title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1310/00 från Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen. Märkning av textilier.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
labelling
originating product
production technique
textile product

formats: html pdf print

text: C 46 E/168 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Den huvudsakliga kritiken riktar sig mot det att man inblandat sig i ett demokratiskt f(cid:246)rfarande, att den form av (cid:229)tg(cid:228)rder de 14 EU-staterna valt inte genomf(cid:246)rs inom ramen f(cid:246)r EU, utan utanf(cid:246)r detta r(cid:228)ttsomr(cid:229)de, samt att det portugisiska ordf(cid:246)randeskapet till(cid:228)mpat ett kontroversiellt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som inte gav (cid:214)sterrikes nya regering en m(cid:246)jlighet att uttala sig i fr(cid:229)gan. Unders(cid:246)kningen po(cid:228)ngterar uttryckligen att det inte finns grunder f(cid:246)r att godk(cid:228)nna antagandet enligt vilket (cid:214)sterrike (cid:228)r ett mindre demokratiskt land (cid:228)n Irland eller n(cid:229)got annat EU-land. Mot bakgrund av denna v(cid:228)l underbyggda akademiska studie, fr(cid:229)gar jag r(cid:229)det (cid:129) huruvida det k(cid:228)nner till unders(cid:246)kningen, (cid:129) om inte, huruvida det har f(cid:246)r avsikt att skaffa den och bekanta sig med den, och slutligen (cid:129) vad det avser g(cid:246)ra f(cid:246)r att normalisera f(cid:246)rh(cid:229)llandet till (cid:214)sterrike? Svar (10 juli 2000) R(cid:229)det har inte granskat den unders(cid:246)kning som den (cid:228)rade parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till och har ingen (cid:229)sikt om den. De (cid:229)tg(cid:228)rder som fr(cid:229)gan h(cid:228)nvisar till (cid:228)r inte bindande f(cid:246)r r(cid:229)det och r(cid:229)det har inte tagit st(cid:228)llning till dem. (2001/C 46 E/195) SKRIFTLIG FR¯GA E-1305/00 fr(cid:229)n Michl Ebner (PPE-DE) till r(cid:229)det (27 april 2000) ˜mne: Muntlig fr(cid:229)ga H-0191/00 Den 17 mars 2000 erh(cid:246)ll jag i skriftlig form svaret p(cid:229) min muntliga fr(cid:229)ga H-0191/00 om Israel och Ryssland. Av detta svar framg(cid:229)r att r(cid:229)det endast svarade p(cid:229) det f(cid:246)rsta och andra avsnittet i min fr(cid:229)ga och att det tredje helt avg(cid:246)rande avsnittet ignorerades fullst(cid:228)ndigt. I svaret togs i synnerhet inte sambandet upp med de (cid:229)tg(cid:228)rder som de 14 medlemsstaterna f(cid:246)r n(cid:228)rvarande vidtagit mot (cid:214)sterrike, vilket var vad fr(cid:229)gan avs(cid:229)g. Fr(cid:229)gan m(cid:229)ste s(cid:229)lunda anses vara till st(cid:246)rsta delen ej besvarad och fr(cid:229)gest(cid:228)llaren f(cid:246)rv(cid:228)ntar sig d(cid:228)rf(cid:246)r ett mer omfattande svar. Svar (10 juli 2000) R(cid:229)det h(cid:228)nvisar den (cid:228)rade parlamentsledamoten till svaret p(cid:229) hans tidigare fr(cid:229)ga i detta (cid:228)rende. Eftersom den sista delen av fr(cid:229)gan var st(cid:228)lld till det portugisiska ordf(cid:246)randeskapet, skulle det inte vara l(cid:228)mpligt om r(cid:229)det svarade. Detta (cid:228)r i vilket fall som helst en fr(cid:229)ga som r(cid:229)det inte har tagit st(cid:228)llning till. (2001/C 46 E/196) SKRIFTLIG FR¯GA E-1310/00 fr(cid:229)n Nicholas Clegg (ELDR) till kommissionen (27 april 2000) ˜mne: M(cid:228)rkning av textilier Vilka best(cid:228)mmelser reglerar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande m(cid:228)rkningskraven p(cid:229) europeisk eller multilateral niv(cid:229) f(cid:246)r textilprodukter fr(cid:229)n stater utanf(cid:246)r EU? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen att man skall vidta f(cid:246)r att 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/169 inf(cid:246)ra b(cid:228)ttre och bindande m(cid:228)rkningskrav s(cid:229) att europeiska konsumenter av icke-europeiska textilproduk- ter skall f(cid:229) mer information om ursprungsland och produktionsmetoder f(cid:246)r de textilprodukter som de k(cid:246)per? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 juni 2000) P(cid:229) EG-niv(cid:229) finns det bara en enda r(cid:228)ttsakt avseende m(cid:228)rkning av textilier, n(cid:228)mligen Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/74/EG av den 16 december 1996 om ben(cid:228)mningar p(cid:229) textilier (1), (cid:228)ndrat genom kommissionens direktiv 97/37/EG av den 19 juni 1997 (2). Textilprodukter, oberoende av ursprungsland, f(cid:229)r endast sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden i gemenskapen om de (cid:246)verensst(cid:228)mmer med detta direktiv, d(cid:228)r olika textilfibersammans(cid:228)ttningars r(cid:228)tta ben(cid:228)mning fastst(cid:228)lls. Vid sidan av detta direktiv finns inget som hindrar medlemsstaterna fr(cid:229)n att till(cid:228)mpa nationella best(cid:228)mmelser (cid:148)om skydd av industriell och kommersiell egendom, om uppgifter betr(cid:228)ffande ursprung, ursprungsm(cid:228)rkning och f(cid:246)rhindrande av otillb(cid:246)rlig kon- kurrens(cid:148) (art. 14), under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning av att s(cid:229)dana best(cid:228)mmelser (cid:246)verensst(cid:228)mmer med principerna f(cid:246)r gemenskapens inre marknad. P(cid:229) multilateral niv(cid:229) finns ingen specifik lagstiftning om m(cid:228)rkning av textilier. Om l(cid:228)nderna antar lagar p(cid:229) detta omr(cid:229)de, m(cid:229)ste de d(cid:228)rf(cid:246)r bed(cid:246)mas i f(cid:246)rh(cid:229)llande till V(cid:228)rldshandelsorganisationens (WTO) allm(cid:228)nna principer, t. ex. regeln om icke-diskriminering. Enligt avtalet om tekniska handelshinder m(cid:229)ste dessutom WTO-medlemmar se till att tekniska f(cid:246)reskrifter inte skapar on(cid:246)diga hinder f(cid:246)r den internationella handeln. ¯ ena sidan fastst(cid:228)lls allts(cid:229) i WTO-reglerna att krav p(cid:229) obligatorisk ursprungsm(cid:228)rkning skall till(cid:228)mpas p(cid:229) ett icke-diskriminerande s(cid:228)tt p(cid:229) varor fr(cid:229)n b(cid:229)de l(cid:228)nder i och utanf(cid:246)r gemenskapen, medan (cid:229) andra sidan ett krav p(cid:229) angivelse av det exakta ursprungslandet (cid:129) (cid:229)tminstone inom gemenskapen (cid:129) skulle vara of(cid:246)renligt med gemenskapsr(cid:228)tten. I fr(cid:229)ga om det specifika fallet med (cid:148)ursprungsm(cid:228)rkning(cid:148) har EG-domstolen fastst(cid:228)llt att obligatorisk m(cid:228)rkning som anger nationellt ursprung (s(cid:229)som (cid:148)tillverkad i F(cid:246)renade kungariket(cid:148)) (cid:228)r of(cid:246)renlig med gemenskapsr(cid:228)tten, eftersom detta m(cid:229)ste anses vara en (cid:229)tg(cid:228)rd med en verkan motsvarande kvantitativa restriktioner, vilka (cid:228)r f(cid:246)rbjudna enligt artikel 28 (f. d. artikel 30) i EG-f(cid:246)rdraget. Varje krav p(cid:229) ursprung- sm(cid:228)rkning inom gemenskapen skulle kunna leda till att konsumenten f(cid:246)redrar en nationell produkt, vilket skulle f(cid:229) som verkan att (cid:148)att bromsa den ekonomiska integrationen inom ramen f(cid:246)r gemenskapen(cid:148) (3). F(cid:246)rutom dessa juridiska begr(cid:228)nsningar m(cid:229)ste man vederb(cid:246)rligen beakta vilka troliga (cid:229)terverkningar s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder kan f(cid:229) p(cid:229) andra parter, t. ex. gemenskapens tillverkare, med tanke p(cid:229) att ytterligare krav p(cid:229) m(cid:228)rkning inte kan inf(cid:246)ras endast f(cid:246)r tredje land. Kravet att uppfylla olika standarder f(cid:246)r olika geografiska marknader skulle inneb(cid:228)ra en administrativ b(cid:246)rda f(cid:246)r de tillverkare som (cid:228)r verksamma p(cid:229) v(cid:228)rldsmarkna- den. Att det inte finns krav p(cid:229) obligatorisk m(cid:228)rkning i fr(cid:229)ga om exempelvis ursprungsm(cid:228)rkning hindrar emellertid inte tillverkarna fr(cid:229)n att tillhandah(cid:229)lla fler uppgifter p(cid:229) frivillig basis. Kommissionen str(cid:228)var efter att minimera kraven p(cid:229) obligatorisk m(cid:228)rkning, men (cid:228)r naturligtvis (cid:246)ppen f(cid:246)r att granska eventuella f(cid:246)rslag fr(cid:229)n ber(cid:246)rda parter f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra det g(cid:228)llande m(cid:228)rkningssystemet. (1) EGT L 32, 3. 2. 1997. (2) EGT L 169, 27. 6. 1997. (3) M(cid:229)l 207/83


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement du Parlement européen et du Conseil concernant la répartition entre les États membres des autorisations reçues dans le cadre des accords établissant certaines conditions pour le transport de marchandises par route et la promotion du transport combiné entre la Communauté européenne et la République de Bulgarie et entre la Communauté européenne et la République de Hongrie»

eurovoc_concepts:
Bulgaria
European Community
Hungary
carriage of goods
combined transport
road transport

text: 16. 6. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 168/13 Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement du Parlement européen et du Conseil concernant la répartition entre les E´ tats membres des autorisations reçues dans le cadre des accords établissant certaines conditions pour le transport de marchandises par route et la promotion du transport combiné entre la Communauté européenne et la République de Bulgarie et entre la Communauté européenne et la République de Hongrie» (2000/C 168/04) Le 10 avril 2000, le Conseil a décidé, conformément à l’article 71 du traité instituant la Communauté européenne, de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. La section «Transports, énergie, infrastructures, société de l’information», chargée de préparer les travaux du Comité en la matière, a adopté son avis le 6 avril 2000 (rapporteur: M. Kielman). Lors de sa 372e session plénière du 27 avril 2000, le Comité a adopté l’avis suivant par 111 voix pour, 1 voix contre et 1 abstention. 1. Introduction 1. 1. Le 7 décembre 1995, le Conseil a chargé la Commis- sion de négocier un ou plusieurs accords de transit routier avec la Hongrie, la Roumanie et la Bulgarie en vue de résoudre le problème des liaisons routières entre la Grèce et les autres E´ tats membres pour le transport de marchandises, notamment en échangeant des autorisations de transit routier. Initialement, la Commission avait 1. 2. l’intention de conclure un accord multilatéral, mais ces trois E´ tats ont préféré des accords séparés. Ces accords seront automatiquement résiliés lorsque ces pays adhéreront à l’Union européenne. La proposition de la Commission repose sur la «Propo- 1. 3. sition de décision du Conseil concernant la signature de l’accord entre la Communauté européenne et la République de Bulgarie établissant certaines conditions pour le transport de marchandises par route et la promotion du transport combiné» (COM(1999) 666 final). Toutefois, l’avis du Comité se limite à la «Proposition de règlement du Parlement européen et du Conseil concernant la répartition entre les E´ tats membres des autorisations reçues dans le cadre des accords établissant certaines conditions pour le transport de marchandises par route et la promotion du transport combiné entre la Commu- nauté européenne et la République de Bulgarie et entre la Communauté européenne et la République de Hongrie» (COM(1999) 667 final). 1. 4. La Commission a pu conclure un accord avec la Hongrie et la Bulgarie, mais n’y est jusqu’à présent pas encore parvenue avec la Roumanie. La proposition à l’examen porte donc uniquement sur une décision du Conseil relative à la conclusion des accords avec la Hongrie et la Bulgarie. La Commission a bien l’intention de conclure également à court la valeur terme un accord avec la Roumanie, sans lequel effective des accords avec la Hongrie et la Bulgarie serait très faible. E´ tant donné que dans le passé, 1. 5. les opérations de transport réalisées en Europe orientale ont régulièrement été soumises à des charges fiscales et parafiscales excessives et discriminatoires, les accords stipulent que seules des rede- vances non discriminatoires liées à l’utilisation de l’infrastruc- ture peuvent être perçues. Les opérations de transport en tant que telles ne peuvent être soumises à aucune taxe ou redevance spéciale. 1. 6. Les accords stipulent expressément que la Bulgarie et la Hongrie ne peuvent utiliser les autorisations que pour des véhicules conformes au moins aux normes Euro 1. La proposition de décision du Conseil concernant la 1. 7. conclusion des accords avec la Bulgarie et la Hongrie prévoit que les 13 000 autorisations reçues chaque année de la Bulgarie et les 12 500 reçues chaque année de la Hongrie seront réparties entre les E´ tats membres par un règlement du Parlement européen et du Conseil distinct. L’objet de la présente proposition de règlement du Parlement européen et du Conseil est donc de répartir ces autorisations entre les E´ tats membres. 2. Observations générales 2. 1. La Commission a utilisé les statistiques de transit de la Hongrie comme base de calcul pour la répartition des autorisations de transit entre les E´ tats membres. 2. 2. L’objectif des négociations du côté de l’Union étant de faciliter le transit routier entre la Grèce et les autres E´ tats membres à travers le couloir constitué par la Bulgarie, la Roumanie et la Hongrie, les statistiques de transit de la Hongrie sont les plus pertinentes. En tout état de cause, ces statistiques devraient indiquer que les trajets à destination des «autres E´ tats membres» ont emprunté la totalité du couloir comprenant la Bulgarie, la Roumanie et la Hongrie. Les trajets méritant une traversé l’ancienne attention particulière sont ceux ayant République yougoslave de Macédoine et la République fédérale de Yougoslavie. C 168/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 16. 6. 2000 Les statistiques de transit hongroises permettent de 2. 3. distinguer: — le pays d’origine des trajets; — le pays d’immatriculation des véhicules. 3. 3. La Commission propose en outre d’octroyer à chaque E´ tat membre 100 autorisations, c’est-à-dire un peu moins de 1 % des autorisations disponibles, et de répartir les autorisa- tions restantes entre les E´ tats membres au prorata du nombre effectif de trajets en transit à travers la Hongrie au cours des trois premiers trimestres de 1998. A` partir de ces données, il est possible de sélectionner les trajets: — qui ont leur point de départ en Grèce et — qui sont effectués par des véhicules immatriculés dans un E´ tat membre. E´ tant donné que ces statistiques de transit hongroises 2. 3. 1. sont disponibles pour les trois premiers trimestres de 1998 et la Commission propose sont utilisables aux fins précitées, qu’elles servent de base aux calculs de répartition entre les E´ tats membres. E´ tant donné que quatre E´ tats membres n’ont effectué 3. 3. 1. aucun trajet en transit au cours des trois premiers trimestres de 1998 et que six autres E´ tats membres en ont effectué moins de 5, le Comité estime que le nombre forfaitaire de 100 autorisations par E´ tat membre proposé par la Commission est beaucoup trop élevé. Il propose que ce nombre soit ramené à 50. Il restera ainsi 750 autorisations pouvant être réparties au prorata du nombre de trajets en transit effectués au cours des trois premiers trimestres de 1998. Le Comité considère qu’une telle répartition est plus équitable et tient mieux compte de la réalité. Le Comité estime qu’en l’absence de données statisti- 2. 3. 2. ques fiables relatives au transit routier, c’est la solution consistant à utiliser les statistiques hongroises disponibles pour les trois premiers trimestres de 1998 qui apporte les informations les plus pertinentes. Tout cela implique que le nombre forfaitaire d’autorisa- 3. 4. tions s’élèvera à 750 au lieu des 1 500 proposées par la Commission, et que la Grèce recevra en outre 12 109 autorisations pour la Bulgarie au lieu de 11 368, et 11 614 pour la Hongrie au lieu de 10 874. 2. 3. 3. Il souhaite en outre faire remarquer que la participa- tion de la Roumanie est essentielle pour le bon fonctionnement du couloir Grèce — autres E´ tats membres. Dans ce contexte, il invite dès lors la Commission à poursuivre résolument les négociations avec la Roumanie en s’efforçant de les conclure dans les plus brefs délais. 3. 4. 1. Selon le Comité, cette méthode de calcul tient aussi davantage compte des considérations de la Commission elle- même, qui écrit dans sa proposition de règlement que «la répartition des autorisations doit se fonder sur des critères qui tiennent pleinement compte des flux de transport terrestre qui existent entre la Grèce et les autres E´ tats membres». 3. Observations spécifiques 3. 1. Sur la base des statistiques de transit hongroises, la Commission conclut qu’au cours des trois premiers trimestres de 1998, les trajets en transit à travers la Hongrie ayant pour la Grèce et effectués par des véhicules point de départ immatriculés dans l’un des E´ tats membres s’élevaient à 6 723, dont 6 646 par des véhicules immatriculés en Grèce, soit près de 99 %. Aucun véhicule immatriculé en Espagne, en Irlande, au Luxembourg et au Portugal n’a effectué de trajet de ce type (voir annexe). 3. 2. Sur la base de ces données (provisoires), la Commission estime devoir indiquer qu’«Il n’est pas jugé opportun d’octroyer à la Grèce près de 99 % des autorisations». Le Comité est d’avis que des critères objectifs doivent être utilisés pour rendre compte de la situation. Il invite dès lors la Commission à collecter dès que possible des informations plus précises qui donneront une image fidèle de la réalité, de sorte que la Grèce puisse être traitée de la même manière que tout autre E´ tat membre. 3. 5. Le Comité approuve l’idée de la Commission, formulée à l’article 4 de la proposition de règlement, selon laquelle les E´ tats membres, doivent renvoyer, avant le 15 septembre de chaque année à la Commission, les autorisations qui ne seront pas utilisées avant la fin de l’année en cours afin que d’autres E´ tats membres puissent en bénéficier. 3. 6. Si la Commission approuve la proposition du Comité relative à une clé de répartition plus équitable, l’annexe à la proposition de règlement, dans laquelle figure cette clé de répartition, devra être adaptée en conséquence. 4. Résumé et conclusions Le Comité estime qu’en choisissant les statistiques de 4. 1. transit hongroises, la Commission a trouvé une base statistique adéquate pour définir une clé de répartition des autorisations. 16. 6. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 168/15 4. 2. Pour pouvoir utiliser effectivement les autorisations, le Comité estime qu’il importe tout particulièrement de conclure rapidement un accord avec la Roumanie. 4. 3. En ce qui concerne la répartition proposée, le Comité fait remarquer que lorsque les statistiques révèlent qu’un E´ tat membre aurait droit à un pourcentage important des autorisations, celles-ci doivent effectivement lui être octroyées. 4. 4. En outre, le Comité ne juge pas souhaitable de donner à chaque E´ tat membre un nombre forfaitaire de 100 autorisa- tions — compte tenu notamment du nombre peu élevé d’autorisations. Il ressort en effet des données disponibles que de nombreux E´ tats membres n’effectuent qu’un petit nombre de trajets en transit routier, voire aucun, entre la Grèce et d’autres E´ tats membres. Le Comité considère qu’un nombre de base de 50 autorisations par E´ tat membre est suffisant. Le Comité approuve la proposition de la Commission 4. 5. selon laquelle les autorisations inutilisées doivent être ren- voyées à la Commission avant le 15 septembre de chaque année afin qu’elles puissent encore être utilisées par des E´ tats membres qui en ont besoin. Bruxelles, le 27 avril 2000. La Présidente du Comité économique et social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI ANNEXE à l’avis du Comité économique et social Répartition des autorisations entre les E´ tats membres Les statistiques de transit hongroises les plus récentes portent sur les trois premiers trimestres de 1998. Les trajets en transit à travers la Hongrie ayant pour point de départ la Grèce et effectués par des véhicules immatriculés dans l’un des E´ tats membres au cours des trois premiers trimestres de 1998 se répartissent comme suit: Pays d’immatriculation Nombre de transits Belgique Danemark Allemagne Grèce Espagne France Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Autriche Portugal Finlande Suède Royaume-Uni 2 6 20 6 646 0 1 0 1 0 29 11 0 1 4 2 Total 6 723


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fördelning mellan medlemsstaterna av tillstånd som erhållits genom avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien samt mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Ungern om fastställande av vissa villkor för godstransporter på väg och om främjandet av kombinerade transporter"

text: 16. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 168/13 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fördelning mellan medlemsstaterna av tillstånd som erhållits genom avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien samt mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Ungern om fastställande av vissa villkor för godstransporter på väg och om främjandet av kombinerade transporter” (2000/C 168/04) Den 10 april 2000 beslutade rådet att i enlighet med artikel 71 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 6 april 2000. Föredragande var Dethmer H. Kielman. Vid sin 372:a plenarsession den 27 april 2000 antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 111 röster för, 1 emot och 1 nedlagd röst. 1. Inledning 1. 1. Den 7 december 1995 gav rådet kommissionen befo- genheter att förhandla om ett eller flera avtal om vägtransit med Ungern, Rumänien och Bulgarien för att lösa problemet med vägförbindelserna i relationerna mellan Grekland och de övriga medlemsstaterna när det gäller godstransporter på väg. Detta problem skulle delvis kunna lösas genom ett ömsesidigt utbyte av tillstånd för vägtransporter. Eftersom man tidigare i O¨ steuropa ofta tog ut höga, 1. 5. diskriminerande skatter eller avgifter på vägtransporter, har man i avtalen fastslagit att enbart icke-diskriminerande avgifter eller tullar som avser användningen av infrastruktur får tas ut. Inga särskilda avgifter eller skatter får införas för själva transporterna. 1. 6. I avtalen fastställs uttryckligen att enbart fordon som uppfyller kravet på Euro 1-standard får utnyttja tillstånden för transittrafik genom Ungern och Bulgarien. Inledningsvis strävade kommissionen efter att sluta ett 1. 2. multilateralt avtal, men de tre länderna föredrog separata avtal. Dessa avtal kommer automatiskt att upphöra när de tre länderna ansluter sig till Europeiska unionen. I förslaget till rådets beslut om avtal med Bulgarien och 1. 7. Ungern påpekas att de 12 500 och 13 000 tillstånd som varje år erhålls från Ungern respektive Bulgarien kommer att fördelas mellan medlemsstaterna i en särskild förordning från Europaparlamentet och rådet. Syftet med föreliggande förslag är sålunda att fördela dessa tillstånd mellan medlemsstaterna. 1. 3. Kommissionens förslag bygger på ”Förslag till rådets beslut om slutande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien om fastställande av vissa villkor för godstransporter på väg och om främjandet av kombinerade transporter” (KOM(1999) 666 slutlig). Kommitténs yttrande begränsar sig dock till ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fördelning mellan medlemsstaterna av tillstånd som erhållits genom avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien samt mellan Europeis- ka gemenskapen och Republiken Ungern om fastställande av vissa villkor för godstransporter på väg och om främjandet av kombinerade transporter” (KOM(1999) 667 slutlig). 2. Allmänna kommentarer 2. 1. Som beräkningsunderlag för fördelning av transittill- stånd mellan medlemsstaterna har kommissionen använt statistik över ungersk transittrafik. Kommissionen har träffat en överenskommelse med 1. 4. Ungern och Bulgarien, men har ännu inte lyckats sluta avtal med Rumänien. Av den anledningen avser föreliggande förslag enbart rådets beslut om avtal med Ungern och Bulgarien. Kommissionen planerar dock att inom kort även sluta avtal med Rumänien, eftersom avtalen med Ungern och Rumänien annars får begränsat värde i praktiken. 2. 2. Eftersom EU:s målsättning i förhandlingarna är att underlätta transittrafiken mellan Grekland och de övriga medlemsstaterna via en korridor genom Bulgarien, Rumänien och Ungern är statistiken över ungersk transittrafik mest relevant. Av denna statistik bör nämligen framgå att resor till övriga länder har gått genom hela korridoren genom Bulgarien, Rumänien och Ungern. Resor genom f. d. jugoslaviska republi- ken Makedonien och Förbundsrepubliken Jugoslavien förtjänar dock särskild uppmärksamhet. C 168/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 2000 I tillgänglig ungersk statistik görs en fördelning med 2. 3. hänsyn till — i vilket land resan påbörjades, — i vilket land fordonet är registrerat. 3. 3. Vidare föreslår kommissionen att varje medlemsstat schablonmässigt får 100 tillstånd, vilket är något mindre än 1 % av det totala antalet tillstånd, och att de återstående tillstånden fördelas proportionellt mellan medlemsstaterna på grundval av antalet transitresor genom Ungern under de tre första kvartalen 1998. På basis av dessa uppgifter är det möjligt att avgöra vilka resor som — påbörjats i Grekland, — bedrivs med fordon registrerade i de olika medlemssta- terna. 3. 3. 1. Eftersom fyra medlemsstater inte bedrev någon tran- sittrafik alls under de tre första kvartalen 1998, och ytterligare sex medlemsstater utförde färre än 5 transitresor, anser kom- mittén att det schablonmässiga antal på 100 tillstånd som kommissionen föreslår att varje medlemsstat skall få är alldeles för högt. Kommittén föreslår att antalet reduceras till 50. På så vis kan ytterligare 750 tillstånd som kan fördelas proportio- nellt på grundval av antalet transitresor under de tre första kvartalen 1998. 2. 3. 1. Eftersom statistik över ungersk transittrafik under de tre första kvartalen 1998 finns att tillgå och dessa uppgifter är väl lämpade för ändamålet, föreslår kommissionen att de används som underlag vid fördelningen mellan medlemssta- terna. 2. 3. 2. Med hänsyn till bristen på tillförlitliga statistiska uppgifter beträffande transittrafiken delar kommittén kommis- sionens uppfattning att tillgänglig ungersk statistik över de tre första kvartalen 1998 ger den mest relevanta informationen. Enligt kommitténs uppfattning är en sådan fördelning rättvisa- re och mer realistisk. Detta innebär att schablonantalet uppgår till 750 i 3. 4. stället för 1 500 som kommissionen föreslagit, och att Grek- land får 12 109 tillstånd i stället för 11 368 för transit genom Bulgarien, och 11 614 tillstånd i stället för 10 874 för transit genom Ungern. 2. 3. 3. Vidare vill kommissionen framhålla att Rumäniens deltagande är av avgörande betydelse för att korridoren mellan Grekland och övriga länder skall fungera effektivt. I detta sammanhang anmodar kommittén kommissionen att göra sitt yttersta för att fortsätta förhandlingarna med Rumänien och snarast möjligt försöka avsluta dem. 3. 4. 1. Enligt kommitténs uppfattning stämmer denna be- räkningsmetod dessutom bättre överens med kommissionens egna uppfattning i förslaget till förordning att ”tillstånden bör fördelas på grundval av kriterier genom vilka hänsyn tas till de nuvarande landtransporterna mellan Grekland och de övriga medlemsstaterna”. 3. Särskilda kommentarer 3. 1. På basis av den ungerska statistiken över transittrafik drar kommissionen slutsatsen att det totala antalet transitresor genom Ungern som påbörjats i Grekland under de tre första kvartalen 1998, med fordon registrerade i någon av medlems- staterna, uppgick till 6 723. Av dessa stod Grekland för 6 646, dvs. nästan 99 %. Inga resor registrerades för följande fyra medlemsstater: Spanien, Irland, Luxemburg och Portugal (se bilaga). 3. 2. På grundval av dessa – preliminära – uppgifter konsta- terar kommissionen att det ”inte anses lämpligt att 99 % av tillstånden fördelas till Grekland”. Kommittén anser att man måste tillämpa objektiva kriterier för att kunna återspegla det verkliga läget. Därför rekommenderar kommittén att kommissionen snarast möjligt inhämtar exaktare uppgifter som kan ge en mer tillförlitlig bild av situationen, så att Grekland kan behandlas på samma sätt som övriga medlems- stater. 3. 5. Kommittén stöder kommissionens förslag (artikel 4 i förslaget till förordning) att medlemsstaterna före den 15 sep- tember varje år skall återsända de tillstånd som inte kommer att användas före årets slut till kommissionen, så att dessa tillstånd kan komma andra medlemsstater till godo. 3. 6. Om kommissionen stöder kommitténs förslag att tillämpa en rättvisare fördelningsmetod måste man anpassa bilagan till förslaget till förordning, i vilken fördelningen av tillstånd anges. 4. Sammanfattning och slutsatser Kommittén anser att kommissionen i sitt val att 4. 1. använda ungersk statistik över transittrafik har funnit ett lämpligt statistiskt underlag för fördelning av tillstånd. 16. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 168/15 4. 2. För att tillstånden skall kunna utnyttjas effektivt anser kommittén att det är av största betydelse att man snarast möjligt sluter avtal med Rumänien. 4. 3. När det gäller fördelningen av tillstånd hävdar kom- mittén att en medlemsstat som på basis av statistiken bör ha rätt till en stor andel av tillstånden också bör tilldelas denna andel. 4. 4. Vidare anser kommittén att det — delvis med hänsyn till det begränsade antalet tillstånd — inte är önskvärt att varje medlemsstat schablonmässigt tilldelas 100 tillstånd, eftersom det av tillgängliga uppgifter framgår att många medlemsstater liten utsträckning bedriver någon inte alls eller i ytterst vägtransittrafik mellan Grekland och övriga medlemsstater. Kommittén anser att ett schablonantal på 50 tillstånd per medlemsstat bör vara tillräckligt. Kommittén stöder kommissionens förslag att med- 4. 5. lemsstaterna före den 15 september varje år bör återsända oanvända tillstånd till kommissionen, så att tillstånden kan användas av medlemsstater som behöver dem. Bryssel den 27 april 2000. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Fördelning av tillstånd mellan medlemsstaterna Den senaste statistiken över ungersk transittrafik avser de tre första kvartalen 1998. Antalet ungerska transitresor som påbörjats i Grekland under de tre första halvåren 1998 med fordon registrerade i någon av medlemsstaterna framgår av följande tabell: Registreringsland Antal transitresor Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna O¨ sterrike Portugal Finland Sverige Storbritannien 2 6 20 6 646 0 1 0 1 0 29 11 0 1 4 2 Totalt 6 723


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Proposta de regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho relativo à repartição entre os Estados-Membros das autorizações recebidas no âmbito dos Acordos concluídos entre a Comunidade Europeia e a República da Bulgária e entre a Comunidade Europeia e a República da Hungria que estabelecem determinadas condições para o transporte rodoviário de mercadorias e a promoção do transporte combinado»

text: 16. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 168/13 Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Proposta de regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho relativo à repartiça˜ o entre os Estados-Membros das autorizaço˜ es recebidas no âmbito dos Acordos concluı´dos entre a Comunidade Europeia e a Repu´ blica da Bulga´ria e entre a Comunidade Europeia e a Repu´ blica da Hungria que estabelecem determinadas condiço˜ es para o transporte rodovia´rio de mercadorias e a promoça˜o do transporte combinado» (2000/C 168/04) Em 10 de Abril de 2000, o Conselho decidiu consultar o Comité Econo´ mico e Social, nos termos do artigo 71. o do Tratado que institui a CE, sobre a proposta supramencionada. Incumbida dos correspondentes trabalhos, a Secça˜o de Transportes, Energia, Infra-Estruturas e Sociedade da Informaça˜o adoptou parecer em 6 de Abril de 2000, sendo relator D. Kielman. Na 372. a reunia˜o plena´ria de 27 de Abril de 2000, o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 111 votos a favor, 1 contra e 1 abstença˜o, o presente parecer. 1. Introduça˜o 1. 1. Em 7 de Dezembro de 1995, o Conselho autorizou a Comissa˜o a negociar com a Hungria, a Roménia e a Bulga´ria um ou va´rios acordos sobre o trânsito rodovia´rio, com vista a resolver o problema das relaço˜ es em matéria de transporte rodovia´rio de mercadorias entre a Grécia e os outros Estados- -Membros, em especial através da troca de autorizaço˜ es de trânsito rodovia´rio. 1. 2. A Comissa˜o procurou, em primeira instância, chegar a um acordo multilateral, mas os três Estados parceiros preferi- ram concluir acordos separados, cuja vigência terminara´ automaticamente na data da sua adesa˜o à Unia˜o Europeia. 1. 3. A proposta da Comissa˜o baseia-se na «Proposta de decisa˜o do Conselho relativa à conclusa˜o do Acordo entre a Comunidade Europeia e a Repu´ blica da Bulga´ria que estabelece determinadas condiço˜ es para o transporte rodovia´rio de mercadorias e a promoça˜o do transporte combinado» (COM(1999) 666 final). No entanto, o parecer do Comité circunscreve-se à «Proposta de regulamento do Parlamento Europeu e do Conselho relativo à repartiça˜o entre os Estados- -Membros das autorizaço˜ es recebidas no âmbito dos Acordos concluı´dos entre a Comunidade Europeia e a Repu´ blica da Bulga´ria e entre a Comunidade Europeia e a Repu´ blica da Hungria que estabelecem determinadas condiço˜ es para o transporte rodovia´rio de mercadorias e a promoça˜o do trans- porte combinado» (COM(1999) 667 final). 1. 4. A Comissa˜o logrou concluir um acordo com as Repu´ blicas da Hungria e da Bulga´ria, mas com a Repu´ blica da Roménia ainda na˜o, pelo que a presente proposta apenas diz respeito a uma decisa˜o do Conselho aplica´vel à Hungria e à Bulga´ria. A Comissa˜o tem o firme propo´ sito de celebrar, a curto prazo, um acordo também com a Roménia, pois de contra´rio os acordos com a Hungria e a Bulga´ria pouca utilidade tera˜o. 1. 5. Uma vez que, no passado, se impunha frequentemente ao transporte rodovia´rio na Europa Oriental encargos fiscais e parafiscais excessivos e discriminato´ rios, os presentes acordos estabelecem que apenas podem ser cobrados encargos ou portagens na˜o discriminato´ rios relacionados com a utilizaça˜o da infra-estrutura. As operaço˜ es de transporte em si na˜o ficara˜o sujeitas a impostos ou encargos especiais. 1. 6. Os acordos referem expressamente que as autorizaço˜ es utilizadas pela Bulga´ria e a Hungria apenas sa˜o va´lidas para veı´culos que obedeçam, no mı´nimo, às normas EURO I. 1. 7. A proposta de decisa˜o do Conselho para conclusa˜o de acordos com a Bulga´ria e a Hungria estipula que as 13 000 e 12 500 autorizaço˜ es recebidas por ano, respectivamente, da Bulga´ria e da Hungria sera˜o repartidas pelos Estados-Membros nos termos de um regulamento especı´fico do Parlamento Europeu e do Conselho. O objectivo da presente proposta é, por conseguinte, regular essa repartiça˜o. 2. Observaço˜ es na generalidade A Comissa˜o baseou-se nas estatı´sticas de trânsito da 2. 1. Hungria para estabelecer a chave de repartiça˜o das autorizaço˜ es de trânsito pelos Estados-Membros. 2. 2. Uma vez que o objectivo da Unia˜o Europeia nas negociaço˜ es é facilitar o trânsito rodovia´rio de mercadorias entre a Grécia e os outros Estados-Membros através do corredor que atravessa a Bulga´ria, a Roménia e a Hungria, as estatı´sticas de trânsito hu´ ngaras sa˜o as mais relevantes. A crer, todavia, na informaça˜o prestada, as viagens com destino aos «outros Estados-Membros» teriam passado por todo o corredor compreendendo a Bulga´ria, a Roménia e a Hungria. Um aspecto digno de atença˜o sa˜o as viagens que atravessam a ex- -repu´ blica jugoslava da Macedo´ nia e a Repu´ blica Federal da Jugosla´via. C 168/14 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 2000 As estatı´sticas hu´ ngaras sobre trânsito disponı´veis 2. 3. permitem distinguir entre: — paı´s em que a viagem teve inı´cio e — paı´s de matrı´cula do veı´culo. Com base neste facto, é possı´vel seleccionar as viagens — que tiveram inı´cio na Grécia e — realizadas por veı´culos matriculados em cada Estado- -Membro. Uma vez que se encontram disponı´veis as estatı´sticas 2. 3. 1. de trânsito da Hungria relativas aos três primeiros trimestres de 1998, propo˜ e a Comissa˜o utiliza´-las com base para a repartiça˜o entre os Estados-Membros. 2. 3. 2. O Comité considera que, dada a falta de dados estatı´sticos fia´veis sobre as viagens de trânsito por estrada, a decisa˜o de utilizar as estatı´sticas hu´ ngaras disponı´veis dos três primeiros trimestres de 1998 permite obter a informaça˜o mais relevante neste domı´nio. 3. 3. Além disso, a Comissa˜o propo˜ e que se atribua a cada Estado-Membro 100 autorizaço˜ es numa base de «taxa fixa», ou seja, pouco menos de 1 % das autorizaço˜ es totais disponı´veis, e se reparta as restantes proporcionalmente ao nu´ mero efectivo de viagens de trânsito na Hungria nos primeiros três trimestres de 1998. 3. 3. 1. O Comité entende que, numa situaça˜o em que quatro Estados-Membros na˜o realizaram qualquer viagem de trânsito nos três primeiros trimestres de 1998 e em que, além disso, ha´ seis Estados-Membros que realizaram menos de cinco viagens de trânsito, é demasiado elevado o montante fixo proposto pela Comissa˜o de 100 autorizaço˜ es por Estado-Membro. Sugere, pois, que este nu´ mero fique reduzido a 50. As 750 autorizaço˜ es remanescentes poderiam ser distribuı´das em proporça˜o com o nu´ mero de viagens de trânsito nos primeiros três trimestres de 1998. Para o Comité, uma tal repartiça˜o é mais justa e reflecte melhor a realidade. 3. 4. O que ficou dito implica que havera´ 750 autorizaço˜ es numa base de «taxa fixa», em vez das 1 500 propostas pela Comissa˜o, e ainda que a Grécia obtém para a Bulga´ria 12 109 autorizaço˜ es, em vez de 11 368, e para a Hungria 11 614, em vez de 10 874. Desejaria, alia´s, observar que é essencial a partici- 2. 3. 3. paça˜o da Roménia para o bom funcionamento do corredor «Grécia–demais Estados-Membros». Solicita, pois, à Comissa˜o que prossiga resolutamente as negociaço˜ es com esse paı´s com o objectivo de concluı´-las a curto prazo. 3. 4. 1. Alia´s, este método de ca´lculo enquadra-se melhor no teor do considerando da proposta de regulamento da Comis- sa˜o, a saber: «a atribuiça˜o de autorizaço˜ es deve basear-se em critérios que tomem plenamente em consideraça˜o os actuais fluxos de transporte terrestre entre a Grécia e os outros Estados-Membros». 3. Observaço˜ es na especialidade 3. 1. A Comissa˜o conclui, com base nas estatı´sticas de trânsito hu´ ngaras, que foi de 6 723 o nu´ mero total de viagens de trânsito na Hungria com origem na Grécia efectuadas por veı´culos matriculados num dos Estados-Membros, nos primeiros três trimestres de 1998. Destas couberam 6 646 à Grécia, ou seja, 99 %. No atinente a quatro Estados-Membros — Espanha, Irlanda, Luxemburgo e Portugal — na˜o se registaram quaisquer viagens (vide anexo). Estes dados — proviso´ rios — levam a Comissa˜o a 3. 2. constatar que na˜o é «oportuno atribuir cerca de 99 % das autorizaço˜ es à Grécia». O Comité considera que é preciso haver critérios objectivos que reflictam fielmente a realidade. Defende, portanto, que a Comissa˜o reuna rapidamente dados mais exactos para se poder ter uma imagem fia´vel da situaça˜o e tratar a Grécia como qualquer outro Estado-Membro. 3. 5. O Comité perfilha plenamente a ideia da Comissa˜o, formulada no artigo 4. o do projecto de regulamento, de os Estados-Membros devolverem à Comissa˜o as autorizaço˜ es que na˜o va˜o ser provavelmente utilizadas até 15 de Setembro desse ano, para distribuı´-las por outros Estados-Membros. 3. 6. Se a Comissa˜o apoiar a sugesta˜o do Comité de estabelecer uma chave de repartiça˜o mais justa, sera´ necessa´rio adaptar de conformidade o anexo ao projecto de regulamento que discrimina a repartiça˜o das autorizaço˜ es. 4. Su´ mula e concluso˜ es O Comité é de parecer que a Comissa˜o, ao optar pelas 4. 1. estatı´sticas de trânsito hu´ ngaras, encontrou a base certa para chegar à chave de repartiça˜o proposta. 16. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 168/15 4. 2. Para a utilizaça˜o mais eficaz das autorizaço˜ es, o Comité considera da maior importância a conclusa˜o ra´pida de um acordo com a Roménia. 4. 3. No tocante à repartiça˜o proposta, o Comité insiste em que, no caso de se concluir das estatı´sticas utilizadas que um Estado-Membro tem direito a uma maior quota-parte de autorizaço˜ es, esta lhe seja atribuı´da de facto. 4. 4. Além disso, o Comité na˜o considera oportuno, sobre- tudo devido ao reduzido nu´ mero de autorizaço˜ es, atribuir a cada Estado-Membro 100 autorizaço˜ es numa base de «taxa fixa», tanto mais que os dados disponı´veis revelam que muitos Estados-Membros ou na˜o efectuam quaisquer ou so´ poucas viagens de trânsito por estrada entre a Grécia e os demais Estados-Membros. O Comité considera suficiente uma base fixa de 50 autorizaço˜ es por Estado-Membro. O Comité concorda com a proposta da Comissa˜o no 4. 5. sentido de lhe serem devolvidas anualmente, até 15 de Setembro, as autorizaço˜ es na˜o utilizadas, de molde a poderem ser utilizadas pelos Estados-Membros que tenham falta delas. Bruxelas, 27 de Abril de 2000. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI ANEXO ao parecer do Comité Economico e Social Repartiça˜o das autorizaço˜ es entre os Estados-Membros As estatı´sticas de trânsito hu´ ngaras mais recentes disponı´veis dizem respeito aos primeiros três trimestres de 1998. O nu´ mero de viagens de trânsito na Hungria com origem na «Grécia» efectuadas por veı´culos matriculados num dos Estados-Membros nos primeiros três trimestres de 1998 foi: Paı´s de matrı´cula Nu´ mero de viagens Bélgica Dinamarca Alemanha Grécia Espanha França Irlanda Ita´lia Luxemburgo Paı´ses Baixos A´ ustria Portugal Finlândia Suécia Reino Unido 2 6 20 6 646 0 1 0 1 0 29 11 0 1 4 2 Total 6 723


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1312/00 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie. Omnipaque/Iohexol en arachnoiditis.

eurovoc_concepts:
European social policy
competence of the Member States
drug surveillance

text: 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/125 Vereniging moest haar aanvraag opnieuw indienen voor de uitbetaling van de subsidie. Vier maanden later had zij nog steeds geen reactie van de Commissie gehad. Zij nam rechtstreeks contact op met het desbetreffende directoraat-generaal en kreeg van een vrouwelijke ambtenaar daar te horen dat zij niet over voldoende personeel beschikte om de cheque uit te schrijven, noch over de bevoegdheid iemand te benoemen om deze taak op zich te nemen. Kan de Commissie dit probleem onderzoeken en vervolgens mededelen welke maatregelen zij overweegt om de doelmatigheid van haar structuren voor de toekenning van subsidies aan stedenpartnerschappen te verbeteren? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (9 juni 2000) De Commissie erkent dat zij niet binnen een redelijke termijn heeft gereageerd. EØn van de redenen voor de vertraging waren echter technische moeilijkheden bij het overmaken van de subsidie aan de aanvrager. Het door Dorchester aangegeven rekeningnummer was niet geschikt om elektronische betalingen te ontvangen. Daarom moest de procedure via een andere bank worden uitgevoerd, wat tot extra vertraging heeft geleid. De Commissie kan de geachte afgevaardigde nu echter meedelen dat de betaling is uitgevoerd. (2001/C 53 E/159) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1312/00 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (27 april 2000) Betreft: Omnipaque/Iohexol en arachnoiditis Omnipaque (ook wel iohexol genoemd) is een kleurstof die bij patiºnten wordt ingespoten opdat artsen een myelogram kunnen maken. Deze kleurstof wordt in verband gebracht met arachnoiditis, een ziekte die steeds verder voortschrijdt, de patiºnt verzwakt en uiterst pijnlijk is. Pas na lange tijd worden de symptomen zichtbaar, met het gevolg dat tal van patiºnten deze niet in verband brengen met de oorspronkelijke kleurstof. Zelfs wordt bij vele patiºnten ten onrechte de diagnose artritis gesteld. In 1997/1998 diende senator Traficant bij het Huis van Afgevaardigden in de VS een wetsontwerp in om deze kleurstof, die volgens hem aantoonbaar arachnoiditis veroorzaakt, te verbieden. Kan de Commissie mededelen of zij beschikt over bijzonderheden over andere gevallen in verband met de gevolgen van deze kleurstof? Kan zij eveneens mededelen welk onderzoek zij eventueel heeft uitgevoerd naar deze kleurstof en de gevolgen ervan? Is zij, indien zij nog geen onderzoek naar deze kleurstof heeft uitgevoerd, voornemens dat in de nabije toekomst te doen? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (8 juni 2000) Omnipaque is een geneesmiddel waarvan de actieve stof iohexol is. Het gaat om een jodiumhoudend contrastproduct dat voor verschillende radiologische onderzoeken wordt gebruikt. De vergunningen voor het op de markt brengen van dit geneesmiddel werden door de nationale autoriteiten afgegeven. Derhalve wordt de follow-up en met name de geneesmiddelenbewaking door dezelfde autoriteiten uitgevoerd. C 53 E/126 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 In de farmaceutische regelgeving betreffende geneesmiddelenbewaking is immers bepaald dat ongewenste effecten van geneesmiddelen aan de bevoegde autoriteiten moeten worden meegedeeld. De Commissie is niet bevoegd voor geneesmiddelen die door de nationale autoriteiten zijn toegelaten, met uitzondering van de gevallen die vermeld zijn in Richtlijn 75/319/EEG van de Raad van 20 mei 1975 betreffende de aanpassing van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen inzake farmaceutische specialiteiten (1), wanneer een raadplegingsprocedure is ingeleid die na evaluatie en advies van het wetenschappelijk comitØ van het Europees Bureau voor Geneesmiddelenbeoordeling tot een beslissing van de Commissie leidt. Het Bureau is tot nu toe niet geraadpleegd over het genoemde geneesmiddel. Het Bureau zal evenwel op de hoogte worden gebracht van de vraag van het geachte parlementslid. (1) PB L 147 van 9. 6. 1975. (2001/C 53 E/160) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1320/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (27 april 2000) Betreft: Europees schoolmelkprogramma De Commissie wil het schoolmelkprogramma drastisch wijzigen. Vooralsnog wordt de afzet van melk in scholen volledig gesubsidieerd door de Europese Unie. In de toekomst zou deze financiering worden gehalveerd. De andere helft dient dan gefinancierd te worden door de lidstaten, maar mag doorberekend worden aan de melkproducenten en/of de zuivelindustrie. Dit drastische voorstel stuit op veel weerstand, onder meer vanwege de negatieve impact op de melkconsumten. Op welke argumenten baseert de Commissie zich om de subsidiºring van het schoolmelkprogamma 1. te halveren? Heeft de Commissie een grondige studie uitgevoerd naar de impact van haar voorstel op de 2. melkconsumptie in scholen? a) Zo neen, waarom niet en zal de Commissie alsnog een studie uitvoeren, gezien de (cid:129)waarschijnlijk (cid:129) negatieve impact op de melkconsumptie? b) Zo ja, welke zijn de verwachte effecten en welke conclusies trekt de Commissie uit deze onder- zoeksresultaten? Acht de Commissie het niet raadzamer de volledige subsidiºring van het schoolmelkprogramma te 3. behouden, gezien de positieve gezondheidseffecten van melk? a) Zo neen, waarom houdt de Commissie vast aan haar voorstel om de subsidiºring te halveren, in weerwil van de positieve gezondheidseffecten van melk? b) Zo ja, zal het schoolmelkprogramma blijvend gefinancierd worden door de Europese Unie? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (7 juni 2000) De Commissie wil er allereerst op wijzen dat haar voorstel voor een verordening van de Raad tot 1. wijziging van Verordening (EG) nr. 1255/1999 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector melk en zuivelproducten (1) impliceert dat de verlaging in de bijdrage van de Gemeenschap meer dan gecompenseerd wordt door een verplichte nationale bijdrage, zodat het totale bedrag van de steun zou stijgen van 95 tot 100 % van de melkrichtprijs. Voor de details van haar argumenten verwijst de Commissie naar de toelichting bij het voorstel


title: Reglamento (CE) n° 858/2000 de la Comisión, de 27 de abril de 2000, por el que se fijan las restituciones a la producción en los sectores de los cereales y del arroz

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

formats: pdf print

text: L 103/56 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 4. 2000 REGLAMENTO (CE) No 858/2000 DE LA COMISIÓN de 27 de abril de 2000 por el que se fijan las restituciones a la producción en los sectores de los cereales y del arroz LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 7, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organización común de mercados del arroz (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2072/98 (4), y, en particular, el apartado 2 de su artículo 7, Visto el Reglamento (CEE) no 1722/93 de la Comisión, de 30 de junio de 1993, por el que se establecen las disposiciones de aplicación del régimen de restituciones por producción en los sectores de los cereales y del arroz (5), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 87/1999 (6), y, en parti- cular, su artículo 3, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CEE) no 1722/93 establece las condi- ciones para la concesión de restituciones por produc- ción. El artículo 3 de ese Reglamento determina la base de cálculo; la restitución así calculada debe fijarse una vez al mes y puede ser modificada si los precios del maíz y/o del trigo experimentan variaciones significativas. Las restituciones a la producción que deben ser fijadas por el presente Reglamento deben ajustarse mediante los coeficientes que se indican en el anexo II del Reglamento (CEE) no 1722/93 con objeto de determinar el importe exacto que se deberá pagar. El Comité de gestión de los cereales no ha emitido dictamen alguno en el plazo establecido por su presi- dente. (2) (3) HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 La restitución a que se refiere el apartado 2 del artículo 3 del Reglamento (CEE) no 1722/93 queda fijada en 24,64 EUR/t de almidón de maíz, de trigo, de cebada y de avena, de fécula de patata, de arroz o de partidos de arroz. El presente Reglamento entrará en vigor el 28 de abril de 2000. Artículo 2 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 27 de abril de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (4) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (5) DO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112. (6) DO L 9 de 15. 1. 1999, p. 8


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1318/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Udviklingen i luftforureningen fra landevejstrafikken frem til 2020.

eurovoc_concepts:
EU programme
air quality
motor vehicle pollution
pollution control measures
road traffic

text: 18. 4. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 113 E/9 projekter til bek(cid:230)mpelse af łrkendannelse og har afholdt en r(cid:230)kke młder med deltagelse af Kommis- sionen. De nationale og regionale projekter danner grundlag for konventionens gennemfłrelse. F(cid:230)lles- skabet har som part en s(cid:230)rlig interesse i, at konventionen bliver gennemfłrt effektivt i det nordlige middelhavsomr(cid:229)de. (1) Kommissionsforslag: EFT C 184 af 17. 6. 1997, EFT C 16 af 20. 1. 1998 og EFT C 108 af 7. 4. 1998. (2) R(cid:229)dets f(cid:230)lles holdning (EF) nr. 41/1999 af 22. 10. 1999 (EFT C 343 af 30. 11. 1999). (3) Endnu ikke offentliggjort i EFT. (4) EFT L 161 af 26. 6. 1999. (2001/C 113 E/008) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1318/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (27. april 2000) Om: Udviklingen i luftforureningen fra landevejstrafikken frem til 2020 Den belgiske sammenslutning af bilfabrikanter, Febiac, h(cid:230)vder, at man uden tłven kan antage, at problemet med landevejstrafikkens forurening af luften vil v(cid:230)re lłst i 2020. Grundlaget for sammen- slutningens p(cid:229)stand er en undersłgelse, som Institut for Energi- og Miljłforskning (IFEU) i Heidelberg har gennemfłrt for sammenslutningen. Ifłlge sammenslutningen er emissionen af skadelige stoffer fra landevejstrafikken faldet med 30 % siden 1990. Nye motorer og gradvis udfasning af (cid:230)ldre kłretłjer fra vognparken medfłrer mellem 2000 og 2020 et yderligere fald p(cid:229) mellem 70 og 80 % i emissionen af skadelige stoffer som f. eks. kulmonoxid, kulilte, benzen, nitrogenoxid og sodpartikler. Er Kommissionen enig i Febiacs konklusion, nemlig at man uden tłven kan antage, at problemet 1. med landevejstrafikkens forurening af luften vil v(cid:230)re lłst i 2020? a) P(cid:229) grundlag af hvilke videnskabelige undersłgelser kommer Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald til samme konklusion? b) Hvordan vil landevejstrafikkens forurening af luften i ben(cid:230)gtende fald ifłlge Kommissionen udvikle sig frem til 2020? P(cid:229) grundlag af hvilke videnskabelige undersłgelser n(cid:229)r Kommissionen frem til sit synspunkt om landevejstrafikkens forurening af luften frem til 2020? Hvilke skridt błr der efter Kommissionens opfattelse tages for drastisk at mindske problemet med 2. landevejstrafikkens forurening af luften inden 2020? Og hvilke handlingsplaner har Kommissionen allerede udarbejdet for at tackle landevejstrafikkens forurening af luften? (2001/C 113 E/009) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1567/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (19. maj 2000) Om: Afgiftsfordele ved dieselbr(cid:230)ndstof Mere end halvdelen af de biler, som i det sidste (cid:229)r er blevet solgt i Belgien, kłrer p(cid:229) dieselbr(cid:230)ndstof. Hermed er Belgien (cid:129) efter (cid:216)strig (cid:129) det land, der har flest dieselkłretłjer. I de skandinaviske lande og Det Forenede Kongerige findes der n(cid:230)sten ingen biler, der kłrer p(cid:229) p(cid:229) dieselbr(cid:230)ndstof. Dieselemissionerne er ikke kun den stłrste nitrogenoxidkilde, som er en af hoved(cid:229)rsagerne til de globale miljłproblemer s(cid:229) som ozonforurening og sur nedbłr. Emissionen fra sod og partikler er langt skadeligere. Inden for videnskabsjargonen taler man om »PM10« (partikler, der er mindre end 10 mikrometer). Sodpartikler transporterer farlige stoffer, s(cid:229) som tungmetaller og kr(cid:230)ftfremkaldende polycykliske aroma- tiske kulbrinter (PAK)


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 861/2000 της Επιτροπής, της 27ης Απριλίου 2000, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή μαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
third country

text: L 103/60 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 28. 4. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 861/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Απριλίου 2000 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή µαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- νίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρ- µογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή, καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διατα- ραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4), και ιδίως το άρθρο 7, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Με τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999 της Επιτροπής (5) προκηρύχθηκε διαγωνισµός για τον καθορισµό της επι- στροφής ή/και του φόρου κατά την εξαγωγή µαλακού σίτου προς ορισµένες χώρες ΑΚΕ. Το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95, προβλέπει ότι, µε βάση τις ανακοινωθείσες προσφορές, η Επιτροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφα- σίσει να καθορίσει µια µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή, λαµβάνοντας υπόψη τα κριτήρια που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95. Στην περίπτωση αυτή, ο διαγωνισµός κατακυρώνεται σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους εκ των προσφερόντων των οποίων η προσφορά είναι µικρότερη ή ίση από τη µέγιστη επιστροφή καθώς και σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους των υποβαλλόντων των οποίων η προσφορά αφορά φόρο κατά την εξαγωγή. (3) (4) Η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατά- σταση της αγοράς του εν λόγω σιτηρού οδηγεί στον καθο- ρισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1. Τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για τις προσφορές που ανακοινώνονται από τις 21 έως τις 27 Απριλίου 2000, στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2010/1999, η µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή µαλακού σίτου καθορίζεται σε 28,94 EUR/t. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 28 Απριλίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 27 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. (5) ΕΕ L 248 της 21. 9. 1999, σ. 19


title: Commission Regulation (EC) No 860/2000 of 27 April 2000 fixing the maximum export refund on common wheat in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1707/1999

text: 28. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 103/59 COMMISSION REGULATION (EC) No 860/2000 of 27 April 2000 fixing the maximum export refund on common wheat in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1707/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), and in particular Article 4 thereof, Whereas: (1) (2) An invitation to tender for the refund and/or the tax for the export of common wheat to all third countries was opened pursuant to Commission Regulation (EC) No 1707/1999 (5), as amended by Regulation (EC) No 2011/1999 (6). Article 7 of Regulation (EC) No 1501/95 provides that the Commission may, on the basis of the tenders noti- in accordance with the procedure laid down in fied, Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95. In that case a contract is awarded to any tenderer whose bid is equal to or lower than the maximum refund, as well as to any tenderer whose bid relates to an export tax. (3) (4) The application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1. The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 21 to 27 April 2000, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1707/1999, the maximum refund on exportation of common wheat shall be EUR 25,00/t. This Regulation shall enter into force on 28 April 2000. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 27 April 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 201, 31. 7. 1999, p. 55. (6) OJ L 248, 21. 9. 1999, p. 23


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1207/00 υποβολή: Ursula Schleicher (PPE-DE) προς το Συμβούλιο. Οδηγία για τα ύδατα κολυμβήσεως.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
bathing water

text: 6. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 72 E/29 H prv·th apotelei· kentrikh· dra·sh poy afora· to «ergosta·sio (cid:129) ky·ttaro» kai apoble·pei sthn belti·vsh thw paragvgh·w, thw asfa·leiaw kai apotelesmatiko·thtaw tvn uerapeytikv·n oysiv·n. H dey·terh apotelei· genikoy· xarakth·ra drasthrio·thta kai stoxey·ei sthn ajiolo·ghsh tvn eidikv·n uerapeiv·n se synuh·kew nosokomei·oy apo· mega·lhw kli·makaw klinike·w dokime·w, ue·tontaw, kat(cid:146) ayto·n ton tro·po, ta ueme·lia miaw iatrikh·w sthrigme·nhw se pragmatika· stoixei·a gia thn xrh·sh tvn uerapeytikv·n agvgv·n. Lo·goy xa·rin, ta tre·xonta ereynhtika· e·rga, epilegme·na ba·sei tvn apotelesma·tvn tvn prosklh·sevn ypobolh·w prosforv·n toy 1999, e·xoyn vw sto·xo thn mele·th tvn kaly·tervn dynatv·n uerapeytikv·n proseggi·sevn kata· tvn syggenv·n metabolikv·n diataraxv·n, tvn syggenv·n myi¤kv·n dystrofiv·n h· spani·vn aimatologikv·n diataraxv·n, poy plh·ttoyn, eidiko·tera, ta paidia·. Dystyxv·w, h Epitroph· den kate·sth apode·kthw prota·sevn eidiko·tervn ereynh- tikv·n e·rgvn sxetika· me to pro·blhma poy ue·tei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Ton Oktv·brio toy 2000 kai sthn syne·xeia, to 2001 kai to 2002, stiw hmeromhni·ew poy dhmosiey·uhkan sto pro·gramma ergasi·aw, koinopoih·uhkan ne·ew prosklh·seiw ypobolh·w prota·sevn, me tiw opoi·ew h Epitroph· elpi·zei na gi·nei apode·kthw prota·sevn ereynhtikv·n e·rgvn poy ua e·xoyn vw sto·xo thn belti·vsh, thn apotelesmatiko·thta kai thn oruologikh· xrh·sh tvn eidika· sxediasme·nvn gia ta paidia· uerapeytikv·n agvgv·n. (2001/C 72 E/031) GRAPTH ERVTHSH E-1207/00 ypobolh·: Ursula Schleicher (PPE-DE) prow to Symboy·lio (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Odhgi·a gia ta y·data kolymbh·sevw To Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio gnvmodo·thse se prv·th ana·gnvsh, stiw 12 Dekembri·oy 1996 epi· thw prota·sevw odhgi·aw (COM(94)00036) (1) poy ype·bale h Epitroph· gia tropopoi·hsh thw Odhgi·aw 76/60/EOK (2) peri· thw poio·thtaw tvn yda·tvn kolymbh·sevw. Ervtv· to Symboy·lio, po·te proti·uetai na ekdv·sei thn koinh· ue·sh toy gia na epitre·cei sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio na gnvmodoth·sei se dey·terh ana·gnvsh; (1) (2) EE C 112 thw 22. 4. 1994, sel. 3. EE L 31 thw 5. 2. 1976, sel. 1. Apa·nthsh (18/19 Septembri·oy 2000) Ton Ioy·lio 1998, antiprosvpi·ew tvn kratv·n melv·n eje·frasan thn proti·mhsh· toyw na epejergasuei· h Epitroph· ne·a pro·tash odhgi·aw gia ta y·data kolymbh·sevw, dedome·noy o·ti ei·nai ple·on paraxvrhme·nh h pro·tash poy ype·bale h Epitroph· to 1994. To Symboy·lio e·xei plhroforhuei· o·ti h Epitroph· jeki·nhse pro·gramma entatikv·n diaboyley·sevn kai ergasi·aw prokeime·noy na paroysia·sei, me·xri ton Ioy·nio toy 2000, anakoi·nvsh, h opoi·a ua la·bei ypo·ch ta sxo·lia tvn kratv·n melv·n kai o·lvn tvn aforv·menvn empeirognvmo·nvn ston episthmoniko·, texniko· kai dioikhtiko· tome·a. (2001/C 72 E/032) GRAPTH ERVTHSH E-1214/00 ypobolh·: Daniel Hannan (PPE-DE) prow thn Epitroph· (14 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Koinoboyleytike·w ervth·seiw Van Buitenen Po·sew grapte·w ervth·seiw poy aforoy·n toyw isxyrismoy·w toy k. Van Buitenen parame·noyn ako·ma anapa·nthtew; Po·sew mega·lew ei·nai oi kauysterh·seiw se ka·ue peri·ptvsh; Poia ei·nai h aiti·a gia thn ka·ue kauyste·rhsh;


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1292/00 af Olle Schmidt (ELDR) til Rådet. UCITS (Undertakings for Collective Investments in Tranferable Securities).

eurovoc_concepts:
free movement of capital
investment company
single market

text: C 89 E/24 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 3. 2001 (2001/C 89 E/021) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1292/00 af Olle Schmidt (ELDR) til R(cid:229)det (27. april 2000) Om: UCITS (Undertakings for Collective Investments in Tranferable Securities) Markedet for forskellige finansielle tjenester har udviklet sig st(cid:230)rkt de senere (cid:229)r. Det er derfor vigtigt, at lovgivningen moderniseres i samme takt. Men der mangler meget, inden vi f(cid:229)r et fungerende indre marked p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Europa-Parlamentet stemte i februar om UCITS-bet(cid:230)nkningen, som jeg var ordfłrer for. Hvad har det portugisiske formandskab gjort for at skabe fremskridt i dette spłrgsm(cid:229)l? Hvor meget er det blevet drłftet, og hvad mener R(cid:229)det, er de stłrste problemer? Kan R(cid:229)det give en indikation om, hvorvidt det vil kunne enes p(cid:229) et tidspunkt? Svar (23. oktober 2000) R(cid:229)det er ved at gennemg(cid:229) to forslag til direktiver, (cid:230)ndret af Kommissionen den 30. maj 2000, om (cid:230)ndring af direktiv 85/611/E(cid:216)F om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i v(cid:230)rdipapirer (investeringsinstitutter) og de (cid:230)ndringer, som Europa- Parlamentet foreslog i februar 2000. Der er blevet holdt flere młder i R(cid:229)det for at undersłge s(cid:229)vel Europa-Parlamentets (cid:230)ndringsforslag som Kommissionens (cid:230)ndrede forslag. R(cid:229)det havde den 17. juli en orienterende drłftelse om forslagene. R(cid:229)det konkluderede efter drłftelsen, at det finder det nłdvendigt at n(cid:229) til politisk enighed om det fłrste direktiv i lłbet af oktober, og opfordrede til, at der głres hurtige fremskridt med hensyn til det andet direktiv, s(cid:229)ledes at der kan opn(cid:229)s politisk enighed om teksten inden den 1. marts 2001. Der vil p(cid:229) det tidspunkt skulle głres status over vedtagelsen af det fłrste direktiv. (2001/C 89 E/022) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1301/00 af Ursula Stenzel (PPE-DE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Sapard- og Ispa-bevillinger til Polen I sidste uge kom der en vis utilfredshed til udtryk i forholdet mellem Polen og EU. Der er ingen tvivl om, at det bunder i konkrete problemer, herunder navnlig frigivelsen af bevillinger fra Sapard og Ispa. Fra polsk side henvises der til, at budgetposter vedrłrende udvikling af landdistrikterne og infrastrukturer er blokeret i det polske budget, fordi Den Europ(cid:230)iske Union endnu ikke har offentliggjort reglerne for anvendelsen af disse bevillinger. Kommissionen anklages i den forbindelse for at forhale sagen. 1. 2. Hvad er den virkelige (cid:229)rsag til, at Sapard- og Ispa-bevillingerne stadig »er p(cid:229) vej«? Hvad skal der głres fra polsk side for, at disse belłb kan bringes i anvendelse?


title: PERGUNTA ESCRITA E-1288/00 apresentada por Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) ao Conselho. A nova política europeia de defesa.

eurovoc_concepts:
common security and defence policy
competence of the Member States

text: C 89 E/22 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 3. 2001 Em contrapartida, a Comissªo dispıe de instrumentos que lhe permitem acompanhar o desenvolvimento dos diferentes aspectos do mercado interno e, nomeadamente, do sector elØctrico. Acresce que, para aumentar a transparŒncia, a Comissªo publica as decisıes relativas aos aux(cid:237)lios de Estado na Internet e no Jornal Oficial. A Comissªo publica relat(cid:243)rios regulares sobre as exigŒncias de harmoniza(cid:231)ªo do mercado interno da electricidade. JO L 60 de 9. 3. 1999. (1) (2) Aux(cid:237)lio de Estado 2000/C101/03, JO C 101 de 8. 4. 2000. (3) JO L 329 de 30. 12. 1993. (2001/C 89 E/019) PERGUNTA ESCRITA E-1288/00 apresentada por Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) ao Conselho Objecto: A nova pol(cid:237)tica europeia de defesa (27 de Abril de 2000) De acordo com o relat(cid:243)rio elaborado pela missªo da Comissªo Europeia que visitou os Estados Unidos no (cid:224) passado mŒs de defesa (cid:129) Conselho de Seguran(cid:231)a Nacional, PentÆgono, Departamento de Estado e correspondentes comissıes da C(cid:226)mara de Representantes e do Senado (cid:129) relativamente (cid:224) chamada Identidade Europeia de Seguran(cid:231)a e de Defesa (ESDI). receios nos organismos norte-americanos existem fortes Janeiro, ligados Estas reservas, manifestadas perante os membros da referida missªo pelos seus interlocutores norte- -americanos, consistiriam em: a) b) c) d) insuficiente esfor(cid:231)o or(cid:231)amental dos Estados-membros da UE no cap(cid:237)tulo da defesa; risco de que a ESDI represente um enfraquecimento da unidade de critØrio e de decisªo no seio da Alian(cid:231)a Atl(cid:226)ntica; preocupa(cid:231)ªo ante a possibilidade de a UE empreender unilateralmente, sem coordena(cid:231)ªo prØvia na estrutura da OTAN, ac(cid:231)ıes de resolu(cid:231)ªo e gestªo de crises; cepticismo ante a capacidade efectiva da ESDI que, longe de ser uma inst(cid:226)ncia operativamente œtil, passaria a constituir um aparelho burocrÆtico prejudicial (cid:224) rapidez de resposta da OTAN e (cid:224) funcionalidade dos mecanismos de tomada de decisıes. Qual Ø a posi(cid:231)ªo do Alto Representante para a Pol(cid:237)tica Externa e de Seguran(cid:231)a Comum relativamente a cada uma destas inquieta(cid:231)ıes manifestadas pelas inst(cid:226)ncias norte-americanas no decurso dos contactos com a missªo da Comissªo Europeia que se deslocou aos Estados Unidos no passado mŒs de Janeiro para discutir questıes de defesa? Resposta (23 de Outubro de 2000) 1. O refor(cid:231)o do pilar europeu da Alian(cid:231)a do Atl(cid:226)ntico Norte vai de par com o desenvolvimento de uma pol(cid:237)tica europeia de seguran(cid:231)a e de defesa que assim ficarÆ fortalecida. A Europa passarÆ tambØm a ter maior capacidade para responder a crises, quer contribuindo para as opera(cid:231)ıes levadas a cabo pela NATO e por organiza(cid:231)ıes internacionais (ONU, OSCE), quer desenvolvendo opera(cid:231)ıes aut(cid:243)nomas. 2. Esta evolu(cid:231)ªo Ø sem dœvida alguma positiva. Nªo implica qualquer risco de travar ou de comprome- ter o processo decis(cid:243)rio da NATO, nem de ver a Uniªo Europeia empreender, unilateralmente e sem coordena(cid:231)ªo prØvia com a NATO, opera(cid:231)ıes de gestªo de crises. De facto, o Conselho Europeu decidiu, em Hels(cid:237)nquia, que deverªo ser desenvolvidas modalidades destinadas a assegurar a consulta, a coopera(cid:231)ªo e a transparŒncia totais entre a UE e a NATO. Os trabalhos nas inst(cid:226)ncias europeias competentes da UE para a defini(cid:231)ªo das referidas modalidades jÆ se encontram bastante avan(cid:231)ados, tendo a PresidŒncia Portuguesa apresentado um relat(cid:243)rio ao Conselho Europeu da Feira sobre os progressos alcan(cid:231)ados neste dom(cid:237)nio, incluindo propostas relativas aos princ(cid:237)pios de consulta com a NATO sobre questıes militares e 20. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 89 E/23 recomenda(cid:231)ıes sobre o desenvolvimento de modalidades aplicÆveis (cid:224)s rela(cid:231)ıes entre a UE e a NATO, para permitir uma coopera(cid:231)ªo sobre a resposta militar adequada a dar em caso de crise, em conformidade com o acordado em Washington e em Col(cid:243)nia. No que se refere (cid:224)s implica(cid:231)ıes or(cid:231)amentais, hÆ que salientar que serÆ evitada qualquer duplica(cid:231)ªo e 3. que, consequentemente, os esfor(cid:231)os desenvolvidos pelos Estados-membros que contribuem, na estrutura da NATO, para a iniciativa sobre as capacidades de defesa beneficiarªo igualmente da realiza(cid:231)ªo do objectivo prioritÆrio fixado em Hels(cid:237)nquia. Compete aos Estados-membros determinar se os objectivos em matØria de capacidades podem ser atingidos pela simples reatribui(cid:231)ªo de recursos ou se necessitam de esfor(cid:231)os or(cid:231)amentais suplementares. De qualquer forma, a ConferŒncia de Empenhamento de Capacidades, que se realizarÆ a n(cid:237)vel da UE antes do final do ano, virÆ sem dœvida provar a seriedade dos Estados-membros da UE no cumprimento dos seus novos compromissos. (2001/C 89 E/020) PERGUNTA ESCRITA E-1291/00 apresentada por Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (19 de Abril de 2000) Objecto: Projecto de constru(cid:231)ªo de uma esta(cid:231)ªo depuradora no Concelho de Gondomar no quadro do projecto de saneamento integral da Ria de Vigo financiado pelo Fundo de Coesªo A Decisªo da Comissªo sobre a concessªo de uma ajuda do Fundo de Coesªo ao conjunto de projectos de saneamento integral da Ria de Vigo, na Galiza (Decisªo da Comissªo 95/11/61/035), prevŒ num dos seus nœmeros uma actua(cid:231)ªo espec(cid:237)fica para o saneamento integral de Gondomar e do rio Miæor, sendo o custo deste projecto espec(cid:237)fico de um total de 4 836 036 ecus. No caso do saneamento de Gondomar, a primeira fase consiste na constru(cid:231)ªo de uma esta(cid:231)ªo depuradora e diversos colectores, constru(cid:231)ªo que jÆ estÆ conclu(cid:237)da, mas que ainda nªo estÆ a funcionar oficialmente. Este projecto estÆ a criar uma grande polØmica na popula(cid:231)ªo e foi mesmo denunciado perante o Valedor do Povo da Galiza, pois a depuradora foi constru(cid:237)da em terrenos privados de um œnico proprietÆrio, realizando-se o convØnio de venda dos mesmos de uma forma secreta e irregular e sendo extremamente proveitoso economicamente para o seu proprietÆrio, o qual, alØm disso, solicita agora uma requalifica(cid:231)ªo dos terrenos para proceder (cid:224) constru(cid:231)ªo de uma urbaniza(cid:231)ªo. Para mais, a estrada de acesso (cid:224) depuradora passa pelos terrenos desse proprietÆrio (via que une a estrada Ramallosa-Gondomar (cid:224) freguesia de Dornas, no Concelho de Gondomar) e nªo estÆ conclu(cid:237)da, o que impede o acesso (cid:224) mesma. Pode a Comissªo solicitar uma investiga(cid:231)ªo sobre estes factos e uma avalia(cid:231)ªo e seguimento deste projecto, que continua a estar paralisado e que revela mesmo irregularidades de funcionamento? Resposta complementar do ComissÆrio Michel Barnier em nome da Comissªo (26 de Julho de 2000) De acordo com as informa(cid:231)ıes fornecidas pelas autoridades espanholas, as obras de constru(cid:231)ªo da esta(cid:231)ªo de depura(cid:231)ªo de Gondomar encontram-se conclu(cid:237)das desde Fevereiro de 2000, estando em curso a fase de teste para entrada em funcionamento. A localiza(cid:231)ªo da esta(cid:231)ªo foi escolhida com base em estudos tØcnicos prØvios (cid:224) execu(cid:231)ªo das respectivas obras. Os terrenos foram colocados (cid:224) disposi(cid:231)ªo do organismo aut(cid:243)nomo «Augas de Galicia», responsÆvel pelo projecto, por parte do munic(cid:237)pio de Gondomar. A Comissªo nªo tenciona proceder, actualmente, a nenhuma investiga(cid:231)ªo espec(cid:237)fica em rela(cid:231)ªo ao projecto em causa. Todavia, chama a aten(cid:231)ªo do Sr. Deputado para o facto de que o acompanhamento dos projectos financiados pelo Fundo de Coesªo Ø assegurado por um comitØ de acompanhamento que se reœne duas vezes por ano. A Comissªo nªo deixarÆ de controlar o projecto em questªo no (cid:226)mbito desse comitØ


title: Komission asetus (EY) N:o 851/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, aprikoosien kaupan pitämiseen sovellettavista vaatimuksista

eurovoc_concepts:
fresh fruit
marketing standard
product quality
quality standard
stone fruit

text: L 103/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 4. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 851/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, aprikoosien kaupan pitämiseen sovellettavista vaatimuksista EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkina- järjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1257/1999 (2), ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Aprikoosit kuuluvat asetuksen (EY) N:o 2200/96 liit- teessä I mainittuihin tuotteisiin, joille on vahvistettava kaupan pitämisen vaatimukset. Aprikoosien laatuvaati- muksista 1 päivänä toukokuuta 1991 annettua komis- sion asetusta (ETY) N:o 1108/91 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 888/97 (4), on muutettu useita kertoja, eikä se ole enää oikeudellisesti selkeä. Sen vuoksi olisi annettava uusi asetus ja kumottava asetus (ETY) N:o 1108/91. Avoimuus maailmanmarkki- noilla edellyttää, että tätä varten otetaan huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission helposti pilaantuvien tuotteiden laatuvaatimusten asetta- mista ja laadun kehittämistä käsittelevän työryhmän aprikooseille suosittamat vaatimukset. Näiden vaatimusten soveltamisella olisi voitava poistaa markkinoilta laadultaan epätyydyttävät tuotteet, ohjata sekä tuotantoa kuluttajien vaatimuksia tyydyttäväksi helpottaa kauppasuhteita tasapuolisen kilpailun pohjalta ja auttaa näin parantamaan tuotannon kannattavuutta. Näitä vaatimuksia sovelletaan kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa. Tuotteiden pitkät kuljetusmatkat, pitkähkö varastointiaika ja tuotteiden erilaiset käsittelyt saattavat aiheuttaa niissä biologisesta kehittymisestä tai pilaantu- misalttiudesta aiheutuvaa laadun heikkenemistä. On syytä ottaa huomioon nämä muutokset sovellettaessa vaatimuksia lähettämisvaihetta seuraavissa kaupan pitä- misen vaiheissa. Ekstraluokan tuotteissa, joiden on oltava erityisen huolella valikoituja ja pakattuja, voidaan sallia vain vähäinen tuoreuden ja täyden nestejänni- tyksen väheneminen. (5) Asetuksen (EY) N:o 2200/96 3 artiklan 3 kohdassa säädetään mahdollisuudesta poiketa voimassaolevista vaatimuksista, jos jonkin alueen hedelmiä ja vihanneksia (1) EYVL L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (3) EYVL L 110, 1. 5. 1991, s. 67. (4) EYVL L 126, 17. 5. 1997, s. 11. pidetään kaupan alueen vähittäiskaupoissa paikallisen perinteisen yleisesti tunnetun kulutuksen tyydyttämi- seksi. Eräille Saksan Süßer See -alueella tuotetuille apri- koosilajikkeille on ominaista voimassaolevia vaatimuksia pienempi koko. Näitä aprikooseja myydään perinteisesti tuotantoalueella, ja niitä koskee komission asetus (EY) N:o 1010/98 (5), annettu 14 päivänä toukokuuta 1998, jossa sallitaan Saksalle poikkeus aprikooseille vahviste- tuista kaupan pitämisen vaatimuksista. Yhteisön lainsää- dännön yksinkertaistamiseksi kyseinen poikkeus olisi sisällytettävä tähän asetukseen ja kumottava sen vuoksi asetus (EY) N:o 1010/98. selkiyttämiseksi ja (6) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tuoreiden hedelmien ja vihannesten hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla CN-koodiin 0809 10 00 kuuluvien aprikoosien kaupan pitä- misen vaatimukset ovat liitteessä. Nämä vaatimukset koskevat kaikkia kaupan pitämisen vaiheita asetuksessa (EY) N:o 2200/96 säädetyin edellytyksin. Lähettämistä seuraavissa vaiheissa tuotteissa voi kuitenkin esiintyä vaatimusten säännöksiin nähden: — vähäistä tuoreuden ja täyden nestejännityksen vähenemistä, — muissa kuin ekstraluokkaan luokitelluissa tuotteissa niiden johtuvia vähäisiä ja pilaantumisalttiudesta kehityksestä muutoksia. 2 artikla 1. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen liitteessä säädetään, Süßer See -alueella tuotettujen aprikoosien vähimmäiskoko voi olla 5 millimetriä pienempi kuin vaatimuksissa vahvistettu vähimmäiskoko. Näitä aprikooseja saa kuitenkin pitää kaupan ainoastaan Sachsen-Anhaltissa ja Sachsenissa. 2. Sovellettaessa tämän artiklan 1 kohtaa kussakin erässä on oltava asetuksen (EY) N:o 2200/96 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa asiakirjassa tai lomakkeessa muiden vaadittujen tietojen lisäksi seuraava maininta: ”Nur in Sachsen-Anhalt und Sachsen im Einzelhandel zu verkaufen”. (5) EYVL L 145, 15. 5. 1998, s. 10. 28. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 103/23 Kumotaan asetus (ETY) N:o 1108/91 ja asetus (EY) N:o 1010/98. 3 artikla 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan sen voimaantulokuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen L 103/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 4. 2000 LIITE APRIKOOSEJA KOSKEVAT VAATIMUKSET I. TUOTTEEN MÄÄRITELMÄ Nämä vaatimukset koskevat lajin Prunus armeniaca L. lajikkeiden aprikooseja, jotka on tarkoitettu toimitettaviksi kuluttajille tuoreina, lukuun ottamatta teolliseen jalostukseen tarkoitettuja aprikooseja. II. LAATUA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Vaatimusten tarkoituksena on määritellä aprikoosien laatu kauppakunnostuksen ja pakkaamisen jälkeen. A. Vähimmäisvaatimukset Kullekin luokalle annetut erityissäännökset ja sallitut poikkeamat huomioon ottaen aprikoosien on kaikissa luokissa oltava: — eheitä, — terveitä; tuotteita, joissa on mätää tai jotka ovat muuten pilaantuneet ravinnoksi kelpaamattomiksi, ei sallita, — puhtaita, lähes vailla näkyviä vieraita aineita, — lähes vailla tuholaisia, — lähes vailla tuholaisten aiheuttamia vioittumia, — vailla epätavallista pintakosteutta, — vailla vierasta hajua ja/tai makua. Aprikoosien on oltava huolellisesti poimittuja. Tuotteiden on oltava riittävän kehittyneitä ja riittävän kypsiä. Aprikoosien kehitysasteen ja kunnon on oltava sellainen, että ne: — kestävät kuljetuksen ja käsittelyn, ja — saapuvat tyydyttävässä kunnossa määräpaikkaan. B. Luokitus Aprikoosit luokitellaan kolmeen jäljempänä määriteltävään luokkaan. i) E k s t r a l u o k k a Tähän luokkaan luokiteltujen aprikoosien on oltava erittäin hyvälaatuisia. Niiden on oltava muodoltaan, kehitysasteel- taan ja väriltään lajikkeelle ominaisia, kun otetaan huomioon niiden tuotantoalue. Niiden on oltava täysin virheettömiä hyvin vähäisiä kuoren virheitä lukuun ottamatta, edellyttäen että virheet eivät vaikuta tuotteen ulkonäköön, laatuun, säilyvyyteen ja pakkauksen ulkoasuun. ii) I l u o k k a Tähän luokkaan luokiteltujen aprikoosien on oltava hyvälaatuisia. Niiden ominaisuuksien on oltava lajikkeelle tyypillisiä, kun otetaan huomioon niiden tuotantoalue. Mallon on oltava täysin virheetön. Niissä voi kuitenkin olla seuraavia vähäisiä virheitä, edellyttäen että virheet eivät vaikuta tuotteen ulkonäköön, laatuun, säilyvyyteen ja pakkauksen ulkoasuun: — vähäinen muodon tai kehitysasteen vajavuus, — vähäinen värivirhe, — vähäisiä hankaumajälkiä, — vähäisiä auringonpaahteen jälkiä, — vähäiset, muodoltaan pitkänomaiset kuorivauriot sallitaan 1 cm:n rajoissa, muiden vaurioiden kokonaispinta-ala ei saa ylittää 0,5 cm2:ä. iii) I I l u o k k a Tähän luokkaan kuuluvat aprikoosit, joita ei voida luokitella ylempiin luokkiin, mutta jotka täyttävät edellä määritellyt vähimmäisvaatimukset. 28. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 103/25 Niissä voi olla kuorivaurioita, edellyttäen että niiden laatuun, säilyvyyteen ja ulkoasuun liittyvät olennaiset ominaispiir- teet säilyvät muuttumattomina, seuraavissa rajoissa: — 2 cm:n pituisia pitkänomaisia virheitä, — muiden vaurioiden kokonaispinta-ala ei saa ylittää 1 cm2:ä. III. KOKOLAJITTELUA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Koko määritetään hedelmän poikkileikkauksen enimmäishalkaisijan mukaan. Ekstra- ja I luokassa hedelmät on lajiteltava koon mukaan. Luokka Vähimmäishalkaisija (mm) Samassa pakkauksessa olevien hedelmien suurin kokoero (mm) Extra I ja II (koon mukaan lajitellut) II (lajittelemattomat) 35 30 30 5 10 — IV. SALLITTUJA POIKKEAMIA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Jokaisessa pakkauksessa sallitaan laatu- ja kokopoikkeamien rajoissa tuotteita, vaatimusten mukaisia. jotka eivät ole kyseisen laatuluokan A. Sallitut laatupoikkeamat i) E k s t r a l u o k k a Viisi prosenttia lukumäärästä tai painosta aprikooseja, jotka eivät vastaa tämän luokan vaatimuksia, mutta jotka täyttävät I luokan vaatimukset tai jotka poikkeuksellisesti hyväksytään tämän luokan sallittujen poikkeamien rajoissa. ii) I l u o k k a Kymmenen prosenttia lukumäärästä tai painosta aprikooseja, jotka eivät vastaa tämän luokan vaatimuksia, mutta jotka täyttävät II luokan vaatimukset tai jotka poikkeuksellisesti hyväksytään tämän luokan sallittujen poikkeamien rajoissa. iii) I I l u o k k a Kymmenen prosenttia lukumäärästä tai painosta aprikooseja, jotka eivät vastaa tämän luokan vaatimuksia eivätkä vähimmäisvaatimuksia, lukuun ottamatta tuotteita, joissa on mätää, selviä pintavikoja tai jotka ovat muuten pilaantu- neet kulutukseen kelpaamattomiksi. B. Sallitut kokopoikkeamat Kaikissa laatuluokissa 10 prosenttia lukumäärästä tai painosta aprikooseja, joiden koko on 3 mm:n rajoissa vähimmäis- koosta tai pakkauksen päällä ilmoitetusta koosta. V. KAUPPAKUNNOSTUSTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET A. Tasalaatuisuus Kunkin pakkauksen sisällön on oltava tasalaatuinen, ja sisällettävä ainoastaan samaa alkuperää, lajiketta sekä laatu- ja kokoluokkaa (jos tuote on lajiteltu koon mukaan) olevia aprikooseja, ja ekstraluokassa aprikoosien on oltava myös samanvärisiä. Pakkauksesta näkyvän sisällön osan on edustettava koko sisältöä. B. Pakkaaminen Aprikoosit on pakattava siten, että ne tulevat suojatuiksi sopivalla tavalla. Pakkauksen sisällä käytettävien materiaalien on oltava uusia, puhtaita ja sellaisia, ettei niistä aiheudu tuotteiden ulkoista eikä sisäistä pilaantumista. Kaupallisilla merkinnöillä varustettujen materiaalien, erityisesti paperien tai etikettien käyttö on sallittua, edellyttäen että painatus tai kiinnitys tehdään myrkyttömällä painovärillä tai liimalla. Pakkauksissa ei saa olla mitään vieraita esineitä. L 103/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 4. 2000 C. Kauppakunnostus Aprikoosit voidaan tarjota myytäviksi: — pienpakkauksissa, — pakattuna yhteen tai useampaan toisistaan erotettuun kerrokseen, — irtotavarana pakkauksessa, lukuun ottamatta ekstraluokkaa. VI. MERKITSEMISTÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET Kunkin pakkauksen samalla sivulla on oltava selvin, pysyvin ja pakkauksen ulkopuolelle näkyvin kirjaimin seuraavat merkinnät: A. Tunnistusmerkinnät Pakkaaja ja/tai lähettäjä: Nimi ja osoite tai virallisesti annettu tai hyväksytty tunnus. Jos käytetään tunnusta, merkintä ”pakkaaja” ja/tai ”lähettäjä” (tai vastaava lyhenne) on kuitenkin merkittävä kyseisen tunnuksen läheisyyteen. B. Tuote — ”Aprikooseja”, jos sisältö ei ole näkyvissä, — Lajikkeen nimi ekstra- ja I luokassa. C. Tuotteen alkuperä — Alkuperämaa ja tarvittaessa tuotantoalue tai kansallinen, alueellinen tai paikallinen nimitys. D. Kaupalliset tiedot — Luokka — Kokoluokka (jos tuote on lajiteltu koon mukaan) vähimmäis- ja enimmäishalkaisijoin ilmaistuna. E. Virallinen tarkastusmerkintä (vapaaehtoinen)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1330/00 von Marielle De Sarnez (PPE-DE) an die Kommission. Einleitung von Öl ins Meer.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
oil pollution
pollution from ships

text: 20. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 89 E/27 Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (15. Juni 2000) Das Verzeichnis der franz(cid:246)sischen Ziel-2-Gebiete f(cid:252)r den Programmplanungszeitraum 2000-2006 wurde von der Kommission am 7. M(cid:228)rz 2000 auf der Grundlage des Vorschlags der franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden festgelegt. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999 mit allgemeinen Bestimmungen (cid:252)ber die Strukturfonds (1) kann dieses Verzeichnis im Fall einer schwerwiegenden Krise in einer Region auf Vorschlag des betreffenden Mitgliedstaates erst im Jahr 2003 ge(cid:228)ndert werden, ohne dabei den Bev(cid:246)lkerungsanteil innerhalb der betreffenden Region zu erh(cid:246)hen. In den mit der Entscheidung der Kommission vom 7. M(cid:228)rz 2000 beschlossenen Ziel-2-Gebieten f(cid:252)r den Programmplanungszeitraum 2000-2006 sind 70 % der Ende 1999 durch Unwetter gesch(cid:228)digten Bev(cid:246)lke- rung ans(cid:228)ssig. Gebiete, die nicht unter das Ziel 2 fallen, in denen aber ebenfalls Sch(cid:228)den verursacht wurden, k(cid:246)nnen auch durch andere Gemeinschaftsma(cid:223)nahmen unterst(cid:252)tzt werden. In einem Informationsvermerk (2) sind die verschiedenen Gemeinschaftsinstrumente dargelegt, die zu diesem Zweck eingesetzt werden k(cid:246)nnen. Die Kommission beabsichtigt derzeit nicht, die Haushaltslinie (cid:132)Hilfe f(cid:252)r die Opfer von Naturkatastrophen(cid:147) wiedereinzusetzen. Da hierf(cid:252)r in den Haushaltspl(cid:228)nen bis 1997 nur in begrenztem Umfang Mittel vorgesehen waren, hatte die finanzielle Unterst(cid:252)tzung der Gemeinschaft h(cid:228)ufig nur symbolischen Charak- ter und war zu oft durch eine Vielzahl relativ bescheidener Hilfsma(cid:223)nahmen gekennzeichnet. Die Kommission m(cid:246)chte nunmehr den wirtschaftlichen Wiederaufbau der gesch(cid:228)digten Gebiete vorrangig (cid:252)ber die Strukturfonds der Gemeinschaft f(cid:246)rdern. (1) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2) SEK(2000) 40. (2001/C 89 E/025) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1330/00 von Marielle De Sarnez (PPE-DE) an die Kommission (27. April 2000) Betrifft: Einleitung von (cid:214)l ins Meer Nachdem der (cid:214)ltanker Erika vor der K(cid:252)ste der Bretagne Schiffbruch erlitten hat, haben mehrere Tank- schiffe von der Meeresverschmutzung profitiert, um auf offener See ihre Tanks heimlich zu reinigen. Beabsichtigt die Kommission angesichts der Gefahren, die eine solche ordnungswidrige Reinigung der Tanks f(cid:252)r die Umwelt bedeutet, eine Richtlinie auszuarbeiten, die vorschreibt, da(cid:223) die Schiffe ihre Tanks vor dem Auslaufen reinigen m(cid:252)ssen, was ihnen durch eine Bescheinigung best(cid:228)tigt wird, ohne die das Schiff nicht die Erlaubnis erh(cid:228)lt, in See zu stechen? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (9. Juni 2000) Die Kommission ist (cid:228)u(cid:223)erst besorgt angesichts der betriebsbedingten Meeresverschmutzung, die u. a. durch Reinigen von Tanks in Gemeinschaftsgew(cid:228)ssern entsteht und auf die ein h(cid:246)herer Anteil an der gesamten Meeresverschmutzung durch (cid:214)l entf(cid:228)llt als auf die unfallbedingte Verschmutzung. Verschiedene internationale Ma(cid:223)nahmen, die den Bau und Betrieb von (cid:214)ltankern betreffen (insbesondere das MARPOL-(cid:220)bereinkommen von 1973/1978) haben in den letzten Jahrzehnten zu einer wesentlichen Verringerung des Bedarfs an Einbringung von Ladungsr(cid:252)ckst(cid:228)nden auf See und der damit verbundenen wirtschaftlichen Vorteile gef(cid:252)hrt. Die Anwendung dieser internationalen Regelungen wird in Gemein- schaftsh(cid:228)fen durch die Hafenstaatkontrolle (cid:252)berwacht (Richtlinie 95/21/EG des Rates vom 19. Juni 1995 zur Durchsetzung internationaler Normen f(cid:252)r die Schiffssicherheit, die Verh(cid:252)tung von Verschmutzung und C 89 E/28 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 3. 2001 die Lebens- und Arbeitsbedingungen an Bord von Schiffen, die Gemeinschaftsh(cid:228)fen anlaufen und in Hoheitsgew(cid:228)ssern der Mitgliedstaaten fahren (Hafenstaatkontrolle)) (1). Ferner hat die Kommission k(cid:252)rzlich in ihrer Mitteilung (cid:252)ber die Sicherheit des Erd(cid:246)ltransports zur See (2) gesonderte Bauauflagen f(cid:252)r (cid:214)ltanker vorgeschlagen. Ein Gro(cid:223)teil der betriebsbedingten Verschmutzungen durch Schiffe aller Art ist darauf zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren, da(cid:223) die Schiffe in manchen H(cid:228)fen Ladungsr(cid:252)ckst(cid:228)nde und Schiffsabf(cid:228)lle nicht an Auffanganlagen abgeben k(cid:246)nnen oder sich weigern, dies zu tun. Der Vorschlag f(cid:252)r eine Richtlinie (cid:252)ber Hafenauffanganlagen (3) geht auf dieses spezielle Problem ein und f(cid:252)hrt eine Reihe von Auflagen sowohl f(cid:252)r H(cid:228)fen als auch f(cid:252)r Schiffe ein, um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) in allen Gemeinschaftsh(cid:228)fen geeignete Einrichtungen zur Verf(cid:252)gung stehen und von den Schiffen genutzt werden. Durch Festlegung von Vorschriften f(cid:252)r Auffanganlagen, Abfallwirt- schaftsplanung, finanzielle und anderweitige Anreize zur Abgabe von Abf(cid:228)llen an Land wird der Bedarf an Ableitungen auf See weitgehend reduziert werden. Der Vorschlag sieht auch die Verpflichtung f(cid:252)r Schiffe vor, den Hafen (cid:252)ber die Mengen von Abf(cid:228)llen und R(cid:252)ckst(cid:228)nden an Bord zu informieren. Diese Ma(cid:223)nahme in Verbindung mit Kontrollen im Hafen wird die (cid:220)berwachung der Einhaltung der internationalen Regelungen erheblich verbessern. Daher ist die Kommission zuversichtlich, da(cid:223) sich der Richtlinienvor- schlag, der zur Zeit das Konzertierungsverfahren im Parlament und beim Rat durchl(cid:228)uft, ma(cid:223)gebend auf die Verringerung betriebsbedingter Verschmutzungen, insbesondere der (cid:214)lverschmutzung durch Schiffe aller Art, auswirken wird. Schlie(cid:223)lich hat die Kommission in ihrer Mitteilung (cid:252)ber die Sicherheit des Erd(cid:246)ltransports zur See angek(cid:252)ndigt, da(cid:223) sie weitere Gemeinschaftsinitiativen pr(cid:252)fen wird, die die betriebsbedingte Verschmutzung durch Schiffe aller Art vermindern k(cid:246)nnen. (1) ABl. L 157 vom 7. 7. 1995. (2) KOM(2000) 142 endg. (3) ABl. C 271 vom 31. 8. 1998 in der ge(cid:228)nderten Fassung, ABl. C 148 vom 18. 5. 1999. (2001/C 89 E/026) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1340/00 von Alexander de Roo (Verts/ALE) an die Kommission (4. Mai 2000) Betrifft: Schutz von Lebensr(cid:228)umen auf Malta Sind der Kommission die Pl(cid:228)ne bekannt, eine gro(cid:223)e landwirtschaftliche Nutzfl(cid:228)che auf Malta unterhalb des Verdala-Hotels in einen Golfplatz umzuwandeln? Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) drei Reptilienarten (Chalcides ocellatus, Elaphe situla und Coluber viridiflavus) und eine Amphibienart (Discoglossus pictus), die auf dieser landwirtschaftlichen Fl(cid:228)che vorkommen, nach der EU-Habitat-Richtlinie gesch(cid:252)tzt werden m(cid:252)(cid:223)ten? Ist die Kommission bereit, die maltesischen Beh(cid:246)rden um volle Unterrichtung (cid:252)ber dieses Gel(cid:228)nde und die H(cid:228)ufigkeit der einzelnen unter die EU-Habitat-Richtlinie fallenden und auf Malta vorkommenden Arten zu ersuchen? Gedenkt die Kommission der Frage nachzugehen, ob bestimmte maltesische Arten (wie Podarcis filfolensis maltensis) in die geltende Lebensraum-Liste aufgenommen werden sollten, damit ihr Schutz sichergestellt wird? Ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) Lebensr(cid:228)ume von den maltesischen Beh(cid:246)rden sobald wie m(cid:246)glich festgelegt werden sollten, damit alle diese Arten vom Beitritt Maltas zur EU an sofort vollen Schutz genie(cid:223)en?