: Michl Ebner (PPE-DE) prow to Symboy·lio (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Ερω΄τηση Η-0191/00 Στις 17 Μαρτι΄ου 2000 ε΄λαβα σε γραπτη΄ µορφη΄ την απα΄ντηση της προφορικη΄ς µου ερωτη΄σεως H-0191/00 για το Ισραη΄λ και τη Ρωσι΄α. Σχετικα΄ µπορει΄ να διαπιστωθει΄ ο΄τι το Συµβου΄λιο αναφε΄ρθηκε µο΄νο στην πρω΄τη και δευ΄τερη παρα΄γραφο της ερωτη΄σεω΄ς µου, ενω΄ αγνο΄ησε πλη΄ρως την τρι΄τη και ουσιαστικη΄ παρα΄γραφο αυτη΄ς. Ιδιαι΄τερα, δεν υπα΄ρχει στην απα΄ντηση αναφορα΄ σε ο΄, τι αφορα΄ τη σχε΄ση µεταξυ΄ των σηµερινω΄ν µε΄τρων των δεκατεσσα΄ρων κρατω΄ν µελω΄ν κατα΄ της Αυστρι΄ας, ο΄πως πραγµατοποιει΄ται στην ερω΄τηση. Η ερω΄τηση θα πρε΄πει ως εκ του΄του να θεωρηθει΄ ο΄τι σε ε΄να µεγα΄λο βαθµο΄ δεν ε΄χει απαντηθει΄ και ο υποβα΄λλων την ερω΄τηση αναµε΄νει για το λο΄γο αυτο΄ µι΄α πλε΄ον εµπεριστατωµε΄νη απα΄ντηση. Apa·nthsh (10 Ioyli·oy 2000) Το Συµβου΄λιο παραπε΄µπει το Αξιο΄τιµο Με΄λος στην απα΄ντηση της προγενε΄στερης ερωτη΄σεω΄ς του για το θε΄µα αυτο΄. ∆εδοµε΄νου ο΄τι η τελευται΄α παρα΄γραφος της ερω΄τησης αυτη΄ς απευθυνο΄ταν στην Πορτογαλικη΄ Προεδρι΄α, δεν ει΄ναι σκο΄πιµο να απαντη΄σει το Συµβου΄λιο. Εν πα΄ση περιπτω΄σει, προ΄κειται για θε΄µα επι΄ του οποι΄ου το Συµβου΄λιο δεν ε΄χει αποφανθει΄. (2001/C 46 E/196) GRAPTH ERVTHSH E-1310/00 ypobolh·: Nicholas Clegg (ELDR) prow thn Epitroph· (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Ση΄µανση υφαντουργικω΄ν προι¤ο΄ντων Ποι΄ες ει΄ναι οι εν ισχυ΄ι διατα΄ξεις που διε΄πουν τις απαιτη΄σεις σηµα΄νσεως σε ευρωπαι¤κο΄ η΄ πολυµερε΄ς επι΄πεδο για υφαντουργικα΄ προι¤ο΄ντα απο΄ κρα΄τη εκτο΄ς ΕΕ; Ποι΄α µε΄τρα προτι΄θεται να λα΄βει η Επιτροπη΄ για να θεσπι΄σει


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1313/00 von Antonio Tajani (PPE-DE) an die Kommission. Ausschreibungsunterlagen für die Lieferung von Arbeitskleidung für das Personal der italienischen Post.

eurovoc_concepts:
Italy
infringement of EU law
invitation to tender
occupational safety
postal service
protective equipment

formats: html pdf print

text: C 26 E/162 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 Einige Monate zuvor hatte Frau Nelson vor dem Unterausschu(cid:223) Menschenrechte in Washington erkl(cid:228)rt, sie habe von einigen namentlich bekannten Beamten der Royal Ulster Constabulary Todesdrohungen erhalten und sei beschimpft und t(cid:228)tlich angegriffen worden; der Grund hierf(cid:252)r sei ihr Ruf als Anw(cid:228)ltin der IRA. Aus einem vom Kommittee British-Irish Right Watch ver(cid:246)ffentlichten Bericht geht hervor, da(cid:223) der englischen Regierung die Drohungen gegen Frau Nelson bekannt waren. H(cid:228)lt der Rat es f(cid:252)r einen Fehler, da(cid:223) die englische Regierung Frau Nelson nicht in ihre Schutz- 1. ma(cid:223)nahmen einbezogen hat? Ist nach Ansicht des Rates bei der Untersuchung dieses Attentats, das allem Anschein nach von der 2. RUC in Auftrag gegeben wurde, gr(cid:246)(cid:223)te Transparenz angebracht? Sollte der Rat nicht die englische Regierung auffordern, unverz(cid:252)glich eine Untersuchung dieses 3. Mordfalls einzuleiten? Antwort (26. Juni 2000) Die Fragen des Herrn Abgeordneten beziehen sich auf Angelegenheiten, die nicht in den Zust(cid:228)ndigkeits- bereich des Rates fallen. (2001/C 26 E/201) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1313/00 von Antonio Tajani (PPE-DE) an die Kommission (27. April 2000) Betrifft: Ausschreibungsunterlagen f(cid:252)r die Lieferung von Arbeitskleidung f(cid:252)r das Personal der italienischen Post Das Studienzentrum CESAR (Centro studi aeronautici und ambientali, Zentrum f(cid:252)r Luftfahrt- und Umwelt- studien) ber(cid:228)t verschiedene (cid:246)ffentliche Verwaltungen (darunter die Abteilung Zivilschutz bei der Rats- pr(cid:228)sidentschaft) in den Bereichen Umwelt- und Gesundheitsschutz (auch bezogen auf Arbeitnehmer). Aufgrund dieser Kompetenzen wurde CESAR um eine Stellungnahme zu einer Ausschreibung und den damit zusammenh(cid:228)ngenden Submissionsbedingungen der italienischen Post AG (Poste Italiane SpA) gebeten, die die Lieferung von Kleidungsst(cid:252)cken zum Gegenstand hat, darunter 100. 000 St(cid:252)ck individuelle Schutzausr(cid:252)stung (ISA). CESAR hat auf die M(cid:228)ngel der Ausschreibungsunterlagen hingewiesen: Einerseits f(cid:252)hren die Verfahrens- bestimmungen wahrscheinlich dazu, da(cid:223) die von den Unternehmen angebotene individuelle Schutzausr(cid:252)- stung v(cid:246)llig ungeeignet ist, die Arbeitnehmer zu sch(cid:252)tzen (Artikel von minderwertiger Qualit(cid:228)t) und andererseits d(cid:252)rften sie geradezu unbrauchbar sein (die Ausschreibung f(cid:252)r die Lieferung der ISA erfolgte ohne Ausschreibung f(cid:252)r das Reinigen, Erneuern und Ausbessern dieser Kleidung, so da(cid:223) die Sachen nicht gebraucht werden k(cid:246)nnen). Auf diese Hinweise gab es bisher keine Reaktion. Kann die Kommission pr(cid:252)fen, ob die Gemeinschaftsvor- schriften f(cid:252)r Ausschreibungen sowie die Sicherheit von Arbeitnehmern eingehalten wurden und im negativen Fall die italienische Post auffordern, so rasch wie m(cid:246)glich Ma(cid:223)nahmen zur Aussetzung u/o Annullierung dieser Ausschreibung zu ergreifen? Antwort von Frederik Bolkestein In Namen der Kommission (5. Juni 2000) Die Informationen des Herrn Abgeordneten reichen der Kommission derzeit noch nicht aus, um festzu- stellen, ob die Ausschreibung, auf die sich der Herr Abgeordnete bezieht, den gemeinschaftlichen Vorschriften f(cid:252)r die Vergabe (cid:246)ffentlicher Auftr(cid:228)ge entspricht, insbesondere der Richtlinie 93/36/EWG des Rates vom 14. Juni 1993 (cid:252)ber die Koordinierung der Verfahren zur Vergabe (cid:246)ffentlicher Lieferauftr(cid:228)ge (1). 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/163 Aus den Informationen geht indessen hervor, da(cid:223) die Bestimmungen in den Ausschreibungsunterlagen vermutlich nicht dazu geeignet waren, ein befriedigendes Ergebnis zu erzielen. Damit die Kommission sich eingehender zu der Anfrage (cid:228)u(cid:223)ern kann, ersucht sie den Herrn Abgeordneten, ihr zus(cid:228)tzliche Ausk(cid:252)nfte (cid:252)ber die mutma(cid:223)liche Verletzung des gemeinschaftlichen Vergaberechts bei dem von der Italienischen Post eingeleiteten Vergabeverfahren zukommen zu lassen. Nach Auswertung dieser Angaben wird die Kommission dann entscheiden, ob es in dem betreffenden Fall angemessen ist, ein Vertragsverletzungsverfahren gem(cid:228)(cid:223) Artikel 226 (ex-Artikel 169) EG-Vertrag ein- zuleiten. (1) ABl. L 199 vom 9. 8. 1993. (2001/C 26 E/202) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1344/00 von Jean-Louis BerniØ (EDD) an die Kommission (18. April 2000) Betrifft: Infragestellung der Arbeitsvertragsregelung ((cid:132)prØsomption de salariat(cid:147)) nach Artikel L 762-1 des franz(cid:246)sischen Arbeitsgesetzbuches f(cid:252)r K(cid:252)nstler Frankreich wird mit einer Klage vor dem Europ(cid:228)ischen Gerichtshof gedroht, weil es sich weigert, die Arbeitsvertragsregel ((cid:132)prØsomption de salariat(cid:147)) in Artikel L 762-1 des franz(cid:246)sischen Arbeitsgesetzbuches f(cid:252)r ausl(cid:228)ndische K(cid:252)nstler aufzuheben. Ist diese Ma(cid:223)nahme nicht (cid:252)bertrieben, da die franz(cid:246)sischen K(cid:252)nstler auf ihrem eigenen Hoheitsgebiet benachteiligt w(cid:252)rden, wenn man diesen Artikel lediglich auf sie anwendet? Die Arbeitgeber ausl(cid:228)ndischer K(cid:252)nstler br(cid:228)uchten dann keine Sozialabgaben abzuf(cid:252)hren, w(cid:228)hrend sie dies f(cid:252)r franz(cid:246)sische K(cid:252)nstler m(cid:252)(cid:223)ten. Diese Harmonisierung auf niedriger Ebene w(cid:252)rde die franz(cid:246)sischen K(cid:252)nstler benachteiligen: hie(cid:223)e dies nicht, dieser typisch franz(cid:246)sischen Regelung des Todessto(cid:223) zu versetzen, die den K(cid:252)nstlern einen in Europa einmaligen sozialen Schutz bietet? Antwort von Frederik Bolkestein im Namen der Kommission (26. Mai 2000) Zun(cid:228)chst m(cid:246)chte die Kommission darauf hinweisen, da(cid:223) sie noch nicht beschlossen hat, den Gerichtshof f(cid:252)r ausl(cid:228)ndische K(cid:252)nstler im Zusammenhang mit der Arbeitsvertragsregel anzurufen. Sie hat indessen eine mit Gr(cid:252)nden versehene Stellungnahme abgegeben. Eine Antwort der franz(cid:246)sischen Regierung steht bis heute aus. ((cid:132)prØsomption de salariat(cid:147)) In dieser mit Gr(cid:252)nden versehenen Stellungnahme hat die Kommission Frankreich aufgefordert, Ma(cid:223)nah- men zu veranlassen, die gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) diese Regelung, so wie sie in Artikel L 762-1 des franz(cid:246)sischen Arbeitsgesetzes niedergelegt ist, mit der Dienstleistungsfreiheit gem(cid:228)(cid:223) Artikel 49 und 50 (Ex-Artikel 59 und 60) EG-Vertrag vereinbar ist. Die Dienstleistungsfreiheit ist eine der im EG-Vertrag garantierten Grundfreiheiten. Der Begriff des Dienst- leisters im Sinne von Artikel 49 und 50 EG-Vertrag hat gemeinschaftsweite G(cid:252)ltigkeit und kann nicht allein durch Verweis auf die Rechtsvorschriften eines Mitgliedstaates festgelegt werden. W(cid:228)re dies nicht der Fall und k(cid:246)nnte der Begriffsinhalt einseitig (cid:252)ber nationale Rechtsvorschriften bestimmt und ge(cid:228)ndert werden, k(cid:246)nnte die Dienstleistungsfreiheit ausgeh(cid:246)hlt werden, denn es w(cid:228)re m(cid:246)glich, bestimmten Perso- nengruppen nach Belieben die im Vertrag festgeschriebenen Rechte vorzuenthalten. Die Kommission weist darauf hin, da(cid:223) sie weder eine Harmonisierung der Voraussetzungen f(cid:252)r die Berufsaus(cid:252)bung von K(cid:252)nstlern auf Gemeinschaftsebene anstrebt, noch beabsichtigt, franz(cid:246)sische K(cid:252)nstler gegen(cid:252)ber ausl(cid:228)ndischen K(cid:252)nstlern zu benachteiligen, noch w(cid:252)nscht, da(cid:223) die Arbeitgeber abh(cid:228)ngig besch(cid:228)ftigter ausl(cid:228)ndischer K(cid:252)nstler keine Sozialabgaben mehr entrichten. Sie fordert indessen die Anerkennung des Status eines selbst(cid:228)ndigen Dienstleistungserbringers, der als solcher in einem anderen Mitgliedstaat niedergelassen ist und dort rechtm(cid:228)(cid:223)ig und st(cid:228)ndig Dienstleistungen erbringt, die denen entsprechen, die er vor(cid:252)bergehend in Frankreich erbringen m(cid:246)chte. Bei Anwendung der Arbeitsvertragsregel in Frankreich wird dieser Status, den der K(cid:252)nstler in einem anderen Mitgliedstaat hat, offensichtlich nicht ber(cid:252)cksichtigt. Das scheint insbesondere dann als nicht zu rechtfertigen, wenn


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1307/00 van Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) aan de Commissie. Slachting van zeehonden.

eurovoc_concepts:
Canada
EU competence
EU environmental policy
seal

text: 20. 3. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 89 E/25 Antwoord van de heer Verheugen namens de Commissie (15 mei 2000) De middelen van Sapard (steunverlening door de Gemeenschap voor pretoetredingsmaatregelen op het gebied van landbouw en plattelandsontwikkeling) kunnen niet worden vrijgegeven zolang niet tenminste het plan voor plattelandsontwikkeling is goedgekeurd. Gezien het voorgenomen gedecentraliseerde implementatiesysteem voor Sapard moeten de verplichtingen voor zowel Polen als de Gemeenschap echter ook in bilaterale overeenkomsten worden vastgelegd. Ook moet de instantie die belast wordt met de implementatie van het Sapard-programma en de uitbetaling van de Sapard-middelen door de Commissie worden erkend en goedgekeurd. Het ontwerp voor het plan voor plattelandsontwikkeling, dat de basis vormt voor het programma, is op 6 april 2000 aan de Commissie voorgelegd. Volgens de verordening van de Raad heeft de Commissie zes maanden de tijd om het plan goed te keuren. Het plan moet eerst worden onderzocht voor het kan worden aanvaard. Bovendien moeten, niet alleen om technische en juridische redenen, maar ook om de begrotingsmiddelen van de Gemeenschap te bewaken, de overeenkomsten worden gesloten en moet de implementatie- en betalingsinstantie worden goedgekeurd. Middelen van ISPA (het Pretoetredingsinstrument voor structuurbeleid) kunnen uitsluitend worden gecom- mitteerd voor afzonderlijke door Polen ingediende projecten die door de Commissie in overleg met het comitØ van beheer van ISPA zijn goedgekeurd. Elf milieuprojecten zijn aan de Commissie voorgelegd op 2 maart 2000 en een vervoersproject op 24 maart 2000. Zodra door de Commissie is vastgesteld dat de projecten aan alle vereisten van de verordening voldoen, worden ze ter goedkeuring voorgelegd aan het comitØ van beheer van ISPA. Voor de beoordeling en goedkeuring van projecten zijn vier vergaderingen van het comitØ gepland. Er wordt naar gestreefd voor het einde van het jaar alle voor Polen beschikbare ISPA-middelen (348 miljoen €) te committeren. De eerste van deze vergaderingen is gepland voor 6 juni 2000. De volgende drie zijn gepland voor juli, augustus en november 2000. De financiºle voorschriften en procedures voor ISPA werden (met enkele kleine uitzonderingen) door het comitØ van beheer van ISPA goedgekeurd op 16 februari 2000 en onmiddellijk daarna aan de Poolse autoriteiten ter kennis gebracht. Prioriteit voor de onmiddellijke termijn heeft momenteel de afronding en voorbereiding van projecten om deze bij de Commissie in te dienen. Hiervoor is geen gedetailleerde kennis van de financiºle voorschriften en procedures vereist, grotendeels wordt zulks pas relevant wanneer de eerste projecten zijn goedgekeurd. Wat de Sapard-middelen betreft zullen de Poolse autoriteiten antwoord moeten geven op alle vragen die rijzen bij de beoordeling van het plan voor plattelandsontwikkeling, voordat dit als programma kan worden aanvaard. Ook moeten de bilaterale overeenkomsten worden bekrachtigd en de werkzaamheden voor de oprichting van de implementatie- en betalingsinstantie worden afgerond. De ontwerpverordening van de Commissie betreffende gedetailleerde financiºle bepalingen voor het gedecentraliseerde beheer van Sapard wordt momenteel aan de lidstaten ter goedkeuring voorgelegd in het comitØ van beheer van het Europees Oriºntatie- en Garantiefonds voor de Landbouw. De Commissie is echter reeds begonnen de Poolse autoriteiten systematisch te informeren over de nog te verrichten werkzaamheden en heeft hun sinds begin 1999 bijstand verleend in het kader van het Phare-programma. Om de productiviteit van de ISPA-middelen te waarborgen moet Polen zijn implementatiecapaciteit versterken om in staat te zijn met goed voorbereide projecten te komen, die aan de voornaamste strategische prioriteiten in de sectoren vervoer en milieu voldoen. De capaciteit voor het beheer van door ISPA gefinancierde projecten moet eveneens worden versterkt. De ervaring die de Commissie het afgelopen jaar heeft opgedaan lijkt er bovendien op te wijzen dat betere co(cid:246)rdinatie nodig is tussen de verschillende onderdelen van de Poolse overheid die zich met het milieu bezighouden, vooral tussen het Ministerie van Milieubeheer en het Nationaal Fonds voor Milieubescherming. (2001/C 89 E/023) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1307/00 van Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) aan de Commissie (27 april 2000) Betreft: Slachting van zeehonden Weet de Commissie dat Canada dit jaar toestemming heeft gegeven 275 000 zadelrobben en 10 000 klap- mutsen te doden? C 89 E/26 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 3. 2001 Weet de Commissie dat 22 Canadese wetenschappers de Canadese regering ernstig hebben ontraden om deze grootste slachting ter wereld onder de zeezoogdieren door te laten voeren? Weet de Commissie dat door het vroegtijdige smelten van het ijs in Oost-Canada veel pups niet op tijd geboren konden worden en konden worden gezoogd waardoor de jongezeehondenpopulatie veel kleiner is dan was verwacht? Weet de Commissie dat door het te vroeg smeltende ijs jagers vanuit hun boten op de jonge zeehonden hebben geschoten waardoor veel aangeschoten zeehonden zijn verdronken zodat het aantal van 275 000 dode zeehonden veel groter is dan toegestaan? Wat kan de Commissie doen om een dergelijke slachting volgend jaar te voorkomen? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (15 juni 2000) Zoals verklaard in het antwoord van de Commissie op schriftelijke vraag P-0395/00 van mevrouw Corbey (1) zijn de quota voor de jacht op zadelrobben en klapmutsen sinds 1996 onveranderd gebleven. De besluiten van een vergadering van de nationale beoordelingscommissie voor zeezoogdieren van 11 en 12 april 2000 betreffende het bestand van zadelrobben stelden dat de zadelrobbenpopulatie sinds 1996 stabiel is gebleven op het hoogste niveau sinds er ramingen beschikbaar zijn (1960), dat de populatie voor 2000 op 5,2 miljoen dieren wordt geraamd (er is 95 % kans dat dit aantal tussen 4,0 en 6,4 miljoen zal liggen) en dat uit luchtinspecties blijkt dat het totale aantal jongen van zadelrobben in het noordwestelijke deel van de Atlantische Oceaan op ongeveer 1 miljoen dieren (tussen 200 000 en 1 200 000) kan worden geraamd. Het aantal jongen is sinds het begin van de jaren (cid:146)80 redelijk constant gebleven. Verder heeft de Commissie er nota van genomen dat het Ministerie van visserij en oceanen het opzetten van een onafhankelijk panel van wetenschappers heeft aangekondigd teneinde de wetenschappelijke kennis over de robbenpopulatie in het Atlantische deel van Canada te evalueren en advies te geven over een beheerstrategie op lange termijn. Hoewel de door het geachte parlementslid genoemde feiten betreffende de toestand van het ijs dit jaar te betreuren zijn, lijken zij geen bedreiging voor de instandhouding van de soort in te houden. Derhalve is de Commissie van oordeel dat er, behalve een strikte toepassing van Richtlijn 83/129/EEG van de Raad van 28 maart 1983 betreffende de invoer in de lidstaten van huiden van bepaalde zeehondenjongen en daarvan vervaardigde producten (2), geen grond is voor inmenging van de Gemeenschap in deze kwestie. (1) PB C 330 E van 21. 11. 2000, blz. 150. (2) PB L 91 van 9. 4. 1983. (2001/C 89 E/024) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1329/00 van Marielle De Sarnez (PPE-DE) aan de Commissie (27 april 2000) Betreft: Steun voor Franse departementen die door het stormweer getroffen zijn Na de hevige stormen die eind december van vorig jaar in Frankrijk huisgehouden hebben, hebben meerdere departementen in het rampgebied omvangrijke bedragen moeten uitgeven om de beschadigde infrastructuur te laten herstellen, ook al was een groot deel van de schade door verzekeringen gedekt. Kan de Europese Commissie aandacht schenken aan de departementen en gebieden die door de ramp getroffen zijn wanneer ze de volgende keer de Franse zones vastlegt die in aanmerking komen voor de structuurfondsen? Zou het ook niet mogelijk zijn om de begrotingslijn voor hulpverlening aan slachtoffers van natuurrampen opnieuw in te voeren?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 859/2000 av den 27 april 2000 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: 28. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 103/57 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 859/2000 av den 27 april 2000 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 13. 2 i denna, och av följande skäl: (1) (2) (3) Artikel 13 i förordning (EEG) nr 1766/92 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förord- ning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för senast ändrad genom förordning (EG) nr 2513/98 (4). spannmål (3), Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvanti- teter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95. (4) (5) (6) (7) Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination. Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden. Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålspro- dukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 a, 1 b och 1 c i förordning (EEG) nr 1766/92 med undantag av malt, och som exporteras i obearbetat skick skall vara de som fast- ställs i bilagan till den här förordningen. Denna förordning träder i kraft den 28 april 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 27 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. L 103/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 4. 2000 BILAGA till kommissionens förordning av den 27 april 2000 om fastställande av exportbidragen för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg Produktnummer Bestämmelseland (1) Bidragsbelopp Produktnummer Bestämmelseland (1) Bidragsbelopp (EUR/ton) (EUR/ton) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 15,00 0 55,00 0 — 11,00 0 — — — 25,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 38,00 36,00 33,00 30,50 28,50 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (1) Bestämmelseland identifieras på följande sätt: 01 Alla tredje länder. 02 Andra tredje länder. 03 Schweiz, Liechtenstein. (2) Inget exportbidrag beviljas om produkten innehåller sammanpressat mjöl. Obs. Zonerna är de som fastställs i kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 2145/92 (EGT L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: PERGUNTA ESCRITA E-1274/00 apresentada por Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) ao Conselho. Denúncias de atrocidades russas na Chechénia.

eurovoc_concepts:
Russia
human rights
settlement of disputes
the EU's international role
war of independence

text: C 81 E/24 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 3. 2001 Resposta (29 de Setembro de 2000) O Conselho debateu a situa(cid:231)ªo em Mo(cid:231)ambique em 20 de Mar(cid:231)o. Antes disso, tinha seguido atentamente e com grande preocupa(cid:231)ªo a situa(cid:231)ªo em Mo(cid:231)ambique e expresso a sua solidariedade com o povo e o governo daquele pa(cid:237)s e dos outros pa(cid:237)ses da regiªo, confrontados com as consequŒncias devastadoras das inunda(cid:231)ıes, e manifestado o seu apoio e compreensªo num momento em que tentam reconstruir as suas vidas. O Conselho reconheceu que o grande impacto que esta catÆstrofe iria provavelmente ter sobre a economia mo(cid:231)ambicana e apoiou a abordagem dupla do governo de Mo(cid:231)ambique, de ir ao encontro das necessidades de ajuda humanitÆria e de reabilita(cid:231)ªo das Æreas afectadas e ao mesmo tempo assegurar a estabilidade macroecon(cid:243)mica e a manuten(cid:231)ªo da ajuda em curso. Para este efeito, praticamente todos os Estados-membros e a Comissªo participaram na ConferŒncia Internacional de Reconstru(cid:231)ªo para Mo(cid:231)ambique realizada pelo Governo Italiano em Roma de 3 a 4 de Maio e convocada pelo Governo de Mo(cid:231)ambique em colabora(cid:231)ªo com as Na(cid:231)ıes Unidas. Esta ConferŒncia teve um sucesso estrondoso, conseguindo alcan(cid:231)ar o objectivo de 450 milhıes de d(cid:243)lares, em parte devido (cid:224) contribui(cid:231)ªo activa e positiva da Comunidade e dos seus Estados-membros, os quais, no seu conjunto, se comprometeram em 228,5 milhıes de €, que representam aproximadamente metade do total de 495 milhıes de €. Propıe-se que a ajuda comunitÆria inclua fundos para a protec(cid:231)ªo das inunda(cid:231)ıes e das estradas urbanas da prov(cid:237)ncia de Gaza, e tambØm apoio or(cid:231)amental ao programa de reconstru(cid:231)ªo, e fundos para projectos nos sectores dos transportes, telecomunica(cid:231)ıes rurais, servi(cid:231)os sociais de base, produ(cid:231)ªo rural e desmina- gem. Estes fundos sªo para alØm dos 100 milhıes de € dispendidos em 1999 em Mo(cid:231)ambique ao abrigo do programa de coopera(cid:231)ªo da Comunidade e tambØm dos 150 milhıes de € que virªo a ser pagos no ano 2000. O Conselho continuarÆ a seguir atentamente a situa(cid:231)ªo em Mo(cid:231)ambique. (2001/C 81 E/027) PERGUNTA ESCRITA E-1274/00 apresentada por Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) ao Conselho Objecto: Denœncias de atrocidades russas na ChechØnia (27 de Abril de 2000) A Amnistia Internacional, de acordo com a organiza(cid:231)ªo russa desta associa(cid:231)ªo humanitÆria, e baseando-se em testemunhos de sobreviventes, segundo informam os meios de comunica(cid:231)ªo do passado dia 30 de Mar(cid:231)o, denunciou recentemente a existŒncia de execu(cid:231)ıes sumÆrias, torturas, viola(cid:231)ıes de mulheres e homens e bombardeamentos indiscriminados contra civis e refugiados na ChechØnia, comparando a actual repressªo com a ocorrida nos piores tempos do estalinismo. Tem a Uniªo Europeia conhecimento desta denœncia e ratifica-a? Que ac(cid:231)ıes espec(cid:237)ficas tenciona empreender para evitar esta trÆgica situa(cid:231)ªo? Resposta (29 de Setembro de 2000) O Conselho estÆ plenamente consciente das acusa(cid:231)ıes feitas pela Amnistia Internacional, que encara com a devida gravidade. A PresidŒncia recebeu uma carta de um grupo de 29 ONG, encabe(cid:231)adas pela Amnistia Internacional, que apresenta uma lista pormenorizada de todas as alegadas viola(cid:231)ıes dos direitos humanos cometidas na ChechØnia pelas for(cid:231)as russas. A PresidŒncia respondeu a essa coali(cid:231)ªo de ONG, em nome de todos os Estados-membros, em 17 de Maio de 2000. Sªo anexadas (cid:224) presente resposta c(cid:243)pias da carta original e da resposta da PresidŒncia. 13. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 81 E/25 Como se sublinhou em respostas a anteriores questıes parlamentares, o Conselho e os Estados-membros da Uniªo intervieram decisivamente numa sØrie de frentes, no sentido de contribuir para uma resolu(cid:231)ªo pac(cid:237)fica do conflito. O Conselho tem tambØm condenado constantemente e de forma aberta as alegadas viola(cid:231)ıes dos direitos humanos na ChechØnia. No Conselho da Europa, quando a PresidŒncia era ocupada pela Irlanda, os Ministros reuniram-se com o Ministro dos Neg(cid:243)cios Estrangeiros Ivanov para apresentar as suas preocupa(cid:231)ıes. Os Ministros continuam a acompanhar com a maior aten(cid:231)ªo os desenvolvimentos na ChechØnia, e em Junho irªo informar a como solicitado no ponto 24 da Assembleia Parlamentar, no seu per(cid:237)odo de Recomenda(cid:231)ªo 1456. Na Comissªo das Na(cid:231)ıes Unidas para os Direitos do Homem em Genebra, a UE prop(cid:244)s uma resolu(cid:231)ªo sobre a ChechØnia que foi adoptada na 56a sessªo em 25 de Abril de 2000. A UE abordou de novo a questªo da ChechØnia na sua cimeira com a Rœssia em 29 de Maio. sessıes, tal Pode considerar-se que essa pressªo concertada conduziu a alguns resultados concretos. Numa declara(cid:231)ªo de 13 de Abril de 2000, o Presidente Putin comprometeu-se a que «todos os factos relacionados com viola(cid:231)ıes de direitos humanos e abusos cometidos no decurso da opera(cid:231)ªo antiterrorista levada a cabo na regiªo a norte do CÆucaso da Federa(cid:231)ªo da Rœssia, quaisquer que fossem os seus autores, seriam investigados a fundo e, em caso de confirma(cid:231)ªo, seria aplicado aos culpados todo o rigor da lei». Permitiu-se o acesso (cid:224) regiªo de observadores internacionais, incluindo as visitas de reconhecimento realizadas (cid:224) ChechØnia pelos Embaixadores da Uniªo Europeia em Moscovo e por uma equipa de avalia(cid:231)ªo do ECHO. A Duma da Federa(cid:231)ªo da Rœssia criou uma Comissªo de Direitos Humanos, Pessoas Deslocadas igualmente e Normaliza(cid:231)ªo da Situa(cid:231)ªo Social, Pol(cid:237)tica e Econ(cid:243)mica na Repœblica da ChechØnia. Foi anunciada, em 17 de Abril de 2000, a cria(cid:231)ªo de uma Comissªo Pœblica Nacional para a Investiga(cid:231)ªo de Crimes e Supervisªo dos Direitos Humanos no Norte do CÆucaso, presidida pelo anterior Ministro da Justi(cid:231)a, Sr. Krascheninnikov, e apoiada pelo Presidente Putin. Apesar destas evolu(cid:231)ıes positivas, nªo hÆ lugar para a condescendŒncia. A comunidade internacional depara-se com desafios dif(cid:237)ceis, tais como conseguir que a Rœssia aplique os compromissos que assumiu, evitar a propaga(cid:231)ªo do conflito a zonas vizinhas e garantir a estabilidade da regiªo. Para esses fins, a Uniªo Europeia e os seus Estados-membros estªo a cooperar plenamente com a OSCE, cuja PresidŒncia Ø actualmente ocupada pela `ustria. O Conselho continuarÆ a pressionar com determina(cid:231)ªo, durante todo o tempo que seja necessÆrio, para que se chegue a um acordo duradouro e justo na ChechØnia. (2001/C 81 E/028) PERGUNTA ESCRITA E-1297/00 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) ao Conselho (27 de Abril de 2000) Objecto: Visto «tipo Schengen» retirado ao Sr. Rakhimov Em Mar(cid:231)o de 1998, e na sequŒncia da publica(cid:231)ªo em certos meios de comunica(cid:231)ªo social dinamarqueses, franceses, ingleses e russos de falsas informa(cid:231)ıes que o ligam ao meio criminal dos traficantes de droga, foi retirado o benef(cid:237)cio do visto «tipo Schengen» ao Sr. Gafur-Arslanbek Rakhimov, homem de neg(cid:243)cios usbeque, embora o Secretariado-Geral da Comissªo de Controlo de Ficheiros da OIC-Interpol, ap(cid:243)s ter sido interrogado pelo «ComitØ para a Protec(cid:231)ªo dos Direitos dos Indiv(cid:237)duos no Usbequistªo» (ramo usbeque da «Sociedade Internacional para os Direitos do Homem»), fizesse saber que nªo possu(cid:237)a qualquer informa(cid:231)ªo que confirmasse estas acusa(cid:231)ıes e que as autoridades russas lhe tinham comunicado que tambØm nªo estavam na posse de quaisquer informa(cid:231)ıes sobre o indiv(cid:237)duo em questªo. Poderia o Conselho indicar quais sªo os elementos em que se baseou a decisªo de retirar o visto? Poderia o Conselho igualmente verificar se esta decisªo foi efectivamente tomada de acordo com os princ(cid:237)pios que regem o processo de retirada de vistos «tipo Schengen»? Se tal nªo for o caso, poderia o Conselho garantir que irÆ intervir no sentido de o Sr. Rakhimov poder beneficiar novamente de um visto «tipo Schengen»?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1328/00 van María Ayuso González (PPE-DE) aan de Commissie. Voorstel voor een verordening van het Europees Parlement en de Raad betreffende de afsluiting van het ECIP-programma.

eurovoc_concepts:
EU programme
developing countries
investment aid

text: 13. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 46 E/171 Veel Europese landen hebben hulporganisaties opgericht die zich over de slachtoffers ontfermen die nood hebben aan psychische steun. De hulporganisaties zijn bijvoorbeeld verenigd in de Europese Federatie van beroepspsychologen, die dertig lidstaten heeft. Bestaat er bij de Europese Unie een project dat bedoeld is om de hulpverlening aan slachtoffers van ongelukken te organiseren die behoefte hebben aan psychische steun, of bestaan er plannen om een dergelijk programma op Europees niveau op te richten? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (16 juni 2000) In het kader van het communautair actieprogramma voor civiele bescherming voor 1998 en 1999 (Beschikking 98/22/EG van de Raad van 19 december 1997 (1)) heeft de Commissie als onderdeel van het omvangrijke project inzake rampengeneeskunde de volgende acties op het gebied van de verlening van psychosociale hulp bij rampen gefinancierd: workshop voor zelfopleiding om de leiding en de medewerkers van de civiele bescherming voor te bereiden op de aanpak van de psychosociale dimensie van rampen; verscheidene workshops in verband met het beheer van de psychosociale follow-up in collectieve noodsituaties; een workshop inzake de psychosociale hulp bij crisissen. Deze activiteiten hebben geleid tot praktische aanbevelingen over de organisatie van de psychosociale hulp van hulpverleners, slachtoffers en hun familie, die op internet zijn geplaatst: (http://europa. eu. int/comm/environment/civil/). In het kader van het communautair actieprogramma voor civiele bescherming voor 2000-2004 (Beschik- king 1999/847/EG van de Raad van 9 december 1999 (2)) heeft Belgiº een project op het gebied van het beheer van de psychosociale hulp bij rampen voorgesteld. Het project beoogt de opstelling van een methodologische gids en follow-up-indicatoren en het opzetten van een opleidingssysteem voor verant- woordelijke personen, dat de gehele Gemeenschap bestrijkt. Op het gebied van de volksgezondheid is een communautair actieprogramma inzake de voorkoming van letsel goedgekeurd (Besluit nr. 372/1999/EG van 8 februari 1999 van het Parlement en de Raad (3)). Het voornaamste doel daarvan is bij te dragen aan de volksgezondheidsactiviteiten die de incidentie van letsel beogen te verminderen door het bevorderen van het epidemiologisch toezicht op letsel en de uitwisseling van informatie over het gebruik van deze gegevens om bij te dragen aan de vaststelling van de prioriteiten en de beste preventiestrategieºn. Tot dusver zijn nog geen projecten betreffende psychologische steun bij ernstige ongevallen en natuurrampen ingediend. Zij kunnen echter in aanmerking worden genomen, rekening houdend met de subsidiabiliteitscriteria, de jaarlijkse prioriteiten en de beschikbare jaarlijkse middelen. (1) PB L 8 van 14. 1. 1998. (2) PB L 327 van 21. 12. 1999. (3) PB L 46 van 20. 2. 1999. (2001/C 46 E/199) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1328/00 van Mar(cid:237)a Ayuso GonzÆlez (PPE-DE) aan de Commissie (27 april 2000) Betreft: Voorstel voor een verordening van het Europees Parlement en de Raad betreffende de afsluiting van het ECIP-programma in voor een verordening van het Europees Op 31 januari 2000 diende de Commissie een voorstel instrument (cid:132)EC Investment Parlement en de Raad betreffende de tenuitvoerlegging van het financieel Partners(cid:148) waarin de afwikkeling van de bestaande portefeuille van projecten wordt voorgesteld (COM(1999) 726 def. ). Is het waar dat in de laatste jaren van het programma bij de toewijzing van de projecten vertragingen in de procedure bij de Commissie bij de toekenning van de projecten zijn opgetreden? Kan de Commissie meedelen of het ECIP-programma in 1999 vrijwel volledig is komen stil te liggen als gevolg van de oprichting en inwerkingtreding van de gemeenschappelijke dienst RELEX (SCR), het terugtreden van de Commissie en de herstructurering van de nieuwe Commissie? Is het waar dat deze omstandigheden ertoe hebben geleid dat een aantal aanvragen, zoals nr. 3749 (MERCOSUR) en 3750 (Mexico) weliswaar is goedgekeurd, maar vervolgens niet door het goedkeuringscomitØ is verwezenlijkt? C 46 E/172 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 13. 2. 2001 Is de Commissie ook niet van mening dat de beoogde maatregelen absoluut onverenigbaar zijn met (cid:132)continu(cid:239)teit(cid:148) en (cid:132)goed beheer(cid:148), ondanks het feit dat wordt gesproken over (cid:132)goed financieel beheer(cid:148)? Is de Commissie gezien het bovenstaande ook niet van mening dat het beter zou zijn de betrokkenen duidelijk uiteen te zetten wat de redenen zijn voor de afwikkeling van de projecten? Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (13 juni 2000) ECIP ging in de jaren negentig van start en kende al vrij snel een groeiend succes. Het beheer van ECIP, dat aanvankelijk was afgestemd op een beperkt aantal acties, werd om verschillende redenen steeds zwaarder. Een van deze redenen was de aanzienlijke groei van het aantal projecten, waardoor de beheerscapaciteiten van het personeel van de Commissie al vrij snel zwaar op de proef werden gesteld (doordat een beroep werd gedaan op een eenheid voor technische bijstand (in 1997) en een eenheid voor financiºle bijstand (in 1999) kon geleidelijk, zij het slechts gedeeltelijk, een oplossing worden geboden voor het personeelstekort). Een andere reden was het aanscherpen van de financiºle procedures van de Commissie naar aanleiding van opmerkingen van de Rekenkamer. Dit leidde enerzijds tot vertragingen op het niveau van de procedures (besluit van de Commissie via een schriftelijke procedure in plaats van machtiging) en anderzijds tot de scheiding van de technische en financiºle taken. De gevolgen van deze moeilijkheden zijn hoofdzakelijk het steeds groter worden van de achterstand bij de betalingen, die sedertdien grotendeels is ingelopen, en vertragingen in de besluitvorming. Sedert het verstrijken van de rechtsgrond van het instrument, op 31 december 1999, bevindt het ECIP-programma zich, ondanks de voortdurende vraag naar financiering, in de afsluitingsfase, als gevolg van het besluit van de Commissie om in 2000 en 2001 absolute prioriteit te verlenen aan de financiºle uitvoering en afsluiting van de bestaande ECIP-contracten, alsmede aan het recupereren van de niet-gebruikte en invorderbare middelen. Een desbetreffend schrijven is aan alle betrokken financiºle instellingen gericht. De aanvragen 3749 en 3750, ontvangen in juni 1999, zijn om de bovengenoemde redenen niet ter goedkeuring voorgelegd aan het stuurcomitØ. (2001/C 46 E/200) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1336/00 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Bestrijding van de hoge werkloosheid in de provincie Pieria (4 mei 2000) In de Griekse provincie Pieria stijgt het werkloosheidscijfer snel en nadert de 35 %. Het gaat daarbij vooral om jongeren, vrouwen en nieuwkomers op de arbeidsmarkt. Deze ontwikkeling is voornamelijk te wijten aan de zware klap die het toerisme in de provincie heeft opgelopen als gevolg van de oorlog in Kosovo (aangezien het merendeel van de toeristen in de provincie afkomstig is uit Midden- en Oost-Europa en vooral via Joegoslaviº en de voormalige Joegoslavische Republiek Macedoniº (FYROM) over de weg inreist), de daling van de landbouwinkomsten en de sluiting van veel textielfabrieken waar vooral vrouwen op basis van stukloon werkzaam waren. Zal de Commissie bij de goedkeuring van het derde communautaire bestek rekening houden met de bijzondere situatie in de provincie Pieria? Welke aanvullende maatregelen zullen er in het kader van het Europees Sociaal Fonds en in samenwerking met de nationale autoriteiten worden genomen voor de bestrijding van de werkloosheid en de uitbreiding van de werkgelegenheid? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (6 juni 2000) De Commissie wil duidelijk stellen dat overeenkomstig de verordeningen betreffende de Structuurfondsen (Verordening (EG) nr. 1784/1999 van het Europees Parlement en de Raad van 12 juli 1999 betreffende het Europees Sociaal Fonds (1) en Verordening (EG) nr. 1260/1999 van 21 juni 1999 houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen (2)) de lidstaten de verantwoordelijkheid dragen voor de formulering en indiening van voorstellen


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem «Vorschlag der Kommission für die Festsetzung der Agrarpreise (2000/2001)»

eurovoc_concepts:
agricultural product
farm prices


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1283/00 υποβολή: Bart Staes (Verts/ALE) προς το Συμβούλιο. Εξαγωγή αποβλήτων προς τρίτες χώρες / Σύμβαση των Βρυξελλών.

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
developing countries
export of waste
extra-EU trade
hazardous waste
powers of the institutions (EU)

text: 6. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 72 E/35 Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (5 Mai(cid:138)oy 2000) To ue·ma tvn epile·jimvn gaiv·n apotelei· genikh· proy¤ po·uesh toy kauestv·tow tvn arotrai·vn kalliergeiv·n, to opoi·o uespi·suhke gia periballontikoy·w lo·goyw kauv·w kai gia ton e·legxo thw paragvgh·w kai tvn dhmosionomi- kv·n dapanv·n. Dedome·noy o·ti h pro·tash anamo·rfvshw (1) o·son afora· ton li·no kai thn ka·nnabh ejeta·zetai epi· toy paro·ntow apo· to Symboy·lio, alla· kai apo· to Koinoboy·lio kai thn Oikonomikh· kai Koinvnikh· Epitroph·, oi oristikoi· kano·new poy ua efarmo·zontai ston li·no kai thn ka·nnabh ua ejarthuoy·n apo· ta apotele·smata tvn syzhth·sevn aytv·n. (cid:211)son afora· tiw makre·w i·new, h pro·tash enuarry·nei pra·gmati thn ana·ptyjh ne·vn agorv·n sth dia·rkeia pentaetoy·w perio·doy me th xorh·ghsh eni·sxyshw gia th metapoi·hsh toy a·xyroy. Ta dhmo·sia oikonomika· thw Koino·thtaw den epitre·poyn th xorh·ghsh ychlv·n epidoth·sevn gia ne·a proi¤o·nta ta opoi·a ei·nai dynato·n na diateuoy·n sthn agora· mo·no se xamhle·w time·w. Synepv·w, to shmerino· mh·nyma ei·nai safe·w gia ton tome·a: meta· th lh·jh thw metabatikh·w perio·doy, h paragvgh· tvn proi¤o·ntvn aytv·n pre·pei na ei·nai oikonomika· biv·simh me to shmerino· epi·pedo tvn epidoth·sevn stiw arotrai·ew kallie·rgeiew. (cid:211)son afora· thn eni·sxysh poy xorhgei·tai gia ton li·no, to pososto· thw opoi·aw diaforopoiei·tai ana·loga me to an pro·keitai gia makre·w h· konte·w i·new, h pro·tash lamba·nei ypo·ch thw tiw mega·lew diafore·w sthn aji·a kai to ko·stow paragvgh·w tvn dy·o aytv·n proi¤o·ntvn. Dedome·noy o·ti oi makre·w i·new li·noy, oi opoi·ew xrhsimopoioy·ntai sthn klvstoy¤ fantoyrgi·a, ei·nai dynato·n na fua·soyn se poly· ychlo·terew time·w apa·yte·w tvn kontv·n inv·n poy proori·zontai gia a·llew xrh·seiw, fai·netai o·ti den eystauei· o isxyrismo·w o·ti ypa·rxei antagvnismo·w metajy· tvn dy·o aytv·n proi¤o·ntvn sthn i·dia agora·. (1) EE C 56 E thw 29. 2. 2000. (2001/C 72 E/039) GRAPTH ERVTHSH E-1283/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow to Symboy·lio (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Ejagvgh· apoblh·tvn prow tri·tew xv·rew / Sy·mbash tvn Bryjellv·n Para· tiw dieunei·w symba·seiw, h ejagvgh· (tojikv·n) apoblh·tvn prow tiw anaptysso·menew xv·rew ayja·netai. H Sy·mbash thw Basilei·aw kai o kanonismo·w 259/93/EOK (1) proble·poyn diata·jeiw poy die·poyn ayte·w tiw diasynoriake·w roe·w apoblh·tvn. Sy·mfvna me to PHEP ta kra·th me·lh toy OOSA ejh·gagan to 1989 to en pe·mpto tvn apoblh·tvn toyw. H eishgh·tria toy OHE, k. Fatma-Zohra Ksentini katata·ssei thn Aystrali·a, tiw HPA kai ta kra·th me·lh thw E. E. Ollandi·a, Germani·a kai Aggli·a metajy· tvn megaly·tervn ejagvge·vn. Kyri·vw ekfra·zei thn anhsyxi·a thw gia thn ayjano·menh ta·sh na metafe·rontai tojika· apo·blhta se anaptysso·menew xv·rew, o·poy ta apo·blhta aplv·w aporri·ptontai. Me poio·n tro·po diasfali·zoyn ta 15 kra·th me·lh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw thn th·rhsh thw Sy·mbashw thw 1. Basilei·aw kai toy kanonismoy· 259/93/EOK, kai pio sygkekrime·na: a) b) g) d) poia yphresi·a analamba·nei ton e·legxo; po·soi ypa·llhloi asxoloy·ntai; po·soi e·legxoi efarmo·zontai ethsi·vw; poy· pragmatopoioy·ntai oi e·legxoi aytoi·; Se poia poso·thta ane·rxontai ta apo·blhta thw kathgori·aw 1 poy ta 15 kra·th me·lh thw Eyrvpai¤kh·w 2. (cid:201)nvshw e·xoyn ejaga·gei afo·toy te·uhkan se efarmogh· h Sy·mbash thw Basilei·aw kai o kanonismo·w 259/93/EOK; (Na katata·ssontai ta stoixei·a ana· e·tow, kra·tow ejagvge·a kai xv·ra proorismoy·) Se poia poso·thta ane·rxontai ta apo·blhta thw kathgori·aw 2 poy ta 15 kra·th me·lh thw Eyrvpai¤kh·w 3. (cid:201)nvshw e·xoyn ejaga·gei afo·toy te·uhkan se efarmogh· h Sy·mbash thw Basilei·aw kai o kanonismo·w 259/93/ EOK;(Na katata·ssontai ta stoixei·a ana· e·tow, kra·tow ejagvge·a kai xv·ra proorismoy·) C 72 E/36 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 6. 3. 2001 Po·sew paraba·seiw e·xoyn diapistvuei· afo·toy te·uhkan se efarmogh· h Sy·mbash thw Basilei·aw kai o 4. kanonismo·w 259/93/EOK, o·son afora· thn ejagvgh· apoblh·tvn proerxome·nvn apo· thn E. E. prow tri·tew xv·rew, kai pio sygkekrime·na: a) b) g) d) se poia kra·th me·lh; prow poiew tri·tew xv·rew; apo· poiew epixeirh·seiw; poiew oysi·ew kai poiew poso·thtew aforoy·san oi paraba·seiw (leptomerh·w pi·nakaw toy ei·doyw kai toy ba·royw) kai e) po·te diapistv·uhkan oi paraba·seiw (xronologiko·w synoptiko·w pi·nakaw); (1) EE L 30 thw 6. 2. 1993, sel. 1. Apa·nthsh (18/19 Septembri·oy 2000) H erv·thsh poy e·uese o ajio·timow k. boyleyth·w den empi·ptei stiw armodio·thtew toy Symboyli·oy. Ta zhth·mata ta sxetika· me thn efarmogh· thw Sy·mbashw thw Basilei·aw kai toy kanonismoy· 259/93/EOK empi·ptoyn stiw anti·stoixew armodio·thtew ei·te tvn kratv·n melv·n ei·te thw Epitroph·w. (2001/C 72 E/040) GRAPTH ERVTHSH E-1285/00 ypobolh·: Hiltrud Breyer (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Epidoth·seiw gia ton a·nuraka kai thn pyrhnikh· ene·rgeia Sthn Koino·thta, ston tome·a thw pyrhnikh·w ene·rgeiaw kai toy a·nuraka, to·so se epi·pedo EE o·so kai kratv·n melv·n, xorhgoy·ntai a·mesew kai e·mmesew enisxy·seiw shmantikoy· y·coyw. Mia erv·thsh sxetikh· me to zh·thma, poy ypoblh·uhke prow thn Epitroph·, stiw 13 Dekembri·oy 1999 e·tyxe miaw apoly·tvw mh ikanopoihtikh·w apanth·sevw. Epiprosue·tvw, h Epitroph· bla·ptei se mega·lo baumo· thn i·dia thw thn ajiopisti·a me to na isxyri·zetai o·ti den kata·fere na apodei·jei o·ti sthn (cid:201)nvsh xorhgoy·ntai kratike·w epidoth·seiw ston tome·a thw pyrhnikh·w ene·rgeiaw. Sy·mfvna me ta anvte·rv, pre·pei na paradexuoy·me o·ti h Epitroph· h· merike·w yphresi·ew thw Epitroph·w den 1. gnvri·zoyn eparkv·w ta progra·mmata eni·sxyshw kai tiw epidoth·seiw se epi·pedo EE o·so kai kratv·n melv·n; Pre·pei na paradexuoy·me, kata· thn ypobolh· tvn ervth·sevn, o·ti ypa·rxei a·gnoia toy ue·matow ek me·royw thw Epitroph·w; 2. Mia e·mmesh epido·thsh thw pyrhnikh·w ene·rgeiaw paroysia·zoyn, gia para·deigma, oi ako·loyuew periptv·seiw: (cid:129) enisxy·seiw thw EE poy proori·zontai gia thn e·reyna thw pyrhnikh·w sy·nthjhw, thn asfa·leia tvn antidra- sth·rvn kai thn prostasi·a apo· tiw aktinoboli·ew• (cid:129) enisxy·seiw tvn kratv·n melv·n poy proori·zontai gia thn e·reyna thw pyrhnikh·w sy·nthjhw, thn asfa·leia tvn antidrasth·rvn kai thn prostasi·a apo· tiw aktinoboli·ew. Mia a·mesh epido·thsh thw pyrhnikh·w ene·rgeiaw paroysia·zoyn, gia para·deigma, oi ako·loyuew periptv·seiw: (cid:129) o periorismo·w poy isxy·ei sthn Koino·thta gia thn astikh· eyuy·nh tvn epixeirh·sevn poy ekmetalley·ontai toyw pyrhnikoy·w staumoy·w, me anv·tata o·ria ka·lychw• (cid:129) oi dapa·new sxetika· me toyw ele·gxoyw asfalei·aw tvn pyrhnikv·n staumv·n, sy·mfvna me thn Eyrato·m• (cid:129) h dynato·thta poy ypa·rxei sthn O. D. thw Germani·aw na synistoy·n apouematika· oi epixeirh·seiw ekmeta·lley- shw pyrhnikh·w ene·rgeiaw (mia sxetikh· erv·thsh akoloyuei·)


title: WRITTEN QUESTION E-1217/00 by Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) to the Council. Employment, education, and geographical mobility: the Galician situation.

eurovoc_concepts:
European social policy
Galicia
brain drain
fight against unemployment

text: C 46 E/148 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/170) WRITTEN QUESTION E-1217/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Council (27 April 2000) Subject: Employment, education, and geographical mobility: the Galician situation The report adopted by the Lisbon European Council held on 23 and 24 March (cid:145)to agree a new strategic goal for the Union in order to strengthen employment, economic reform and social cohesion as part of a knowledge-based economy(cid:146) noted that the European economy was facing a severe problem on account of the 15 million unemployed, most of whom are women and older workers and who are concentrated in given parts of the Union. The European Council has consequently undertaken to prepare for the transition to a knowledge-based economy and society by focusing on learning, training, and education. This reading of the employment situation and the proposed means of remedying it, namely by taking advantage of the new kind of economy, will not go far enough unless it is also borne in mind that unemployment today occurs chiefly in countries with low income per caput and can even affect regions such as Galicia where, although they can offer the necessary educational standards, especially at technical and university level, the circumstances are such that the most talented people have to emigrate in order to enter the knowledge-based economy, producing the paradoxical result that the resources invested in their education are squandered for the benefit of richer countries. This harmful trend is even being promoted in the Union under the name of geographical mobility. How does the Council therefore propose to tackle the matter of consolidating employment, economic reform, social cohesion, and the regional balance with a view to creating a knowledge-based economy and society when the projected areas of operations are countries in the same position as Galicia, which are hampered by a combination of high unemployment and low income and, although in theory they have the wherewithal to improve education and training, are losing their most gifted young people because they have to emigrate in order to seek work in richer countries with lower unemployment? Reply (10 July 2000) The Lisbon European Council set a new strategic goal for the Union: (cid:145)to become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion. (cid:146) In order to achieve this objective, the European Council defined a global strategy for enabling the Union to regain the conditions for full employment and to strengthen regional cohesion in the European Union. As part of this new process established in Lisbon, the Union will set up a framework for using all available resources in order to ensure transition to the knowledge-based economy and make its own contribution to the effort within existing Community policies in compliance with Agenda 2000. Under Agenda 2000, regions such as Galicia whose development is lagging behind will be able to receive aid from the Structural Funds and thus benefit from the new Community regional and social aid arrangements in order to deal with problems such as those referred to by the Honourable Member


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi opiskelijoiden, koulutuksessa olevien, nuorten vapaaehtoisten, opettajien ja kouluttajien liikkuvuudesta Euroopan yhteisössä"

eurovoc_concepts:
EU Member State
free movement of persons
labour mobility
student mobility
teacher

text: 16. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 168/25 3. 10. 18 artikla Muutetaan seuraavasti: hyvin uusi toimintatapa ja sen täytäntöönpano jäsenvaltioissa vastaa Euroopan pakolaisrahaston tavoitteita. ” 3. ”Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle jäsenvaltioiden vuotuiset kertomukset sekä välikertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 ja loppukertomuksen viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2005. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle lisäksi viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2001 arvion siitä, kuinka 3. 11. 19 artikla Lisätään artiklan loppuun seuraava teksti: ”Valtioista riippumattomat järjestöt, pakolaisorganisaatiot sekä työmarkkinaosapuolet kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina komitean työhön. Komitea kuulee talous- ja sosiaalikomiteaa, jos tämä ei komitologisista syistä voi osallistua komitean työhön. ” Bryssel 27. huhtikuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi opiskelijoiden, koulutuksessa olevien, nuorten vapaaehtoisten, opettajien ja koulut- tajien liikkuvuudesta Euroopan yhteisössä” (2000/C 168/08) Neuvosto päätti 29. helmikuuta 2000 pyytää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan nojalla talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto antoi lausuntonsa 11. huhti- kuuta 2000. Esittelijä oli Renate Hornung-Draus. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. huhtikuuta 2000 pitämässään 372. täysistunnossa seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 111 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto EY:n perustamissopimuksen 18 artiklan mukaan ”jo- 1. 1. kaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella”. Tämän yksilöiden perusoi- keuden käyttämistä rajoittavat kuitenkin useat epäkohdat ja vaikeudet, jotka haittaavat oman kotimaansa ulkopuolelta koulutusmahdollisuuksia etsivien liikkuvuutta. ammatilliseen koulutukseen tai vapaaehtoistyöhön. Yhteisön on huolehdittava siitä, että kaikki mahdolliset hallinnolliset esteet poistetaan, jotta he voivat osallistua yhteisöohjelmiin tai muuhun toimintaan toisessa jäsenvaltiossa. Tämän vuoksi TSK on varauksettoman tyytyväinen käsillä olevan suosituksen tavoitteisiin. Ne antavat oikean signaalin Euroopan kansalaisille aikana, jolloin Euroopan unionin laajen- tuminen on jo lähellä ja EU valmistautuu Lissabonin huippuko- kouksessa tehtyjen päätösten perusteella (1) siirtymään tieto- ja taitoyhteiskuntaan talouden maailmanlaajuistumisen asetta- mien vaatimusten täyttämiseksi. 1. 2. Henkilöiden liikkumisvapaus kuuluu palkatuille työn- tekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, siis myös opettajil- le ja kouluttajille. Vapauden on koskettava niitäkin, jotka haluavat, usein työnsä ulkopuolella, opiskella taikka osallistua (1) EYVL C 117, 26. 4. 2000. C 168/26 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 2000 1. 3. Luotaessa tietojen ja taitojen yhteiskuntaa Eurooppaan rajatylittävän liikkuvuuden edistämisellä on erityinen rooli. Euroopan yhdentymisen ja nimenomaan kansalaisten Euroo- pan toteuttamisen ja kansainvälisen kilpailukyvyn parantami- sen yksi edellytys on, että kansalaiset voivat liikkua ilman huomattavia rajoituksia. ”Eurooppa-asiantuntemuksen” välit- tymisen lisääntyminen on lisäksi yhä enemmän koulutuksen laadun ja kiinnostavuuden tärkeä kriteeri. EU:n koulutusalan toimijoiden on edistettävä nykyistä enemmän ”Eurooppa- pätevyyksiä” kuten kielitaitoa, Euroopan eri poliittisten, oikeu- dellisten, yhteiskunnallisten ja taloudellisten järjestelmien tun- temusta sekä eurooppalaisten naapurien elämäntyylin ymmär- tämystä. Jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmät on mukautettava eurooppalaisiin kehityssuuntiin ja tarpeisiin, ne tarvitsevat ”Eurooppa-valmiutta”, johon sisältyy kansalaisten edun vuoksi avoimuus ja selkeys. 1. 4. Tärkeä tekijä liikkuvuuden toteuttamisessa on myös laaja-alainen tiedotuspolitiikka, jota sekä Euroopan komission että jäsenvaltioiden on harjoitettava aktiivisesti ja aloitteelli- sesti: liikkuvuudesta kiinnostuneiden ja siihen halukkaiden on usein vaikea selvittää, mitä mahdollisuuksia heillä on hyö- dyntää oleskelua ulkomailla ammatilliseen (jatko)koulutuk- seensa. Ilman laaja-alaista, tavoitteellista ja helposti ymmär- rettävää tietoa, jota on saatavissa yleissivistävissä oppilaitok- sissa, ammattikouluissa, työnvälitystoimistoissa, yliopistoissa ja muissa oppilaitoksissa sekä yrityksissä, liikkuvuus jää niiden yksinoikeudeksi, joiden opettajat tai kouluttajat ovat erityisen valveutuneita. Tässä yhteydessä TSK ehdottaa harkittavaksi keskipitkällä aikavälillä, olisiko tarkoituksenmukaista ottaa uudelleen käyttöön kohdennettuja henkilökohtaisia tukitoimia niille, jotka haluavat käyttää liikkumisoikeuttaan, kuten tutki- muksen alalla on tehty jo kauan. Tässä voidaan hyödyntää viimeistä edellisistä eurooppalaisista koulutusohjelmista saatu- ja kokemuksia. Esimerkkeinä mainittakoon Petra- ja Lingua- ohjelmat, joissa yksilökohtaiset tukitoimet olivat jo mahdolli- sia, ja niitä hyödynnettiinkin hyvin paljon. 1. 5. Vieraiden kielten taito on työntekijöiden työllistymis- mahdollisuuksien ja yritysten kilpailukyvyn samoin kuin koko Euroopan talouden kannalta hyvin tärkeä. Liikkuvuuden lisää- minen Euroopassa lisäisi myös eurooppalaisten mahdollisuuk- sia hankkia kielitaitoa. Juuri kielitaidon puute on tosin samalla liikkuvuuden suuri este. Tämän vuoksi TSK on tyytyväinen komission aloitteeseen julistaa vuosi 2001 eurooppalaiseksi kielten vuodeksi. Yksi aloitteen nimenomaisista tavoitteista on osoittaa mahdollisimman monelle vieraiden kielten osaamises- ta koituvat edut. Henkilökohtaisen kehityksen ja muiden että kulttuurien ymmärtämisen lisäksi korostaa, (jatko)koulutus ulkomailla parantaa työllistymismahdolli- suuksia. tulisi 2. Suositus Suositus jakautuu yleisiin, kaikille tarkoitettuihin suosi- 2. 1. tuksiin ja erityissuosituksiin opiskelijoille, koulutuksessa olevil- le, nuorille vapaaehtoisille, opettajille ja kouluttajille. 2. 2. Yhteisön koulutusohjelmista kuten Petra, Comett, Leo- nardo da Vinci ja Sokrates sekä ESR:n rahoittamista henkilöre- sursseja koskevista yhteisöaloitteista saatujen kokemusten pe- rusteella komissio antoi jo vuonna 1996 vihreän kirjan aiheesta ”Koulutus – ammattikoulutus – tutkimus – Kansainvälisen liikkuvuuden esteet”. Vihreässä kirjassa komissio toteaa, että opiskelijoiden, koulutuksessa olevien, nuorten vapaaehtoisten, opettajien ja kouluttajien erilainen asema eri jäsenvaltioissa erityisesti työoikeuden, sosiaaliturvan tai vero-oikeuden alalla haittaa liikkuvuutta. Käsillä oleva komission suositus perustuu vihreään kirjaan. Toisin kuin vihreässä kirjassa suosituksessa tosin ei käsitellä ollenkaan tutkimuksen alan problematiikkaa vaan keskitytään yleissivistävään ja ammatilliseen koulutuk- seen. 3. Huomautuksia 3. 1. Yleistä Suosituksessa ehdotetaan jäsenvaltioille, että ne 3. 1. 1. osoittaisivat olevansa valmiita poistamaan ne esteet, joita yhteisön säännöstöstä huolimatta on vielä olemassa opiskeli- joiden, koulutuksessa olevien, nuorten vapaaehtoisten, opetta- jien ja kouluttajien liikkuvuudelle. 3. 1. 2. Tämän lisäksi jäsenvaltioiden tulisi toteuttaa toimen- piteitä, jotta niihin yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisiin, jotka oleskelevat pysyvästi Euroopan yhteisössä, sovelletaan liikkumisen vapauteen ja tasa-arvoiseen kohteluun liittyvää yhteisön lainsäädäntöä ja suosituksen ohjeita. Jäsenvaltioiden tulee kohdella EU:ssa pysyvästi oleskelevia yhteisön ulkopuolis- ten maiden kansalaisia samalla tavoin kuin yhteisön kansalai- sia, silloin kun he opiskelevat, osallistuvat koulutukseen tai vapaaehtoistyöhön taikka toimivat opettajina tai kouluttajina. Talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen erityisesti siihen, että suosituksessa painotetaan selvästi yhteisön ulkopuolisten maiden problematiikkaa. Varsinkin laajentumisen lähestyessä ja meneillään olevan hallitusten välisen konferenssin yhtey- dessä tämä on myönteinen signaali ehdokasvaltioille. Jotta voidaan luoda toimiva laajentunut unioni, myös ehdokasvalti- oiden kansalaisilla on oltava mahdollisuus oppia tuntemaan Euroopan unioni. Tämä voidaan toteuttaa jo nyt ehdokasvalti- oiden liittymistä valmistelevan strategian puitteissa ja niiden kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten perusteella. Erityisesti Leonardo-ohjelman puitteissa toimivia Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) opinto-ohjelmia tulisi hyödyntää enemmän yhteyksien ja yhteistyön luomiseksi ja edistämiseksi ehdokasvaltioiden kanssa. 16. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 168/27 Jäsenvaltioiden tulisi 3. 1. 3. lisäksi mahdollisuuksien mu- kaan edistää maiden rajat ylittävää liikkuvuutta ja sisällyttää joita sovelletaan suosituksessa se omiin toimintalinjoihinsa, tarkoitettuihin ryhmiin. Erityisen tärkeää tässä yhteydessä on, että hyödynnetään EU-ohjelmien kansainvälisen yhteistyön puitteissa saatuja kokemuksia – ei ole mitään hyötyä keksiä pyörää aina uudestaan ja kohdata aina samoja ongelmia. 3. 1. 4. Käsillä olevan suosituksen ala ei kuitenkaan TSK:n mielestä ilmene komission ehdotuksista tarpeeksi selvästi. Kyseessä ei ole vain ulkomaankokemuksen tunnustamisen näkökohdat koulutuksen aikana, vaan kyse on aivan perusta- vista kysymyksistä, jotka koskevat esimerkiksi oleskeluoikeutta ja sosiaaliturvajärjestelmää sekä työ-, sosiaaliturva- ja vero- oikeutta. Yksityiskohtiin liittyvien ongelmien runsaus, toimi- valtuuksien erot ja EU:n yleistoimivallan puute esimerkiksi vero-oikeuden alalla estävät lyhyen aikavälin tapauskohtaiset ratkaisut olemassa olevien liikkuvuuden esteiden poistamisek- si. TSK on aivan hiljattain lausunnossaan eritellyt yksityiskoh- taisesti juuri sosiaaliturvan uudenaikaistamista ja lausunut siitä kantansa. Käsillä oleva suositus kattaa suuren ihmisryhmän, 3. 1. 5. mikä on lähtökohtaisesti myönteistä. On kuitenkin huomatta- va, että sen kattamissa ihmisryhmissä on suuria eroja, jotka edellyttävät itse asiassa eriytettyä tarkastelua. Tämän vuoksi on vahinko, että kullekin kohderyhmälle ei ole räätälöity erillisiä, syvällekäyvempiä ehdotuksia. Yksittäisten ongelmakimppujen sekoittaminen on tehnyt suositusehdotuksesta hyvin abstrakti- sen. Näin ollen TSK pelkää, että suositusehdotuksella tuskin voidaan saavuttaa nopeita vaikutuksia, sillä esitetyillä liikku- vuuden esteillä on liian erilaisia syitä. TSK pahoittelee, että tutkimusala on täysin jätetty käsittelemättä. Komitea kehottaa komissiota esittämään pian myös ehdotuksen tutkimuksesta Euroopassa varsinkin koska liikkuvuus on tällä alalla jo paljon kehittyneempää ja näitä kokemuksia tulisi hyödyntää. 3. 1. 6. Olisi myönteistä ja toivottavaa, että suositus saisi keskipitkällä aikavälillä aikaan sen, että opiskelijoiden ja koulu- tuksessa olevien liikkuvuus sisällytettäisiin ”liikkuvuuden valta- virtaistamisen” mielessä vähitellen kaikkiin asiaan liittyviin politiikan osa-alueisiin – näin lähestyttäisiin huomattavasti eurooppalaisen koulutusalueen tavoitetta. 3. 2. Erityistä listua koulutukseen tai vapaaehtoistyöhön taikka opettajille tai kouluttajille järjestettyyn toimintaan yhteisön ohjelmien puitteissa tai niiden ulkopuolella. 3. 2. 1. 2. Tämän ihmisryhmän kohtaamat esteet eivät tosin ole aina taloudellisia. Hallinnollisten esteiden lisäksi ne ovat usein kielellisiä ja kulttuurisia seikkoja, jotka estävät ihmisiä siirtymästä maansa rajojen ulkopuolelle. Tämän vuoksi TSK kehottaa edistämään nykyistä aktiivisemmin vieraiden kielten taitojen hankkimista. Kielitaitoa on edistettävä sekä kouluissa, ja milloin se on tarkoituksenmukaista jo peruskoulussa ja päiväkodeissa, että ammatillisessa koulutuksessa. Kielten eu- rooppalainen vuosi, joka on määrä järjestää vuonna 2001, tarjonnee mahdollisuuden edistää näkyvästi tämän alan kokei- luhankkeita. Myös kulttuurien tuntemuksen edistäminen on keskeinen tekijä liikkuvuuden edistämisessä – mitä enemmän tietää muista kulttuureista, sitä enemmän haluaa tuntea niitä. Liikkuvuuden kohdennettu tuki on tarkoituksenmukaista in- novatiivisessa toiminnassa; siitä voi seurata järjestelmien välistä tervettä kilpailua, jolloin yksityishenkilöille voi lopulta avautua koko Euroopan koulutusmahdollisuuksien kirjo. 3. 2. 1. 3. On tärkeää, että ulkomailla hankittuja taitoja ja pätevyyksiä voidaan hyödyntää kotimaassa. Jotta ihmiset voi- vat hankkia ulkomailla todellista lisäpätevyyttä, joka sitten ammattiuran aikana myöhemmin maksaa itsensä takaisin, on tärkeää lisätä tietoa EU:n eri koulutusjärjestelmistä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä (jonka puheenjoh- taja oli Simone Veil) ehdotti, että perustettaisiin foorumi tai seurantakeskus, jossa hyödynnettäisiin kansallista asiantunte- musta ja seurattaisiin pätevyyksien ja tutkintojen muutoksia. Näin helpotettaisiin tiedonjakelua ja voitaisiin valmistella stan- dardeja, jotka edistävät avoimuutta ja vastavuoroista tunnusta- mista. Korkeakoulujen kohdalla tässä on jo edistytty hyvin, ja ammatillisessa koulutuksessa Europass-todistuksen käyttöön- otto oli myös huomattava edistysaskel. TSK kehottaa ryh- tymään toimiin niiden havaintojen ja ehdotusten pohjalta, jotka komissio, Cedefop ja jäsenvaltioiden koulutusasiantunti- jat tekivät aikanaan ammatillisten tutkintojen selkeyttä käsitte- levässä eurooppalaisessa foorumissa. Jotta asiassa edistyttäisiin, tarvitaan sekä avoimuutta ja koheesiota että kansallisten ja ammatillisten eroavaisuuksien kunnioittamista. Eri koulutus- järjestelmien avoimuus kasvaa sitä suuremmaksi, mitä no- peammin EU etenee askel askeleelta kohti tutkintojen ja pätevyyksien tunnustamista. Tämän viimeisen välitavoitteen toteutuminen tarkoittaisi huomattavan esteen poistumista unionin kansalaisten vapaan liikkuvuuden tieltä. 3. 2. 1. Y l e i s e t s u o s i t u k s e t TSK tukee painokkaasti jäsenvaltioille suunnattua 3. 2. 1. 1. suositusta toteuttaa asianmukaisia toimia, joilla edistetään niiden henkilöiden liikkuvuutta, jotka haluavat opiskella, osal- 3. 2. 1. 4. Vaatimus toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä, jotta suosituksen kohteena olevilla henkilöillä olisi samat edut kuin samanlaiseen toimintaan osallistuvilla vastaanottavan valtion kansalaisilla, on periaatteessa oikeutettu, mutta nykyi- nen muotoilu vaatii täsmennystä. Sitä ei saisi missään nimessä tulkita jäsenvaltioiden yleiseksi sitoumukseksi taata erityisiä sosiaalipalveluja. Tämä koskee erityisesti sellaisia tukimuotoja jota saa useimmissa jäsenvaltioissa vain kuten asumistuki, C 168/28 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 2000 pieni tukeen oikeutettu ryhmä varallisuustilanteen tarkan selvittämisen jälkeen. Suosituksessa tarkoitetaan ilmeisesti etuuksia, joita opiskelijat ja koulutuksessa olevat saavat erityis- asemansa vuoksi. Yleensä tämä asema osoitetaan opiskelija- tai oppilaskortilla. TSK kehottaa ottamaan tämän vuoksi käyttöön koko yhteisössä yhtenäisen EU-, koulu- tai koulutuskortin, jonka voi saada jokainen liikkumisvapautta hyödyntävä. Näin voitaisiin luoda tehokas ja avoin väline ilman byrokratiaa. 3. 2. 1. 5. On tärkeää edistää EU:ssa pysyvästi asuvien yh- teisön ulkopuolisten maiden kansalaisten osallistumista vaih- toihin eurooppalaisten yhteisön ohjelmien puitteissa, jotta taataan yhtäläiset mahdollisuudet kaikille kansalaisille EU:ssa. Laillisesti jossakin EU-maassa oleskelevilla yhteisön ulkopuolis- ten maiden kansalaisilla on yleensä muitakin vaikeuksia kaik- kien liikkuvuutta haittaavien seikkojen lisäksi. Tämän vuoksi TSK kannattaa toimia näiden kansalaisten integroitumisen edistämiseksi erityisesti rasismin ja ulkomaalaisvihan torjumi- seksi unionissa. 3. 2. 1. 6. On kyseenalaista, miten realistista on tällä hetkellä ryhtyä jäsenvaltiotasolla yhteisön säännöstön nojalla nykyistä laajempiin toimiin täysin yhdenvertaisen kohtelun mahdollis- tamiseksi yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisille liikku- misvapauden alalla. Tämä olisi useassa tapauksessa ristiriidassa jäsenvaltioiden voimassa olevien, yhteisön ulkopuolisten mai- den kansalaisia koskevien määräysten kanssa. 3. 2. 2. E r i t y i s e s t i o p i s k e l i j o i t a k o s k e v a t t o i - m e n p i t e e t opiskelijoiden edun mukaisesti. Tässä yhteydessä TSK viittaa vielä yhteen välttämättömyyteen: opiskelijoilla tulisi olla ylei- nen mahdollisuus käyttää kotimaassaan saamiaan apurahoja myös ulkomailla (mikäli niitä ei ole tarkoitettu aivan tiettyyn korkeakouluun tai ne eivät muutoin ole sidottuja tiettyyn käyttöön). Kun toisessa jäsenvaltiossa on tarjolla paremmat koulutusmahdollisuudet tietyllä alalla kuin kotimaassa, apura- han saaneella opiskelijalla tulisi olla parhaan mahdollisen koulutuksen hakemisessa samat mahdollisuudet kuin opinton- sa muulla tavoin rahoittavalla. 3. 2. 3. E r i t y i s e s t i k o u l u t u k s e s s a o l e v i a k o s - k e v a t t o i m e n p i t e e t TSK kannattaa painokkaasti Europass-koulutuksen 3. 2. 3. 1. käyttöä vuorottelukoulutusta, oppisopimuskoulutus mukaan luettuna, koskevien eurooppalaisten koulutusjaksojen edis- tämiseksi. Europass-todistukseen ei kirjata vain päättötutkinto- ja vaan myös jatkokoulutustoimia ja yksittäisiä ulkomailla suoritettuja koulutusjaksoja. On myönteistä, että Europass- järjestelmällä on nyt myös ammatillisen koulutuksen alalle luotu väline, jolla koulutuksessa olevat voivat todistaa kansain- välisen pätevyytensä. Jäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan, että tätä asiakirjaa myös todella käytetään laajasti. Toivottavaa olisi lisäksi, että opiskelijat, jotka suorittavat opiskeluun liit- tyvän harjoittelujakson toisessa jäsenvaltiossa, voivat samoin hyödyntää Europass-järjestelmää. 3. 2. 2. 1. TSK on tyytyväinen, että suosituksessa viitataan eurooppalaiseen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjes- telmään (ECTS) ja kannatetaan sen laajaa käyttöä. Se on itse asiassa erittäin toimintakykyinen järjestelmä, joka edistää opintojaksojen avoimuutta. Opintosuoritusten tunnustaminen taataan opiskelijan, lähettävän oppilaitoksen ja vastaanottavan oppilaitoksen etukäteen tekemällä sopimuksella. 3. 2. 3. 2. TSK on tässä yhteydessä tyytyväinen komission nykyiseen aloitteeseen laatia yhdessä ammatillisen koulutuksen alan toimijoiden kanssa ammatillisten tutkintojen selkeyttä käsittelevän eurooppalaisen foorumin puitteissa ehdotuksia ammatillisen pätevyyden molemminpuolisen tuntemuksen li- säämiseksi Euroopassa. TSK kehottaa painokkaasti jäsenvaltioi- ta ottamaan nämä ehdotukset mahdollisimman hyvin huo- mioon jäsenvaltiotasolla. 3. 2. 2. 2. TSK:n mielestä on kuitenkin tarpeen selventää, että tässä vaadittu valitusoikeus voi koskea ainoastaan opiskelijan ja oppilaitoksen välistä sopimusta. Sitä ei saisi missään nimessä tulkita siten, että oppilaitoksen periaatteellisesta osallistumises- ta ECTS:hen voidaan valittaa, sillä tällöin vaarannettaisiin tämän hyvin toimivan ja vapaaehtoisuuteen perustuvan järjes- telmän perusta. 3. 2. 2. 3. Apurahojen myöntämisessä ja maksamisessa on TSK:n mielestä otettava huomioon kaksi näkökohtaa: Ensinnä- kin pankkien on varmistettava, että apurahojen siirrot ja maksut tapahtuvat täsmällisesti. Ennen kaikkea Erasmus-ohjel- maan osallistuvien jäsenvaltioiden koordinointikeskukset il- moittavat joissa opiskelijoiden täytyy lainata rahaa kirjanpitoteknisistä syistä. Tällaiset liikkuvuuden esteet on helppo välttää, ja TSK kehottaa vastuullisia toimieli- ilman byrokratiaa ja miä ratkaisemaan tällaiset vaikeudet tapauksia, jatkuvasti TSK kannattaa ehdotusta, jonka mukaan toisessa 3. 2. 3. 3. jäsenvaltiossa koulutukseen osallistuvalla työttömällä säilyy oikeus lähtövaltion työttömyyskorvaukseen, kukin jäsenval- tion lainsäädäntö huomioon ottaen. Jäsenvaltioiden työvoima- hallinnon tulee tukea entistä vahvemmin ja aktiivisemmin työttömiä, jotka voivat ja haluavat osallistua ajallisesti rajattuun koulutus- tai jatkokoulutustoimeen ulkomailla. Työvoimahal- linnon arvioidessa rajatylittäviä koulutusmahdollisuuksia nii- hin on työttömyyskorvauksen maksun suhteen sovellettava samoja ehtoja kuin kansallisiinkin koulutusohjelmiin sekä niiden laadun suhteen että väärinkäytösten välttämiseksi. Ulko- mailla tapahtuvaa koulutusta on pidettävä työmarkkinoille integroitumista edistävänä seikkana. Tällainen mahdollisuus voisi itse asiassa edistää sellaisten uusien mahdollisuuksien avautumista työttömille, joita heillä ei kotimaassaan ole. Lisäksi he saisivat mahdollisuuden hankkia kielitaitoa, joka on tärkeä lisäpätevyystekijä. 16. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 168/29 3. 2. 3. 4. TSK on erityisen tyytyväinen vaatimukseen, että toiseen jäsenvaltioon koulutukseen lähteville annetaan sama oleskeluoikeus kuin opiskelijoille. Näin nostetaan ammatillisen koulutuksen arvoa, ja se saa Euroopan laajuisesti ansaitsemansa arvostuksen. Mikäli on tarkoitus pyrkiä yhdenvertaiseen kohte- luun opiskelijoiden kanssa, joiden täytyy kirjoittautua yliopis- toon, pitäisi kuitenkin varmistaa, että myös koulutuksessa olevat kuuluvat jonkin oppilaitoksen kirjoihin. TSK:n mielestä täsmennys on välttämätön jo yksin tämän säännöksen väärin- käytön estämiseksi. 3. 2. 4. E r i t y i s e s t i n u o r i a v a p a a e h t o i s i a k o s - k e v a t t o i m e n p i t e e t 3. 2. 4. 1. TSK tukee nuorille vapaaehtoisille suunnattua ko- mission ohjelmaa. Se voi parantaa huomattavasti kulttuurien välistä ymmärrystä. Vielä suuntautumistaan etsiville nuorille annetaan mahdollisuus hankkia toisessa jäsenvaltiossa yleis- hyödyllisessä toiminnassa ”Eurooppa-asiantuntemusta”, jota he voivat hyödyntää myöhemmässä elämässään. Vieraan kielen oppimisen lisäksi tähän kuuluu sellaisia tärkeitä taitoja kuten vieraassa kulttuurissa selviytyminen, sosiaalisten taitojen vah- vistuminen ja henkilökohtaisten kokemusten rikastuminen. Tähänastiset kokemukset kyseisestä komission ohjelmasta osoittavat, että lähes kaikki ohjelmaan osallistuneet pitävät kokemusta erittäin hyödyllisenä myöhemmälle koulutuksel- leen ja ammattiuralleen. 3. 2. 4. 2. Jotta nykyistä useammat voisivat päästä ohjelman piiriin, nuorille vapaaehtoisille on maksettava kohtuullinen hyvitys, joka kattaa ainakin heidän elinkustannuksensa. Lisäksi edellytyksenä on riittävän sosiaaliturvan ja sairausvakuutuksen järjestäminen sekä ulkomailla oleskelun aikana että heidän palatessaan kotimaahansa. 3. 2. 5. E r i t y i s e s t i o p e t t a j i a j a k o u l u t t a j i a k o s k e v a t t o i m e n p i t e e t TSK on tyytyväinen siihen, että kouluttajat ja 3. 2. 5. 1. opettajat on nimenomaisesti otettu suosituksen piiriin. Jatko- koulutusjaksojen ja opetustehtävien suorittaminen jossakin Bryssel 27. huhtikuuta 2000. yhteisön jäsenvaltiossa vaikuttaa myönteisesti paitsi henkilö- kohtaiseen pätevyyteen myös opetukseen. Suositus jäsenval- tioille toteuttaa lukuvuosien kestoa koskevia toimenpiteitä ja ottaa käyttöön eurooppalaisia sapattivapaajaksoja on periaat- teessa harkitsemisen arvoinen. 3. 2. 5. 2. TSK toteaa kuitenkin nimenomaisesti, että Euroo- pan komissio voi tosin antaa virikkeitä, mutta lopulta on jätettävä kunkin oppilaitoksen oman harkinnan varaan, miten ne niihin suhtautuvat ja miten ne opetuksensa järjestävät omien tarpeidensa mukaan. Eurooppalaista sapattivapaata koskevat ehdotukset tulee toteuttaa joustavasti, ottaen huo- mioon yksilöiden ja oppilaitosten tarpeet. 3. 2. 5. 3. Myös kehotus palkita ylennyksin rajatylittävään toimintaan osallistuvia opettajia on hyvin yksinkertaistettu ja yksipuolinen. On nimittäin tosiasiassa niin, että joissakin piireissä ulkomaanoleskelulla voi olla jopa haitallisia vaikutuk- sia uraan, mitä on luonnollisesti vastustettava. Liikkuvuus ei ole kuitenkaan itsetarkoitus eikä irrallisesti tarkasteltava tekijä – se voi olla urakehitykseen myönteisesti vaikuttava kriteeri. Tällä kohdin TSK haluaa edistää ”liikkuvuusvalmiuden koh- tuullista huomioon ottamista”. 3. 2. 6. V e l v o l l i s u u s l a a t i a k e r t o m u k s i a todelliseen 3. 2. 6. 1. Tässä prosessissa edellytetään vahvaa sitoutumista sekä EU:n, kansallisen, alueellisen että paikallisen tason insti- tuutioilta. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen parantaa mahdollisuuksia edistymiseen. Asiantuntija- ryhmään tulee ottaa mukaan Euroopan tason työmarkkinaosa- puolten edustajia. Liikkuvuuden esteiden poistaminen on pitkän ajan prosessi, jonka onnistumista ei välttämättä voi mitata jäsenvaltioiden ja komission tiheään tahtiin annettavilla kertomuksilla. Sen vuoksi TSK ehdottaa, että harkittaisiin velvoitetta antaa kertomus vain joka kolmas vuosi. Komission kertomuksen tulee pohjautua jäsenvaltioiden kertomuksiin ja siinä tulee arvioida liikkumisvapauden alalla saavutettua edistystä. Tämän arvioinnin tulosten tulee olla lähtökohtana joiden avulla kannustetaan komission uusille ehdotuksille, jäsenvaltioita jatkamaan pyrkimyksiään kaikkien liikkumisva- pauden tiellä olevien esteiden poistamiseen. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI