title: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 404/93 om den fælles markedsordning for bananer (KOM(1999) 582 - C5-0277/1999 - 1999/0235(CNS))

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
tropical fruit

text: C 40/440 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Torsdag, den 13. april 2000 Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om præcisering af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 for så vidt angår principperne for registrering af skatter og bidrag til sociale ordninger (KOM(1999) 488 ) C5-0220/1999 ) 1999/ 0200(COD)) (Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling) Europa-Parlamentet, (cid:24) der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(1999) 488) (1), (cid:24) der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285 (C5-0220/1999), (cid:24) der henviser til forretningsordenens artikel 67, (cid:24) der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål (A5-0073/2000), 1. godkender det således ændrede forslag; anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad 2. eller erstatte det med en anden tekst; 3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. (1) EFT C 21 E af 25. 1. 2000, s. 68. 20. Den fælles markedsordning for bananer * A5-0093/2000 Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 404/93 om den fælles markeds- ordning for bananer (KOM(1999) 582 ) C5-0277/1999 ) 1999/0235(CNS)) Forslaget ændret som følger: (1) KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 1) Betragtning 1a (ny) (1a) Den fælles markedsordning for bananer er af stor betydning for AVS-producentlandene og regionerne i Unionens yderste periferi, hvad eksportindtægter, beskæf- tigelse, infrastrukturudvikling og miljøbeskyttelse angår; (1) Sagen blev henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 69, stk. 2. 7. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 40/441 Torsdag, den 13. april 2000 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 2) Betragtning 1b (ny) (1b) De grundlæggende principper, der var udgangs- punkt for indførelsen af den fælles markedsordning for bananer, havde det formål at sikre de europæiske forbru- gere et stort udbud og ligevægt mellem markedets forskel- lige forsyningskilder under hensyntagen til fællesskabs- præferencen og Fællesskabets internationale forpligtelser, navnlig de forpligtelser, der er indgået med AVS-part- nerne, således som de fremgår af protokol nr. 5 til Lomé- konventionen; (Ændring 3) Betragtning 1c (ny) (1c) Den fælles markedsordning for bananer blev i sin tid udarbejdet på grundlag af et kompromis mellem de forskellige producenters interesser under hensyntagen til Unionens tidligere forpligtelser, dvs. fællesskabspræferen- cen, den begunstigede adgang for AVS-landene og GATT- bestemmelserne, for så vidt angår tredjelande; (Ændring 4) Betragtning 1d (ny) (1d) Partnerskabsaftalen til udvikling af forbindelserne mellem AVS og EU, der træder i stedet for Lomé-konven- tionen, indvarsler en overgangsperiode med henblik på en progressiv tilpasning til WTO’s regulativer og normer; (Ændring 5) Betragtning 1e (ny) (1e) Det er nu på tide, at der findes et varigt, bæredyg- tigt kompromis, der kan løse konflikterne inden for WTO og samtidig gøre en ende på de interne problemer i EU eller i det mindste minimere dem; (Ændring 6) Betragtning 2 (2) En analyse af alle de løsningsmodeller, som Kommissionen har fremlagt, viser, at der gennem indførelsen på mellemlang sigt af en importordning baseret på anvendelsen af en passende toldsats og af en toldpræference for import med oprindelse i AVS-lande opnås de største garantier for dels at nå den fælles markedsordnings mål vedrø- rende Fællesskabets produktion og forbrugernes efterspørgsel, dels at de internationale handelsbestemmelser overholdes, og endelig forhin- dres det, at der opstår nye uoverensstemmelser; Udgår. C 40/442 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Torsdag, den 13. april 2000 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 7) Betragtning 2a (ny) (2a) En importordning baseret på en standardtoldsats ville medføre en alvorlig risiko for et drastisk prisfald for bananer på fællesskabsmarkederne på grund af et for stort udbud af bananer importeret til lavpris, dvs. et fænomen af langt større dimensioner end i øjeblikket, og det er der- for nødvendigt at forøge den udligningsstøtte, der ydes til Fællesskabets producenter i regionerne i den yderste peri- feri, så deres indkomstniveau sikres; (Ændring 8) Betragtning 2b (ny) (2b) De finansielle overslag, der i Agenda 2000 er vedta- get til finansiering af den fælles landbrugspolitik, er ikke tilstrækkelige til at dække de yderligere omkostninger, som ændringen af den fælles markedsordning for bananer vil medføre, og det vil derfor være hensigtsmæssigt at revidere de finansielle overslag inden vedtagelsen af den relevante forordning; (Ændring 9) Betragtning 2c (ny) at vil være hensigtsmæssigt (2c) Det undersøge muligheden for desuden at anvende artikel 299, stk. 2, i EF-traktaten, hvorefter Rådet på forslag af Kommissionen og efter høring af Parlamentet kan vedtage særlige foran- staltninger til fordel for regionerne i den yderste periferi, bl. a. på det landbrugspolitiske område, i tilfælde af at de negative konsekvenser af social, økonomisk og miljømæs- sig art, som den nye ordning med standardtoldsats medfø- rer, er til skade for bananproducenterne i de pågældende regioner; (Ændring 10) Betragtning 2d (ny) (2d) For at afbøde virkningerne af reformen af den fælles markedsordning for bananer vil det være hensigtsmæssigt at støtte strukturfondenes foranstaltninger til omstruktu- rering; (Ændring 11) Betragtning 3 En sådan ordning bør imidlertid først indføres efter forhand- (3) linger med Fællesskabets partnere efter WTO’s procedurer, sær- lig artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT); En ny ordning for en periode på mindst ti år, som (3) ikke automatisk resulterer i indførelse af en standardtolds- ats, indføres imidlertid sideløbende med en forhandlings- proces med Fællesskabets partnere efter WTO’s procedurer, særlig artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT); 7. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 40/443 Torsdag, den 13. april 2000 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 12) Betragtning 3a (ny) (3a) Det mislykkede seneste møde i Verdenshandels- organisationen viste, at denne organisation ikke kunne leve op til offentlighedens og forbrugernes forventninger og behov på områder som produktkvalitet, miljøbeskyt- telse, uddannelse og sociale vilkår samt arbejdstagerbe- skyttelse; (Ændring 13) Betragtning 3b (ny) (3b) Profit bør ikke være det eneste princip, der lægges til grund for den europæiske landbrugsmodel til skade for håndhævelsen af de grundlæggende principper med hen- syn til fællesskabspræferencen, sociale rettigheder, miljø- beskyttelse, produktsikkerhed og -kvalitet samt misbrug af dominerende stilling; (Ændring 14) Betragtning 3c (ny) (3c) Det bør undersøges, hvordan denne forordning vir- ker i en periode på mindst 10 år med henblik på at finde frem til, hvilken ordning der bør anvendes efter denne periode; (Ændring 15) Betragtning 3d (ny) (3d) Kommissionen har under samråd med de berørte langt de fleste foretrækker en parter konstateret, at ordning med toldkontingenter, og at ordningen med en budprocedure baseret på laveste bud, formelt og enstem- migt er blevet forkastet af samtlige importører og AVS- producenter; (Ændring 16) Betragtning 4 Indtil denne ordning træder (4) i kraft, bør Fællesskabets forsyninger komme fra flere toldkontingenter, der åbnes for indførsler med alle oprindelser, afpasset efter henstillingerne fra organet for bilæggelse af tvister; der åbnes et første WTO- bundet toldkontingent på 2 200 000 tons til en sats på 75 EUR; et andet toldkontingent skal svare til det tillægstoldkon- tingent på 353 000 tons, der blev åbnet for at opfylde det stigende forbrugsbehov som følge af Fællesskabets udvidelse i 1995, med anvendelse af samme sats; for at sikre Fællesskabet tilfredsstillende forsyninger bør der åbnes et tredje, autonomt, toldkontingent på 850 000 tons, ligeledes for alle oprindelser; inden for rammerne af sidstnævnte kontingent bør satsen i den fælles toldtarif nedsættes efter den mest egnede metode, og der bør anvendes den toldpræference, som indrømmes AVS-landene; (4) Fællesskabets forsyninger bør komme fra flere toldkontin- genter, der åbnes for indførsler med alle oprindelser, afpasset efter henstillingerne fra WTO’s organ for bilæggelse af tvister; der åbnes et første WTO-bundet toldkontingent på 2 200 000 tons til en sats på 75 EUR; et andet toldkontingent skal svare til det tillægstoldkontingent på 353 000 tons, der blev åbnet, men ikke konsolideret inden for WTO, for at opfylde det stigende forbrugsbehov som følge af Fællesskabets udvidelse i 1995, med anvendelse af samme sats; for at sikre Fællesskabet tilfreds- stillende forsyninger bør der åbnes et tredje, autonomt, told- kontingent på 850 000 tons, ligeledes for alle oprindelser; inden for rammerne af sidstnævnte kontingent bør der anven- des den toldpræference, som indrømmes AVS-landene; C 40/444 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Torsdag, den 13. april 2000 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 17) Betragtning 5 (5) Under hensyn til de forpligtelser, der er indgået over for AVS-landene, og til, at det er nødvendigt at sikre passende kon- kurrencevilkår, bør anvendelse på import med oprindelse i disse lande af en toldpræference på 275 EUR pr. tons gøre det muligt at opretholde de pågældende handelsstrømme; dette medfører specielt for denne import anvendelse af en nultold inden for rammerne af de to første toldkontingenter og en ned- sættelse på 275 EUR af den told, der skal betales inden for rammerne af det tredje toldkontingent efter anvendelse af før- nævnte nedsættelse; (5) Under hensyn til de forpligtelser, der er indgået over for AVS-landene, og til, at det er nødvendigt at sikre passende kon- kurrencevilkår, bør anvendelse på import med oprindelse i disse lande af en toldpræference på mindst 300 EUR pr. tons gøre det muligt at opretholde de pågældende handelsstrømme; dette medfører specielt for denne import anvendelse af en nul- told inden for rammerne af de to første toldkontingenter og en nedsættelse på 300 EUR af den told, der skal betales inden for rammerne af det tredje toldkontingent efter anvendelse af før- nævnte nedsættelse; (Ændring 18) Betragtning 6 (6) Kommissionen bør bemyndiges til at indlede forhand- linger med de leverandørlande, som har en væsentlig interesse i at forsyne Fællesskabets marked, for at forsøge at nå frem til en forhandlingsløsning om fordelingen af de to første toldkon- tingenter; det at Kommissionen får beføjelse til at fastsætte bestemmelserne for forvaltningen af de toldkontingenter, der er fastsat i denne forordning; er hensigtsmæssigt, (6) Kommissionen bør bemyndiges til at indlede forhand- linger med de leverandørlande, som har en væsentlig interesse i at forsyne Fællesskabets marked, for at forsøge at nå frem til en forhandlingsløsning om fordelingen af de to første toldkon- tingenter; det at Kommissionen får beføjelse til at fastsætte bestemmelserne for forvaltningen af de toldkontingenter, der er fastsat i denne forordning, samtidig med at den opfordres til at foretage en grundig undersø- gelse af alle muligheder for beregning af referenceperio- der; er hensigtsmæssigt, (Ændring 19) Betragtning 7 (7) Der bør fastsættes bestemmelser, som gør det muligt at ændre størrelsen af tillægstoldkontingentet på 353 000 tons, når en forsyningsprognose viser en stigning i Fællesskabets efterspørgsel; der bør ligeledes indføres bestemmelser, som gør det muligt at vedtage passende specifikke foranstaltninger, der kan løse de ekstraordinære problemer, som måtte berøre forsy- ningen af fællesskabsmarkedet; (7) Der bør fastsættes bestemmelser, som gør det muligt at ændre størrelsen af tillægstoldkontingentet på 353 000 tons, når en forsyningsprognose viser en stigning eller et fald i Fæl- lesskabets efterspørgsel; der bør ligeledes indføres bestemmel- ser, som gør det muligt at vedtage passende specifikke foran- staltninger, der kan løse de ekstraordinære problemer, som måtte berøre forsyningen af fællesskabsmarkedet; (Ændring 20) Betragtning 7a (ny) ifølge (7a) De økologiske produktionsmetoder har Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 (1) formål at indføre bæredygtige produktionsformer bidrage til at med minimal indvirkning på miljøet og sundheden; sådanne metoder bør fremmes i tredjelande og især i AVS-partnerlandene, og de bør omfattes af særlige støtte- foranstaltninger inden for de respektive forskriftsrammer og budgetposter; til (1) EFT L 198 af 22. 7. 1991, s. 1. 7. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 40/445 Torsdag, den 13. april 2000 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 21) Betragtning 7b (ny) (7b) Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa- Parlamentet af 29. november 1999 om »fair trade« inde- holder rammebestemmelser om støtte til fair trade-opera- tører; (Ændring 22) Betragtning 7c (ny) (7c) Kommissionen bør foretage en evaluering af nærvæ- rende forordnings indvirkning på prisniveauet og på bananproducenternes indtægter såvel inden for Den Euro- pæiske Union som i AVS-landene, og den bør ubetinget styrke det nye system til fordel for fællesskabsproducen- terne for at afbøde de nye bestemmelsers negative virk- ninger; under alle omstændigheder skal udligningsstøtten afpasses efter nærværende forordnings indvirkning og ud fra princippet om at sikre producenternes indtægter; (Ændring 23) Betragtning 8 (8) Der bør derfor afsnit IV i forordning (EØF) nr. 404/93. foretages de tilsvarende ændringer i (8) Der bør derfor afsnit III og IV i forordning (EØF) nr. 404/93. foretages de tilsvarende ændringer i (Ændring 24) ARTIKEL 1, NR. − 1 (nyt) Artikel 12, stk. 8a (nyt) (forordning (EØF) nr. 404/93) − 1) I artikel 12 indføjes følgende nye stk. 8a: 8a. Kommissionen forelægger hvert andet år efter nærværende forordnings ikrafttræden en evaluerings- rapport om indvirkningen af nærværende forordning på prisniveauet og producenternes indtægter i Fælles- skabet og i AVS-landene. På grundlag af konklusionerne i evalueringsrapporten forelægger Kommissionen om nødvendigt eller på for- anledning af Europa-Parlamentet et forslag til korrige- ring af udligningsstøtten med henblik på at sikre fæl- lesskabsproducenternes indtægter og afsætning af produktionen. (Ændring 25) ARTIKEL 1, NR. − 1a (NYT) Artikel 12a (ny) (Forordning (EØF) nr. 404/93) − 1a) Efter artikel 12 indføjes følgende nye artikel 12a: Artikel 12a Der ydes støtte til afsætning af bananer fremstillet i regionerne i den yderste periferi, som sælges på mar- kederne i Den Europæiske Union. Denne støtte ydes til foretagender, der sælger disse bananer, hvad enten C 40/446 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Torsdag, den 13. april 2000 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER det drejer sig om enkeltproducenter, producentsam- menslutninger, individuelle erhvervsdrivende eller grupper af erhvervsdrivende, som er etableret i disse regioner. (Ændring 26) ARTIKEL 1, NR. 1 Artikel 16, stk. 1 (Forordning (EØF) nr. 404/93) 1. Artikel 16-20 i dette afsnit gælder for indførsel af friske bananer henhørende under KN-kode ex 0803 00 19, indtil sat- sen i den fælles toldtarif for disse produkter træder i kraft senest den 1. januar 2006, idet denne sats fastsættes efter proceduren i artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT). Artikel 16-20 i dette afsnit gælder for indførsel af friske 1. bananer henhørende under KN-kode ex 0803 00 19. (Ændring 27) ARTIKEL 1, NR. 1 Artikel 16, stk. 2 (forordning (EØF) nr. 404/93) 2. Indtil den i stk. 1 omhandlede sats træder i kraft, gennemfø- res importen af de i stk. 1 nævnte friske produkter inden for rammerne af toldkontingenter, der åbnes i henhold til artikel 18. 2. Importen af de i stk. 1 nævnte friske produkter gennem- føres inden for rammerne af toldkontingenter, der åbnes i hen- hold til artikel 18. (Ændring 28) ARTIKEL 1, NR. 1 Artikel 18, stk. 3 (forordning (EØF) nr. 404/93) 3. Inden for rammerne af kontingent C opkræves uanset artikel 15 den i foregående artikel omhandlede told med fradrag af en nedsæt- telse, som kan fastsættes ved udbud. Udgår. (Ændring 29) ARTIKEL 1, NR. 1 Artikel 18, stk. 4 (forordning (EØF) nr. 404/93) 4. Der anvendes en toldpræference på 275 EUR pr. ton for indførsler med oprindelse i AVS-lande inden for rammerne af toldkontingenter samt uden for sidstnævnte. 4. Der anvendes en toldpræference på mindst 300 EUR pr. ton for indførsler med oprindelse i AVS-lande inden for ram- merne af toldkontingenter samt uden for sidstnævnte. (Ændring 30) ARTIKEL 1, NR. 1 Artikel 18, stk. 6, afsnit 1 (Forordning (EØF) nr. 404/93) 6. Det tillægstoldkontingent, der er fastsat i stk. 1, litra b), kan forhøjes, når efterspørgslen i Fællesskabet stiger, på grund- lag af en prognose for produktion, forbrug samt indførsler og udførsler. 6. Det tillægstoldkontingent, der er fastsat i stk. 1, litra b), kan forhøjes eller sænkes, når efterspørgslen i Fællesskabet sti- ger eller falder, på grundlag af en prognose for produktion, forbrug samt indførsler og udførsler. 7. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 40/447 Torsdag, den 13. april 2000 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 31) ARTIKEL 1, NR. 1 Artikel 19, stk. 1 (Forordning (EØF) nr. 404/93) Toldkontingenterne kan forvaltes efter en metode, der er 1. baseret på hensyntagen til de traditionelle samhandelsstrømme (metoden med »traditionelle importører over for nytilkomne«), og/eller andre metoder. Toldkontingenterne forvaltes efter en metode, der er 1. baseret på hensyntagen til de traditionelle samhandelsstrømme (metoden med »traditionelle importører over for nytilkomne«), og/eller andre metoder på betingelse af, at den forvaltnings- måde og de referenceperioder, der anvendes, ikke skader de erhvervsdrivende og producenter, som allerede er på markedet. Den valgte metode må ikke diskriminere nogen af de kategorier af erhvervsdrivende, som findes på mar- kedet i dag. Såfremt metoden med »traditionelle importø- rer over for nytilkomne« anvendes, bør den omfatte en nylig periode. (Ændring 32) ARTIKEL 1, NR. 1 Artikel 19, stk. 2 (Forordning (EØF) nr. 404/93) 2. Hvis det er hensigtsmæssigt, skal den anvendte forvaltnings- metode tage hensyn til kravet om opretholdelse af forsynings- ligevægten på Fællesskabets marked. 2. Den anvendte forvaltningsmetode tager ubetinget hen- syn til kravet om opretholdelse af forsyningsligevægten på Fæl- lesskabets marked. (Ændring 33) ARTIKEL 1, NR. 1a (nyt) Artikel 20a (ny) (Forordning (EØF) nr. 404/93) 1a) Efter artikel 20 indføjes følgende nye artikel 20a: Artikel 20a Der fastsættes efter proceduren i artikel 27 særlige bestemmelser for bananer, der er produceret i over- ensstemmelse med forordning (EØF) nr. 2092/91 om økologisk landbrug, og som er certificeret af uafhæn- gige kontrolorganer, jf. EN 45011-standarden. Der indføres en striks ordning vedrørende overens- stemmelse med forordning (EØF) nr. 2092/91 for disse bananer og produkter baseret herpå, som stam- mer fra traditionelle AVS-kontingenter, AVS- eller tredjelande. Producenter og erhvervsdrivende inden for økologisk bananproduktion kan med inddragelse af kontrolorga- nerne omfattes af særlige støtteforanstaltninger, der indgår i den tekniske og finansielle bistand til denne produktionsform, der forsøger at sikre miljøet og menneskers sundhed bedre beskyttelse. C 40/448 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Torsdag, den 13. april 2000 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 34) ARTIKEL 1, NR. 1b (nyt) Artikel 20b (ny) (Forordning (EØF) nr. 404/93) 1b) Efter artikel 20a indføjes følgende nye artikel 20b: Artikel 20b Efter proceduren i artikel 27 indføres der bestemmel- ser for bananer, der er produceret i overensstemmelse med de regler, der er opstillet af Fair Trade Labelling Organisations International (FLO). Disse bananer betegnes som fair trade-bananer. FLO’s regler er bilagt denne forordning og anvendes, uanset hvilket udviklingsland der er oprindelsesland. Medlemsstaterne er ansvarlige for godkendelse af de instanser, der skal forestå fair trade-certificeringen. Disse instanser er ansvarlige for indrømmelse af fair trade-status til producenter og erhvervsdrivende, der opfylder ovennævnte betingelser. trade overholdes Fair trade-certificeringsinstanserne er ligeledes ansvar- lige for tilsyn og kontrol, der skal sikre, at reglerne for fair fuldt ud. Medlemsstaterne godkender instanser, der skal forestå fair trade-certifi- cering, når disse kan bevise, at de opfylder EN 45011- normen for certificeringsinstanser. Der bør som led i den faglige og finansielle bistand indføres særlige støtteforanstaltninger for producen- ter og erhvervsdrivende inden for produktion af fair trade-bananer samt for fair trade-certificeringsinstan- ser. (Ændring 35) ARTIKEL 1, NR. 3 Artikel 32 (forordning (EØF) nr. 404/93) 3) Artikel 32 udgår Udgår. (Ændring 36) ARTIKEL 1a (ny) Artikel 1a Senest den 30. april 2009 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om, hvorledes den fælles markedsordning for bananer fungerer, og frem- sætter i den forbindelse eventuelt forslag om ændring heraf


title: Plano de acção da União Europeia sobre a acção comum a favor da Federação Russa contra a criminalidade organizada

eurovoc_concepts:
European Union
Russia
action programme
cooperation policy
fight against crime
organised crime

formats: html pdf print

text: 13. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 106/5 PLANO DE ACÇA˜ O DA UNIA˜ O EUROPEIA SOBRE A ACÇA˜ O COMUM A FAVOR DA FEDERAÇA˜ O RUSSA CONTRA A CRIMINALIDADE ORGANIZADA (2000/C 106/02) O Conselho da Unia˜o Europeia, EM APLICAÇA˜ O da estratégia comum da Unia˜o Europeia em relaça˜o à Ru´ ssia, aprovada pelo Conselho Europeu de Colo´ nia em Junho de 1999, TENDO EM CONTA a estratégia a médio prazo para o desenvolvimento das relaço˜ es entre a Federaça˜o Russa e a UE (2000-2010), aprovada pela Federaça˜o Russa, TENDO EM CONTA o plano de acça˜o da Unia˜o contra a criminalidade organizada, aprovado pelo Conselho Europeu de Amesterda˜o em Junho de 1997, e, nomeadamente, a sua recomendaça˜o n. o 4, TENDO EM CONTA a estratégia da Unia˜o Europeia em matéria de luta contra a droga (2000-2004) subscrita pelo Conselho Europeu em Dezembro de 1999, TENDO IGUALMENTE EM CONTA que o Acordo de Parceria e Cooperaça˜o entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e a Federaça˜o Russa, por outro, entrou em vigor em 1 de Dezembro de 1997, TENDO EM CONSIDERAÇA˜ O o programa federal especial para intensificar a luta contra a criminalidade, relativo ao perı´odo 1999-2000, aprovado pelo Governo da Federaça˜o Russa em 10 de Março de 1999, e, nomeadamente, os seus aspectos respeitantes à criminalidade organizada, SALIENTANDO o empenhamento da Unia˜o na democracia, nos direitos humanos e no Estado de direito, e consciente de que a criminalidade organizada constitui uma grave ameaça a esses valores, dado que penetra, contamina e corrompe as estruturas governamentais, as actividades comerciais e financeiras legais e a sociedade a todos os nı´veis, TENDO EM CONTA o disposto na Convença˜o Europeia dos Direitos do Homem e das Liberdades Fundamentais de 1950 e nos outros instrumentos internacionais no domı´nio dos direitos humanos, DECIDIDO a combater o crime organizado e a melhorar a cooperaça˜o internacional com a Federaça˜o Russa para pôr cobro a este feno´ meno, respeitando embora integralmente os direitos humanos e as diversas convenço˜ es internacionais relacionadas com a protecça˜o desses mesmos direitos, TENDO EM CONTA os debates sobre a criminalidade organizada realizados nas reunio˜ es dos agentes de ligaça˜o dos Estados-Membros destacados na Ru´ ssia, TENDO ANALISADO os resultados dos semina´rios sobre a cooperaça˜o UE-Ru´ ssia nos domı´nios da migraça˜o e da cooperaça˜o judicia´ria realizados em Lappeenranta em Julho de 1999, CONSTATANDO os trabalhos sobre criminalidade organizada ja´ realizados pelo subcomité competente criado ao abrigo do Acordo de Parceria e Cooperaça˜o UE-Ru´ ssia, TENDO EM CONTA as concluso˜ es da conferência entre a UE e a Ru´ ssia sobre a criminalidade organizada, realizada em Helsı´nquia em 15 e 16 de Dezembro de 1999, C 106/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 4. 2000 RECORDANDO os debates sobre a criminalidade organizada efectuados na cimeira UE-Ru´ ssia de Helsı´nquia, em 22 de Outubro de 1999, RECONHECENDO que outras instâncias internacionais, tais como as Naço˜ es Unidas, o Conselho da Europa e o Grupo de acça˜o contra a criminalidade organizada na regia˜o do Mar Ba´ltico, esta˜o a desenvolver um importante trabalho no domı´nio da luta contra a criminalidade organizada, TOMANDO NOTA das concluso˜ es da conferência ministerial dos paı´ses do G8 sobre o combate à criminalidade organizada transnacional, realizada em Moscovo em Outubro de 1999, APROVA o presente plano de acça˜o sobre a acça˜o comum a favor da Federaça˜o Russa contra a criminalidade organizada. A. QUADRO GERAL I. Introduça˜o e origem do plano Tendo em vista reforçar a parceria entre a Unia˜o Europeia e a Federaça˜o Russa, o Conselho Europeu, reunido em Colo´ nia em Junho de 1999, salientou o seu empenhamento em estabelecer uma cooperaça˜o duradoura e eficaz com a Federaça˜o Russa no domı´nio da justiça e dos assuntos internos. Neste contexto, reconheceu a necessidade de se definir um plano de acça˜o centrado na acça˜o conjunta com a Federaça˜o Russa no combate à criminalidade organizada. O ponto 59 das concluso˜ es do Conselho Europeu de Tampere, de 15 e 16 de Outubro de 1999, salientava o facto de que todas as competências e todos os instrumentos, em particular a nı´vel das relaço˜ es externas, devera˜o ser utilizados de forma integrada e coerente para que se possa criar na Unia˜o um espaço de liberdade, segurança e justiça. Além disso, o plano de acça˜o de Unia˜o Europeia contra a criminalidade organizada, aprovado pelo Conselho Europeu de Amesterda˜o em Junho de 1997, reconheceu a necessidade de desenvolver relaço˜ es e uma cooperaça˜o mais estreita com a Federaça˜o Russa. Tal foi confirmado na recomendaça˜o n. o 4, que preconizava a elaboraça˜o, pelo Conselho e pela Comissa˜o, de propostas concretas para uma cooperaça˜o mais estreita, nomeadamente com a Europol. Acresce que o Acordo de Parceria e Cooperaça˜o (APC) entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e a Federaça˜o Russa, por outro, aponta para a cooperaça˜o entre as partes na prevença˜o de actividades ilegais, incluindo o branqueamento de capitais e o tra´fico de droga. A importância de uma cooperaça˜o mais aprofundada e eficaz entre a UE e a Federaça˜o Russa foi igualmente sublinhada em numerosas reunio˜ es internacionais que contaram com a participaça˜o de membros dos serviços de aplicaça˜o da lei e de outros intervenientes que desempenham um papel activo no domı´nio do crime organizado. Os trabalhos realizados por outros organismos internacionais e regionais, incluindo o G8, o Conselho da Europa e o Grupo de acça˜o contra a criminalidade organizada na regia˜o do Mar Ba´ltico, conduziram a concluso˜ es semelhantes. A Federaça˜o Russa aprovou uma estratégia a médio prazo para o desenvolvimento das suas relaço˜ es com a Unia˜o Europeia durante o perı´odo compreendido entre 2000 e 2010. Um dos elementos desta estratégia diz respeito à cooperaça˜o na a´rea da aplicaça˜o da lei e, mais concretamente, ao estabelecimento de uma colaboraça˜o operacional com as instâncias da UE no combate ao crime organizado transnacional, incluindo o branqueamento de capitais e o tra´fico de droga. 13. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 106/7 II. Base do plano O presente plano de acça˜o tem parcialmente por objectivo a concretizaça˜o da estratégia comum da Unia˜o Europeia em relaça˜o à Ru´ ssia, aprovada pelo Conselho Europeu de Colo´ nia. A estratégia comum confirmou que a Federaça˜o Russa e a Unia˜o têm um interesse comum no reforço da sua cooperaça˜o na luta contra certos flagelos comuns, como a criminalidade organizada. Neste contexto, a Unia˜o afirmou que se propunha aumentar a cooperaça˜o nestes domı´nios, através da criaça˜o dos instrumentos e formas de cooperaça˜o necessa´rios entre os o´ rga˜os competentes, bem como do alargamento do intercâmbio de peritos. Além disso, declarou-se disposta a oferecer os seus conhecimentos especializados, nomeadamente para o desenvolvimento de legislaça˜o e de instituiço˜ es competentes. A estratégia comum preconizava ainda a elaboraça˜o de um plano centrado na acça˜o conjunta com a Federaça˜o Russa contra a criminalidade organizada, incluindo acço˜ es de combate à corrupça˜o, ao branqueamento de capitais, ao tra´fico de droga e de seres humanos e à imigraça˜o clandestina. A referida estratégia incluı´a também uma lista na˜o exaustiva de questo˜ es especı´ficas que deveriam ser abrangidas pelo plano. III. Princı´pios gerais Conforme previsto na estratégia comum, o presente plano de acça˜o destina-se a promover uma estreita cooperaça˜o entre a Unia˜o Europeia e os seus Estados-Membros, por um lado, e a Federaça˜o Russa, por outro, no combate ao crime organizado. Trata-se de um processo em que as actividades pertinentes, em particular a cooperaça˜o judicia´ria e a cooperaça˜o no domı´nio da aplicaça˜o da lei, devera˜o ser tratadas de forma a assegurar que o combate ao crime organizado atinja uma escala ta˜o alargada quanto possı´vel. Sera´ também necessa´rio ter especialmente em conta o facto de que a prevença˜o pode desempenhar um papel significativo na luta contra o crime organizado, reduzindo as circunstâncias propı´cias à ocorrência deste feno´ meno. Além disso, devera˜o ser tidos em conta os trabalhos neste domı´nio ja´ desenvolvidos pelos Estados-Membros ou por outras instâncias internacionais, bem como a eventual necessidade de uma coordenaça˜o de esforços neste contexto. Tal como indicado na estratégia comum, as acço˜ es, programas, instrumentos e polı´ticas existentes devera˜o ser revistos e adaptados tendo em vista a sua harmonizaça˜o com a estratégia. O crime organizado afecta cada vez mais as actividades econo´ micas e comerciais legais desenvolvidas entre os Estados-Membros e a Federaça˜o Russa, servindo-se, em especial, dos cı´rculos comerciais legı´timos para dissimular as suas actividades — por exemplo através da utilizaça˜o de sociedades legalmente registadas. Um dos instrumentos a que actualmente recorre nas suas actividades é a dupla facturaça˜o, que ocasiona graves prejuı´zos para a Federaça˜o Russa, criando simultaneamente condiço˜ es propı´cias à infiltraça˜o do crime organizado nos meios empresariais legais, tanto da Unia˜o como da Federaça˜o Russa. As organizaço˜ es criminosas dos Estados-Membros da Unia˜o e da Federaça˜o Russa desenvolvem entre si uma cooperaça˜o significativa em todos os campos da actividade criminosa, em especial no tra´fico de seres humanos, drogas, armas e bens roubados, no branqueamento de capitais, na corrupça˜o, na criminalidade de alta tecnologia, no crime financeiro e na imigraça˜o clandestina. O presente plano de acça˜o incide, em particular, nestas actividades criminosas. B. A´ REAS DE COOPERAÇA˜ O I. Cooperaça˜o judicia´ria i) Prestaça˜o de cooperaça˜o judicia´ria A melhoria da cooperaça˜o judicia´ria internacional é uma das prioridades do presente plano e uma condiça˜o prévia para o seu êxito. Devera˜o ser envidados esforços no sentido de se criar um quadro legislativo adequado para este tipo de cooperaça˜o. Para tal, sera´ necessa´rio: C 106/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 4. 2000 a) Adoptar medidas, legislativas e outras, adequadas ao desenvolvimento de mecanismos de auxı´lio judicia´rio mu´ tuo com outros Estados; e b) Ratificar e implementar na ı´ntegra os instrumentos internacionais de que os Estados sa˜o partes importância para a luta contra o crime organizado, e que se revestem de especial nomeadamente: — Convença˜o Europeia de extradiça˜o, 1957 (1) e respectivos protocolos de 1975 e 1978, — Convença˜o Europeia de auxı´lio judicia´rio mu´ tuo em matéria penal (1959) e respectivo protocolo adicional (1978), — Convença˜o relativa ao branqueamento, detecça˜o, apreensa˜o e perda dos produtos do crime (Estrasburgo, 1990), — Acordo relativo ao tra´fico ilı´cito por mar, dando aplicaça˜o ao artigo 17. o da Convença˜o das Naço˜ es Unidas contra tra´fico ilı´cito de estupefacientes e de substâncias psicotro´ picas (Estrasburgo, 1995), — Convença˜o das Naço˜ es Unidas contra o tra´fico ilı´cito de estupefacientes e de substâncias psicotro´ picas (1988), — Convença˜o Europeia para a repressa˜o do terrorismo (1977) (assinada pela Federaça˜o Russa em 7 de Maio de 1999), — Convença˜o Penal do Conselho da Europa sobre a corrupça˜o (1999) (assinada pela Federaça˜o Russa em 27 de Janeiro de 1999), — Convença˜o Civil do Conselho da Europa sobre a corrupça˜o (1999), — Convença˜o do Conselho da Europa para a protecça˜o das pessoas relativamente ao tratamento automatizado de dados de cara´cter pessoal (1981). Entre va´rias outras convenço˜ es que podera˜o ser igualmente relevantes para a luta contra o crime organizado contam-se a Convença˜o Internacional para a repressa˜o de moeda falsa (Genebra, 1929), assim como a Convença˜o do Conselho da Europa sobre a protecça˜o do Ambiente através do Direito Penal (Estrasburgo, 1998). E´ necessa´rio incentivar a Federaça˜o Russa a tornar-se parte em todos esses instrumentos, com especial prioridade para as convenço˜ es relativas à extradiça˜o, ao auxı´lio judicia´rio mu´ tuo em matéria penal, ao branqueamento de dinheiro e à corrupça˜o. Importa igualmente ajudar as autoridades da Federaça˜o Russa a tornarem-se aptas a cooperar com outros paı´ses em conformidade com normas internacionalmente aceites, tais como as estabelecidas nas 40 recomendaço˜ es do Grupo de acça˜o financeira. c) Ratificar e implementar na ı´ntegra os instrumentos internacionais para a defesa dos direitos humanos. ii) Quadro para a cooperaça˜o judicia´ria A fim de tornar mais eficaz a cooperaça˜o judicia´ria da Federaça˜o Russa no domı´nio do crime organizado, a Unia˜o Europeia cooperara´ com esta, incentivando os esforços destinados a assegurar que: a) As autoridades judicia´rias da Federaça˜o Russa possam consagrar uma atença˜o especial a questo˜ es priorita´rias, que podera˜o ser identificadas conjuntamente pela Federaça˜o Russa e pela Unia˜o Europeia, por exemplo com base no relato´ rio anual da UE sobre a situaça˜o da criminalidade organizada, e que devera˜o ser periodicamente revistas. Entre essas a´reas priorita´rias podera˜o contar-se os crimes financeiros, nomeadamente o branqueamento de capitais, o tra´fico de seres humanos para exploraça˜o sexual ou com outros fins, o tra´fico de drogas, armas e explosivos, de bens roubados (incluindo veı´culos e obras de arte furtados), a corrupça˜o, a contrafacça˜o de moeda, a imigraça˜o clandestina, a criminalidade de alta tecnologia, como, por exemplo, o crime informa´tico e os crimes graves contra o ambiente; (1) A Unia˜o Europeia congratula-se com o facto de a Federaça˜o Russa ter ratificado, em 25 de Outubro de 1999, as Convenço˜ es de extradiça˜o e de auxı´lio judicia´rio mu´ tuo em matéria penal e os respectivos protocolos. 13. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 106/9 b) Sejam designados e estabelecidos pontos de contacto centrais na Federaça˜o Russa para efeitos de cooperaça˜o judicia´ria; c) As autoridades da Federaça˜o Russa competentes no domı´nio da cooperaça˜o judicia´ria estabeleçam ligaço˜ es com as suas homo´ logas dos Estados-Membros e, se necessa´rio, com a rede judicia´ria europeia. Neste contexto, a Unia˜o Europeia apoiara´ a Federaça˜o Russa nos seguintes aspectos: d) Desenvolvimento de procedimentos conformes com as melhores pra´ticas de cooperaça˜o judicia´ria internacional; e) Organizaça˜o de reunio˜ es e semina´rios perio´ dicos destinados a promover a adopça˜o de boas pra´ticas de cooperaça˜o judicia´ria; f) Formaça˜o de profissionais da cooperaça˜o judicia´ria, nomeadamente através do intercâmbio de membros do pessoal; g) Colaboraça˜o com os Estados-Membros na elaboraça˜o de um manual de cooperaça˜o judicia´ria entre estes e a Federaça˜o Russa e de uma declaraça˜o de boas pra´ticas para essa cooperaça˜o; h) Desenvolvimento de esforços conjuntos com centros off-shore de paı´ses terceiros para assegurar uma cooperaça˜o eficaz e transparente no domı´nio do auxı´lio judicia´rio mu´ tuo, com base nas recomendaço˜ es pertinentes do Grupo de acça˜o financeira. II. Cooperaça˜o no domı´nio da aplicaça˜o da lei i) Quadro para a cooperaça˜o A fim de intensificar a formaça˜o dos funciona´rios responsa´veis pela aplicaça˜o da lei e o funcionamento geral deste sector, a Unia˜o tomara´ medidas para promover o desenvolvimento, com as autoridades da Federaça˜o Russa, de mecanismos pelos quais: a) As autoridades da Federaça˜o Russa responsa´veis pela aplicaça˜o da lei possam dedicar uma atença˜o especial às questo˜ es priorita´rias, que podera˜o ser identificadas conjuntamente pela Federaça˜o Russa e a Unia˜o Europeia, por exemplo com base no relato´ rio anual da UE sobre a situaça˜o da criminalidade organizada, redigido em cooperaça˜o com a Europol, e que devera˜o ser periodicamente revistas. Entre essas a´reas priorita´rias podera˜o contar-se os crimes financeiros, nomeadamente o branqueamento de capitais, o tra´fico de seres humanos para exploraça˜o sexual ou com outros fins, o tra´fico de drogas, armas e explosivos, de bens roubados (incluindo veı´culos e obras de arte furtados), a corrupça˜o, a contrafacça˜o de moeda, a imigraça˜o clandestina, a criminalidade de alta tecnologia, como, por exemplo, o crime informa´tico e os crimes graves contra o ambiente; b) Os serviços responsa´veis pela aplicaça˜o da lei nos Estados-Membros da UE e na Federaça˜o Russa possam proceder ao intercâmbio de dados e informaço˜ es de cara´cter técnico, operacional e estratégico sobre o maior leque possı´vel de to´ picos no domı´nio do crime organizado, tendo em conta a necessidade de assegurar a adopça˜o de medidas, nomeadamente legislativas, que permitam o cumprimento dos requisitos pertinentes em matéria de confidencialidade e protecça˜o dos dados no tocante às informaço˜ es de cara´cter operacional e estratégico fornecidas às autoridades responsa´veis pela aplicaça˜o da lei na Federaça˜o Russa; c) Sejam designados pontos de contacto centrais na Federaça˜o Russa para o intercâmbio de informaço˜ es com as autoridades dos Estados-Membros da UE responsa´veis pela aplicaça˜o da lei; C 106/10 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 4. 2000 d) Sejam desenvolvidos princı´pios, sempre que necessa´rio, a fim de que as autoridades da Federaça˜o Russa e da Unia˜o Europeia possam recorrer a técnicas de investigaça˜o especiais, tais como entregas controladas em casos graves que envolvam o crime organizado; e) Sejam efectuados cursos de formaça˜o com a participaça˜o de profissionais da Federaça˜o Russa no domı´nio da aplicaça˜o da lei, tendo em vista o desenvolvimento de boas pra´ticas no domı´nio da cooperaça˜o internacional; f) Sejam organizadas reunio˜ es conjuntas de peritos no domı´nio da aplicaça˜o da lei que operam na a´rea do crime organizado nos Estados-Membros da UE e na Federaça˜o Russa, a fim de promover, por exemplo, intercâmbios de informaço˜ es sobre as tendências do crime organizado e outros temas relevantes ou, sempre que adequado, para efectuar debates sobre investigaço˜ es do interesse comum relacionadas com as actividades de organizaço˜ es criminosas; g) Sejam organizados com Estados-Membros da UE programas de intercâmbio em que participem peritos em cooperaça˜o no domı´nio da aplicaça˜o da lei; h) Sejam reforçados os controlos nas fronteiras por forma a combater o tra´fico ilı´cito de estupefacientes o mais eficazmente possı´vel; i) j) Sejam fornecidas às instituiço˜ es financeiras regras e directrizes adequadas para a comunicaça˜o de transacço˜ es suspeitas à unidade de informaça˜o financeira competente designada para tal, e as referidas instituiço˜ es apoiem integralmente as investigaço˜ es de casos de suspeita de branqueamento de capitais conduzidas pela autoridades competentes para a aplicaça˜o da lei; Sempre que pertinente, possam ser realizados intercâmbios de informaço˜ es sobre transacço˜ es suspeitas entre as unidades de informaça˜o financeira dos Estados-Membros da UE e a correspondente autoridade competente da Federaça˜o Russa, tendo em conta a necessidade de assegurar a adopça˜o de medidas, nomeadamente legislativas, que permitam o cumprimento dos requisitos pertinentes em matéria de confidencialidade e protecça˜o dos dados no tocante às informaço˜ es fornecidas às autoridades responsa´veis pela aplicaça˜o da lei da Federaça˜o Russa; k) Possa ser consagrada especial atença˜o ao objectivo de assegurar a integridade dos dados susceptı´veis de ajudar as autoridades competentes para a aplicaça˜o da lei a combater a criminalidade organizada (por exemplo, registos de propriedade dos veı´culos); l) Sejam envidados os esforços adequados no sentido de incitar as pessoas a desligarem-se das organizaço˜ es criminosas e de assegurar a protecça˜o daqueles que colaboram no processo judicial; m) Sejam levados a cabo campanhas de informaça˜o e programas internacionais destinados a reforçar a prevença˜o e a reduzir o crime organizado, em consonância com a estratégia europeia de prevença˜o da criminalidade organizada, preparada em conjunto pela Comissa˜o Europeia e a Europol; n) Sejam fomentados estudos teo´ ricos sobre problemas de interesse mu´ tuo; o) Sejam desenvolvidos métodos de ana´lise compara´veis. ii) Agentes de ligaça˜o A fim de intensificar a cooperaça˜o entre os agentes de ligaça˜o dos Estados-Membros da UE na Ru´ ssia, a Unia˜o esforçar-se-a´ por assegurar a realizaça˜o de reunio˜ es regulares desses agentes, com a participaça˜o da Europol e da Comissa˜o Europeia. Nos casos adequados, os agentes de ligaça˜o das autoridades competentes da Federaça˜o Russa destacados nos Estados-Membros da UE devera˜o ser convidados a participar nessas reunio˜ es. Para além do intercâmbio de informaço˜ es pertinentes, devera´ ser dada aos agentes de ligaça˜o a oportunidade de analisarem a aplicaça˜o do presente plano de acça˜o e apresentarem propostas destinadas a reforçar este processo. Devera´ ser também encarada favoravelmente a hipo´ tese de colocar nos Estados-Membros da UE agentes de ligaça˜o da Federaça˜o Russa. 13. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 106/11 Independentemente de tudo isto, devera˜o ser realizadas reunio˜ es entre agentes de ligaça˜o dos Estados-Membros da UE e agentes de ligaça˜o de outros paı´ses destacados na Federaça˜o Russa a fim de promover o intercâmbio de informaço˜ es. Sempre que se revelar adequado, as autoridades da Federaça˜o Russa devera˜o ser convidadas a participar nessas reunio˜ es. iii) Europol Conforme previsto na estratégia comum da Unia˜o Europeia em relaça˜o à Ru´ ssia, a cooperaça˜o entre a Europol e as autoridades competentes da Federaça˜o Russa sera´ desenvolvida nos termos da Convença˜o Europol e das deciso˜ es pertinentes do Conselho e com base em prioridades definidas de comum acordo. III. Cooperaça˜o noutras instâncias Importa que, na medida do possı´vel, a Unia˜o Europeia e os seus Estados-Membros desenvolvam com as autoridades da Federaça˜o Russa esforços para assegurar uma cooperaça˜o adequada em matéria de criminalidade organizada noutras instâncias internacionais. Essa cooperaça˜o podera´ ser desenvolvida, por exemplo, no caso das negociaço˜ es relativas ao projecto de Convença˜o das Naço˜ es Unidas contra o crime organizado transnacional e respectivos protocolos, assim como no quadro do Grupo de acça˜o contra a criminalidade organizada na regia˜o do Mar Ba´ltico, e do chamado «Grupo de Budapeste», sendo igualmente pertinente no âmbito dos programas de assistência técnica relevantes presentemente empreendidos por outros organismos, tais como o Conselho da Europa e as Naço˜ es Unidas. C. COORDENAÇA˜ O DAS ACTIVIDADES AO ABRIGO DO PLANO DE ACÇA˜ O Para que o presente plano de acça˜o possa ser aplicado da forma mais eficaz e frutuosa possı´vel, é necessa´rio assegurar o desenvolvimento de uma cooperaça˜o adequada entre as partes relevantes, incluindo os Estados-Membros da UE, o Conselho, a Comissa˜o e as autoridades da Federaça˜o Russa. Além disso, sera´ também essencial que, em conformidade com a estratégia comum, exista um ma´ximo de coordenaça˜o relativamente às acço˜ es bilaterais, programas, instrumentos e polı´ticas da Comunidade e dos Estados-Membros pertinentes para o presente plano de acça˜o e que sejam efectuados os ajustamentos necessa´rios. Mais concretamente, sera˜o levadas a cabo as seguintes medidas: i) Nexo entre os programas comunita´rios e as iniciativas bilaterais dos Estados-Membros No planeamento de programas da UE (financiados pela Comunidade e pelos Estados-Membros), devera´ ser reforçada a coordenaça˜o entre os Estados-Membros e a Comissa˜o, a fim de assegurar a coerência e evitar quaisquer duplicaço˜ es. Além disso, os Estados-Membros devera˜o esforçar-se ainda mais por coordenar as suas acço˜ es em relaça˜o à Federaça˜o Russa. Numa primeira fase, devera´ ser elaborado um inventa´rio de todos os programas, instrumentos e recursos pertinentes da UE e dos Estados-Membros. ii) Actividades da UE e da Federaça˜o Russa Sera˜o tomadas medidas no sentido de manter um inventa´rio actualizado das actividades de cooperaça˜o com a Federaça˜o Russa levadas a cabo pela Comunidade e pelos Estados-Membros em matéria de crime organizado, bem como dos instrumentos jurı´dicos celebrados neste mesmo domı´nio. Além disso, havera´ oportunidade para que os Estados-Membros partilhem com as autoridades da Federaça˜o Russa a sua experiência na aplicaça˜o de medidas aprovadas a nı´vel da Unia˜o com o objectivo de combater o crime organizado. Do mesmo modo, as autoridades da Federaça˜o Russa devera˜o ser incentivadas a fornecer informaço˜ es pormenorizadas sobre a evoluça˜o de questo˜ es pertinentes e, mais concretamente, sobre a implementaça˜o das disposiço˜ es em matéria de cooperaça˜o internacional previstas no programa federal especial contra o crime organizado, aprovado por decreto do Governo da Federaça˜o Russa em 10 de Março de 1999, bem como de outros instrumentos legislativos pertinentes da Federaça˜o Russa. Sera´ também fomentado o intercâmbio de informaço˜ es sobre as actividades levadas a cabo noutras instâncias (exteriores à UE). C 106/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 4. 2000 iii) Subcomité do APC As actividades do subcomité responsa´vel pelas questo˜ es de luta anticrime ao abrigo do Acordo de Parceria e Cooperaça˜o UE-Ru´ ssia devera˜o incluir o intercâmbio de informaço˜ es relativas a projectos em curso para o combate ao crime organizado que tenham sido lançados por organizaço˜ es e instâncias internacionais diferentes da UE, como as Naço˜ es Unidas, o Conselho da Europa e o Grupo de acça˜o contra a criminalidade organizada na regia˜o do Mar Ba´ltico. Sera´ também conveniente que esse subcomité tenha um papel a desempenhar na avaliaça˜o: a) Da execuça˜o de projectos financiados pela Unia˜o Europeia; e b) Dos elementos para uma futura assistência técnica coordenada. iv) Programas de assistência técnica Tanto os objectivos como as disposiço˜ es do presente plano de acça˜o devera˜o ser devidamente tidos em conta em todos os futuros programas de assistência técnica em que estejam envolvidos a Unia˜o Europeia, os seus Estados-Membros e a Federaça˜o Russa e que se prendam com a luta contra a criminalidade organizada ou com questo˜ es conexas, incluindo as questo˜ es que surjam no âmbito do programa Tacis. Devera´ fazer-se um esforço de apoio mu´ tuo em questo˜ es pra´ticas, inclusivamente através dos programas de assistência da Comunidade e dos Estados-Membros, para implementar o presente plano de acça˜o. Todos os futuros programas de assistência técnica no domı´nio da luta contra o crime organizado devera˜o ser compatı´veis com o presente plano de acça˜o. D. IMPLEMENTAÇA˜ O DO PLANO DE ACÇA˜ O A Unia˜o esforçar-se-a´ por obter da parte das autoridades competentes da Federaça˜o Russa uma cooperaça˜o activa e total na implementaça˜o do presente plano de acça˜o. Na medida em que tal for possı´vel e adequado, sera˜o adoptadas medidas para permitir que as autoridades russas sejam associadas a programas e instrumentos pertinentes aprovados no âmbito da UE. Além disso, os paı´ses candidatos à adesa˜o à UE sera˜o convidados a associar-se às disposiço˜ es do plano. A Unia˜o tenciona igualmente analisar, com cara´cter de urgência, a questa˜o do estabelecimento de um acordo com a Federaça˜o Russa, ao abrigo do artigo 38. o do Tratado da Unia˜o Europeia, tendo em vista a implementaça˜o do presente plano de acça˜o. Além disso, os Estados-Membros da UE devera˜o estudar aprofundadamente a possibilidade de celebrarem acordos multilaterais e bilaterais com a Federaça˜o Russa, em moldes adequados, para tornar mais eficaz a luta contra o crime organizado no âmbito do presente plano de acça˜o. E. ACOMPANHAMENTO E AVALIAÇA˜ O DO PLANO DE ACÇA˜ O Sera˜o regularmente realizadas reunio˜ es, a nı´vel de altos funciona´rios, entre a Unia˜o Europeia, incluindo a Comissa˜o, e a Federaça˜o Russa para avaliar a implementaça˜o do presente plano de acça˜o, devendo as mesmas constituir igualmente oportunidade para o lançamento de novas iniciativas. Além disso, o subcomité competente, criado no âmbito do Acordo de Parceria e Cooperaça˜o UE-Ru´ ssia, devera´ proceder periodicamente a um estudo dos aspectos operacionais do presente plano de acça˜o. O mais tardar no final de 2001, o Conselho Europeu efectuara´ um balanço do funcionamento do presente plano de acça˜o, podendo enta˜o decidir proceder a posteriores balanços da situaça˜o nesta matéria


eurovoc_concepts:
Iran
human rights
political prisoner
the EU's international role

formats: pdf print

text: 7. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 40/421 Donnerstag, 13. April 2000 2. schlägt vor, eine gemeinsame Delegation mit der russischen Duma einzusetzen, die in die Region des Nordkaukasus reisen soll, um mit den russischen Regierungsstellen und den Vertretern Tschetscheniens alle Fragen im Zusammenhang mit dem gegenwärtigen Konflikt zu erörtern; fordert den Rat und die Kommission auf, zusammen mit den russischen Regierungsstellen und den 3. Vertretern Tschetscheniens ein Programm für den Wiederaufbau Tschetscheniens nach dem Krieg ( im Anschluß an die Verkündung eines Waffenstillstands ( auszuarbeiten; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung dem Rat, der Kommission, dem Europarat, der 4. OSZE, dem Generalsekretär der Vereinten Nationen, der UN-Hochkommissarin für Menschenrechte, der Staatsduma und dem Föderationsrat Rußlands, der Regierung der Russischen Föderation und den tschet- schenischen Regierungsstellen zu übermitteln. 10. Menschenrechte: Gefangene im Iran B5-0340, 0351, 0362, 0367, 0378 und 0383/2000 Entschließung des Europäischen Parlament zu den Häftlingen, die im Iran unter Anklage der Spionage für Israel und die Vereinigten Staaten stehen Das Europäische Parlament, ( unter Hinweis auf seine Entschließung vom 16. September 1999 zur Lage der wegen Spionage ange- klagten Gefangenen im Iran (1), ( unter Hinweis auf das Schreiben betreffend jüdische Häftlinge, das die Präsidentin des Europäischen Parlaments am 12. August 1999 an den Präsidenten der Islamischen Beratenden Versammlung des Iran geschickt hat, ( unter Hinweis auf seine früheren Entschließungen zur Todesstrafe, ( unter Hinweis auf die Charta der Menschenrechte der Vereinten Nationen, A. unter Hinweis auf die Berichte von Menschenrechtsorganisationen wie Amnesty und Human Rights Watch über die institutionalisierten Härten gegen die jüdische Gemeinde und andere Minderheiten wie Christen und Bahá’ís im Iran, B. C. beunruhigt über die Hinrichtungen von zwei Juden im Jahre 1997, die der Spionage angeklagt waren, eines 60-Jährigen im Jahre 1998 aufgrund der vagen Anklage, ein zionistischer Agent zu sein, sowie von angeblich 15 jüdischen Führern unter ähnlichen Umständen seit 1979, in Kenntnis der Tatsache, daß im Iran jeder Kontakt mit Israel als Spionage definiert werden kann, auf die die Todesstrafe steht, D. besorgt darüber, daß 13 Juden und 8 Moslems im Iran der Spionage für Israel und die Vereinigten Staaten angeklagt sind, wobei das erste Verfahren am 13. April 2000 beginnt; ferner in Sorge darüber, daß dieses Verfahren nur einen Tag dauerte und unter Ausschluß der Öffentlichkeit stattfand, E. F. beunruhigt darüber, daß die betreffenden Verhaftungen, die bereits im März 1999 vorgenommen wur- den, erst im Juni 1999 bekannt wurden und die meisten Betroffenen seither in Haft sind, bestürzt darüber, daß die Anklagen jeder Rechtfertigung entbehren und angesichts der Religionszuge- hörigkeit der Angeklagten möglicherweise antisemitisch motiviert sind, G. besorgt darüber, daß es den Angeklagten bis vor kurzem verwehrt war, ihren eigenen Rechtsanwalt zu benennen, und die Pflichtverteidiger sich darüber beschwert haben, daß ihre Besuche bei ihren Man- danten behindert wurden, selbst wenn sie nur deren Unterschriften einholen wollten, (1) ABl. C 54 vom 23. 2. 2000, S. 112. C 40/422 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 7. 2. 2001 Donnerstag, 13. April 2000 H. unter Hinweis darauf, daß die Art und Weise, wie der Iran diese Angelegenheit behandelt, im Wider- spruch zu seinem erklärten Ziel steht, eine auf den Menschenrechten, auf Recht und Gerechtigkeit sowie auf den Bemühungen um eine stärkere Bindung an den Westen beruhende Gesellschaft aufzu- bauen, I. angesichts des erschreckenden Berichts von Amnesty International über die allgemeinen Haftbedingun- gen im Iran, fordert die Behörden im Iran auf, den Angeklagten ein faires Verfahren zu bieten, einschließlich des 1. Zugangs internationaler Beobachter zum Verfahren; 2. 3. fordert die sofortige Freilassung der Angeklagten, wenn diese Bedingungen nicht erfüllt werden; fordert den Rat auf, eine offizielle Delegation zum Besuch der Häftlinge zu entsenden; 4. fordert den Rat, die Mitgliedstaaten und die Kommission auf, die Haltung des Parlaments voll zu unterstützen, die Abwicklung dieses Verfahrens genau zu verfolgen und dessen Ergebnis im Hinblick auf den Aufbau normaler und für beide Seiten gewinnbringender Beziehungen mit dem Iran auf der Grundlage der Achtung der grundlegenden Menschenrechte entsprechend zu berücksichtigen; 5. fordert die iranischen Behörden auf, das Moratorium über die Todesstrafe zu billigen und die Men- schenrechte der Häftlinge und religiöser Minderheiten sowie das Grundprinzip von Recht und Gerechtig- keit zu achten; 6. beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung dem Rat und der Kommission, der Regierung und den Behörden im Iran, der Regierung der Vereinigten Staaten, der Regierung von Israel sowie dem Vorsit- zenden der Menschenrechtskommission der Vereinten Nationen zu übermitteln. 11. Menschenrechte: Akin Birdal B5-0352, 0358, 0368, 0379 und 0385/2000 Entschließung des Europäischen Parlaments zur Inhaftierung von Akin Birdal Das Europäische Parlament, ( unter Hinweis auf seine früheren Entschließungen zur Menschenrechtssituation in der Türkei, insbe- sondere seine Entschließungen vom 14. Mai 1998 zur Türkei (1) und vom 19. November 1998 zu Akin Birdal (2), A. unter Hinweis darauf, daß der Europäische Rat auf seiner Tagung in Helsinki im Dezember 1999 der Türkei den Status eines Bewerberlandes gewährt hat, B. unter Hinweis darauf, daß die Türkei die Europäische Konvention zum Schutze der Menschenrechte und Grundfreiheiten ratifiziert hat, C. unter Hinweis darauf, daß das Staatssicherheitsgericht am 1. September 1998 den Vorsitzenden der türkischen Menschenrechtsvereinigung IHD, Akin Birdal, zu einer einjährigen Haftstrafe und zu einer Geldbuße von 420. 000 Türkischen Pfund verurteilt hat mit der Begründung, in einer Ansprache anläßlich des Weltfriedenstages habe Akin Birdal zum Haß aufgerufen; unter Hinweis darauf, daß das Urteil des Staatssicherheitsgerichts später vom Senat der Strafkammer des Berufungsgerichts bestätigt wurde; mit der Feststellung, daß es kein höheres nationales Gericht gibt, bei dem Akin Birdal Berufung einlegen könnte, und daß die Kommission bereits im Jahre 1998 in ihrem Fortschrittsbericht zur Tür- kei festgestellt hat, daß „diese Gerichte (“Staatssicherheitsgerichtshof„) schon aufgrund ihrer Natur den Angeklagten kein faires Verfahren gewährleisten können“, D. unter Hinweis darauf, daß Akin Birdal im Jahre 1998 bei einem Mordversuch schwer verletzt wurde und in einem am 22. März 2000 von der staatlichen Klinik Ankara ausgestellten Gutachten die anhal- tenden Nachwirkungen der Verletzungen als lebensbedrohlich eingestuft wurden, daß jedoch diesem Gutachten zwei Tage später vom gerichtsmedizinischen Institut in Istanbul widersprochen wurde, (1) ABl. C 167 vom 1. 6. 1998, S. 220. (2) ABl. C 379 vom 7. 12. 1998, S. 266


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 773/2000 af 13. april 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af byg inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1701/1999 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
third country

text: 14. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 94/29 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 773/2000 af 13. april 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af byg inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1701/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/ 95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyr- relser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2513/98 (4), særlig artikel 4, og tion under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forord- ning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen, og til de bydende, hvis bud omfatter en eksportafgift. (3) (4) Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører, at maksimumseksportrestitutionen fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb. De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Korn — ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: (1) (2) En licitation over restitutionen og/eller afgiften ved udførsel af byg til alle tredjelande undtagen Amerikas Forenede Stater og Canada blev åbnet ved Kommissio- nens forordning (EF) nr. 1701/1999 (5), ændret ved forordning (EF) nr. 2322/1999 (6). I artikel 7 i forordning (EF) nr. 1501/95 er det fastsat, at Kommissionen på grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitu- Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 7. indtil den 13. april 2000 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1701/1999 fastsættes maksimumseksportrestituti- omhandlede licitation, onen for byg til 24,99 EUR/ton. Denne forordning træder i kraft den 14. april 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 13. april 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. (5) EFT L 201 af 31. 7. 1999, s. 27. (6) EFT L 280 af 30. 10. 1999, s. 77


title: Ftehim fil-forma ta' Skambju ta' Ittri bejn il-Komunità Ewropea u l-Isvizzera dwar l-estensjoni tan-network tal-komunikazzjoni komuni/l-interface tas-sistema komuni (CCN/CSI) fi ħdan il-qafas tal-Konvenzjoni fuq proċedura ta' transitu komuni

eurovoc_concepts:
EFTA countries
Switzerland
Union transit
agreement (EU)
computer network
exchange of information
information system

text: 390 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 9 22000A0427(01) 27. 4. 2000 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 102/52 fil-forma ta’ Skambju ta’ Ittri bejn il-Komunità Ewropea u l-Isvizzera dwar l-estensjoni tan-network tal-komunikazzjoni komuni/l-interface tas-sistema komuni (CCN/CSI) fi ħdan il-qafas tal-Konvenzjoni fuq proċedura ta’ transitu komuni FTEHIM A. Ittra mill-Komunità Ewropa Brussel, 13 ta’ April 2000 Sinjur, Fir-rigward ta’ l-estensjoni tan-network tal-komunikazzjoni komuni/l-interface tas-sistema komuni (NKK/ISK) għas-sistema ta’ transitu komputerizzata ġdida għall-Isvizzera (1), nixtieq nipproponi l-impenn li ġej f’isem il-Komunità Ewropa: I. II. Il-Partijiet għandhom jikkonformaw mal-ispeċifikazzjonijiet fid-dokumenti elenkati fl-Anness għal din l-ittra li ġew magħmula disponibbli għall-Isvizzera, flimkien ma’ kwalunkwe emendi futuri li jistgħu jsiru fir-rigward tal-proġett. tekniċi stabbiliti Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej (minn issa ’l quddiem issir referenza għaliha bħala “il-Kummissjoni” għandha tamministra u tiżviluppa s-sistema bi qbil mal-linji-gwida mfasslin mill-Kumitat tal-Politika Doganali - Parti Ħaddiema dwar l-Ipproċessar tad-Data - Sottogrupp Tekniku ta’ NKK/ISK (CPC-CWP -NKK/ISK) għall-pajjiżi sħab ukoll. III. Il-Partijiet għandhom jikkonformaw mar-regoli dwar il-politika ġenerali tas-sigurtà kif stabbilita u deċiża fi ħdan il-qafas tal-proġett. IV. Mhux aktar tard mill-15 ta’ Mejju 2000, l-Isvizzera għandha tħallas l-ispejjeż ta’ l-istallazzjoni tan-NKK/ISK kif ġustifikat mill-Kummissjoni fuq il-bażi tal-Ftehim speċifiku li hija kkonkludiet għal dak il-għan mas-subkuntrattur. V. Mhux aktar tard mill-15 ta’ Mejju 2000, l-Isvizzera għandha tħallas l-ispejjeż tat-tħaddim tan-networks kif imġarrba mill-Kummissjoni mid-data ta’ istallazzjoni tal-hardware u software sal-31 ta’ Diċembru 1999. VI. Nhar il-15 ta’ Mejju ta’ kull sena, l-Isvizzera għandha tħallas somma b’rata bażi (EUR 90 000 għas-sena 2000) għall-ispiża annwali ta’ l-użu tan-network mill-Isvizzera. Qabel il-31 ta’ Lulju ta’ kull sena, il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Isvizzera bis-somma b’rata bażi għas-sena ta’ wara. VII. Qabel il-31 ta’ Jannar ta’ kull sena, il-Kummissjoni għandha tapprova l-kontijet li għandhom x’jaqsmu ma’ l-ispejjeż annwali għat-tħaddim tan-network fuq il-bażi tas-somma diġà mħallsa u l-ispejjeż li għandhom fil-fatt jitħallsu mill-Isvizzera u għandha tipprovdi lill-Isvizzera b’rendikont tal-kontijiet. Il-Kummissjoni għandha tikkalkola l-ispejjeż attwali fuq il-bażi tar-relazzjoni tagħha mas-sottokuntrattur magħżul bi qbil mal-proċeduri kurrenti għall-għoti tal-kuntratti. Il-pagament finali (ħlas tal-bilanċ) għandu jseħħ 30 ġurnata wara l-preżentazzjoni tar-rendikont tal-kont. L-ammont totali li għandu jitħallas mill-Isvizzera ma għandu fl-ebda każ jaqbeż b’aktar minn 20 %, is-somma b’rata bażi annwali diġà mħallsa. VIII. Bl-istess mod ta’ l-Istati Membri ta’ l-Unjoni Ewropa, l-Isvizzera għandha tinżamm infurmata bit-tendenzi ta’ tbassir f’dawn l-ispejjeż kif ukoll fir-rigward ta’ l-aspetti prinċipali ta’ l-iżvilupp tan-NKK/ISK li jistgħu jkollhom impatt fuq dawn l-ispejjeż. IX. Mhux aktar tard mill-15 ta’ Mejju 2000, l-Isvizzera għandha tħallas is-somma ta’ EUR 40 000 permezz ta’ depożitu annwali għal żviluppi u kontinġenzi futuri. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi lill-Isvizzera bir-rendikont tal-kontijiet li jispeċifika l-analiżi ta’ l-ispejjeż li għandhom jitħallsu fuq dak id-depositu. Mhux aktar tard mill-15 ta’ Mejju ta’ kull sena, l-Isvizzera għandha terġa’ tpoġġi d-depożitu billi tħallas somma li tikkorrespondi għall-ammont fil-fatt użat għal żvilupp u kontinġenzi futuri fis-sena ta’ qabel. X. Il-ħlasijiet kollha għandhom isiru lill-Kummissjoni. Sakemm ma jiġix speċifikat b’mod ieħor, dawn għandhom ikunu bażati fuq rendikont tal-kontijet maħruġ mill-Kummissjoni li jkun fih l-analiżi ta’ l-ispejjeż li jidentifikaw is-servizzi differenti u l-forniment ta’ hardware u software, li għandhom jitħallsu fi żmien 60 jum. (1) Iż-żewġ Partijiet jaqblu li l-estensjoni ta’ l-użu tan-NKK/ISK għall-Isvizzera għandha tapplika wkoll għall-Prinċipalità ta’ Liechtenstein sakemm il-Prinċipalità tibqa’ marbuta ma’ l-Isvizzera bit-Trattat ta’ l-Unjoni Doganali. 02/Vol. 9 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 391 XI. Dan il-Ftehim għandu jibqa’ fis-seħħ sakemm iż-żewġ Partijiet ikunu Partijiet Kontraenti għall-Konvenzjoni ta’ l-20 ta’ Mejju 1987 dwar proċedura ta’ transitu komuni. Iżda, iż-żewġ Partijiet għandhom iżommu d-dritt li jemendaw il-Ftehim permezz ta’ qbil komuni. XII. Jekk l-Isvizzera tħallas l-ammonti li għalihom hemm provdut fil-punti IV, V, VI, VII u IX aktar tard mid-dati speċifikati f’dawk il-Unjoni Ewropea tista’ titlob l-interessi fuq l-arretrati (bir-rata applikata mill-Bank Ċentrali Ewropew għall-operazzjonijiet tiegħu fl-euro, ippubblikata fis-serje “Ċ” tal-Ġurnal Uffiċjali, dakinhar li fih jiskadi l-għeluq għall-ħlas, miżjuda b’punt wieħed u nofs). L-istess rata għandha tapplika għal pagamenti li għandhom isiru mill-Komunità. Inkun grat jekk tikkonfermali l-qbil ta’ l-Isvizzera ma’ li hawn imsemmi fuq. Sinjur, jekk jogħġbok, aċċetta l-assigurazzjoni ta’ l-akbar konsiderazzjoni tiegħi. F’isem il-Kunsill ta’ l-Unjoni Ewropea 392 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 9 ANNESS GĦALL-ISKAMBJU TA’ ITTRI CCN/CSI DOKUMENTAZZJO NI ESTERNA Integrazzjoni telematika CCN/CSI għat-tassazzjoni tad-dwana u indiretta (Verżjoni Ingliża) Integrazzjoni telematika CCN/CSI għat-tassazzjoni tad-dwana u indiretta (Verżjoni Franċiża) Arkitettura tal-applikazzjonijiet trans-Ewropej Benefiċċji antiċipati tal-użu tas-CCN/CSI għall-applikazzjonijiet trans-Ewropej ta’ DG XXI (Verżjoni Tedeska) Benefiċċji antiċipati tal-użu tas-CCN/CSI għall-applikazzjonijiet trans-Ewropej ta’ DG XXI (Verżjoni Ingliża) Benefiċċji antiċipati tal-użu tas-CCN/CSI għall-applikazzjonijiet trans-Ewropej ta’ DG XXI (Verżjoni Franċiża) Deskrizzjoni tal-offerta CSI Deskrizzjoni tal-komportament dinamiku tal-interazzjonijiet CCN/CSI ĠENERALI 21 info_en 21 info_fr Arap_101 Bnf104de Bnf104en Bnf104fr Lr092v08 Lr155v01 Lst-rol-XXI-00 Deskrizzjoni tar-rwol tas-CCN/CSI Mathaeus-Dublin Arkitettura u metodoloġija ta’ sistemi intra-Komunitarji Pre-gen-Xxi CCN/TC Preżentazzjoni u gwida għall-qari tas-CCN/CSI Ccn_tc_sla_03 Ftehim dwar il-livell ta’ servizz tas-CCN/TC Epm01 Sqp_01 ŻVILUPP Acg_03 Prg_c_05 Manwal tal-proċedura esterna tas-CCN/TC Pjan tal-kwalita’ tas-servizz tas-CCN/TC Gwida ta’ konfigurazzjoni tal-applikazzjoni Gwida tal-ipprogrammar tal-applikazzjoni (lingwa Ċ) Prg_cob_BS2000_03 Gwida tal-ipprogrammar tal-applikazzjoni (lingwa Cobol għal BS2000) Prg_cob_CICS_01 Gwida tal-ipprogrammar tal-applikazzjoni (lingwa Cobol għal IBM) Prg_cob_GCOS7_03 Gwida tal-ipprogrammar tal-applikazzjoni (lingwa Cobol għal GCOS7) Prg_cob_GCOS8_01 Gwida tal-ipprogrammar tal-applikazzjoni (lingwa Cobol għal GCOS8) Ref_cd09 Manwal ta’ referenza dwar definizzjonijiet komuni (lingwa Ċ) Ref_Cob_cd01 Manwal ta’ referenza dwar definizzjonijiet komuni (lingwa Cobol) Ref_Cob_cs01 Manwal ta’ referenza CSI (lingwa Cobol) Ref_Cob_gs01 Manwal ta’ referenza GSS (lingwa Cobol) Ref_Cob_hl01 Manwal ta’ referenza LH (lingwa Cobol) 02/Vol. 9 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 393 Ref_Cob-os01 Manwal ta’ referenza ta’ l-ATS (lingwa Cobol) Ref_Cob-pr01 Manwal ta’ referenza ta’ preżentazzjoni (lingwa Cobol) Ref_cs09 Ref_er05 Ref_gs03 Ref_hl07 Ref_os01 Ref_pr07 SIGURTÀ Manwal ta’ referenza ta’ ISK (lingwa Ċ) Manwal ta’ referenza tal-kodiċi ta’ żbalji Manwal ta’ referenza tal-GSS (lingwa Ċ) Manwal ta’ referenza ta’ HL (lingwa Ċ) Manwal ta’ referenza ta’ l-ATS (lingwa Ċ) Manwal ta’ referenza ta’ preżentazzjoni (lingwa Ċ) Pol-sec-XXI-01 Il-politika tas-sigurtà ġenerali tan-NKK/ISK SPEĊIFIKAZZJONIJIET Ad_07 Frs_03 Fss-05 Ovw_07 TAĦRIĠ Disinn Speċifikazzjonijiet Speċifikazzjonijiet tas-sistema funzjonali Dehra ġenerali tas-sistema Tra-csi(mod1)-05. ppt Kors għal periti u żviluppaturi ta’ applikazzjoni ta’ l-ISK Tra-csi(mod2)-05. ppt Kors għal periti u żviluppaturi ta’ applikazzjoni ta’ l-ISK (lingwa Ċ) Tra-csi(mod3)-03. ppt Kors għal periti u żviluppaturi ta’ applikazzjoni ta’ l-ISK (lingwa Ċ) Tra-csi_cob(mod2)-01. ppt Kors għal periti u żviluppaturi ta’ applikazzjoni ta’ l-ISK (lingwa Cobol) Tra-csi_cob(mod3)-01. ppt Kors għal periti u żviluppaturi ta’ applikazzjoni ta’ l-ISK (lingwa Cobol) 394 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 9 B. Ittra mill-Isvizzera Berna, 14 ta’ April 2000 Sinjur, B’dan il-mezz ngħarrfek li rċevejt l-ittra tiegħek dwar l-estensjoni ta’ l-użu tan-network tal-komunikazzjoni komuni/interface tas-sistema komuni (NKK/ISK) fi ħdan il-qafas tal-Konvenzjoni fuq proċedura ta’ transitu komuni: “Fir-rigward ta’ l-estensjoni tan-network tal-komunikazzjoni komuni/l-interface tas-sistema komuni (NKK/ISK) għas-sistema ta’ transitu komputerizzata ġdida għall-Isvizzera (1), nixtieq nipproponi l-impenn li ġej f’isem il-Komunità Ewropa: I. II. Iż-żewġ Partijiet jaqblu li l-estensjoni ta’ l-użu tal-NKK/ISK għall-Isvizzera għandha tapplika wkoll għall-Prinċipalità ta’ Liechtenstein sakemm il-Prinċipalità tibqa’ marbuta ma’ l-Isvizzera bit-Trattat ta’ l-Unjoni Doganali. tal-Komunitajiet Ewropej referenza għaliha bħala Il-Kummissjoni ‘il-Kummissjoni’ għandha tamministra u tiżviluppa s-sistema bi qbil mal-linji-gwida mfasslin mill-Kumitat tal-Politika Doganali - Parti Ħaddiema dwar l-Ipproċessar tad-Data - Sottogrupp Tekniku ta’ NKK/ISK (CPC-CWP -NKK/ISK) għall-pajjiżi sħab ukoll. (minn issa ‘l quddiem issir III. Il-Partijiet għandhom jikkonformaw mar-regoli dwar il-politika ġenerali tas-sigurtà kif stabbilita u deċiża fi ħdan il-qafas tal-proġett. IV. Mhux aktar tard mill-15 ta’ Mejju 2000, l-Isvizzera għandha tħallas l-ispejjeż ta’ l-istallazzjoni tan-NKK/ISK kif ġustifikat mill-Kummissjoni fuq il-bażi tal-Ftehim speċifiku li hija kkonkludiet għal dak il-għan mas-subkuntrattur. V. Mhux aktar tard mill-15 ta’ Mejju 2000, l-Isvizzera għandha tħallas l-ispejjeż tat-tħaddim tan-networks kif imġarrba mill-Kummissjoni mid-data ta’ istallazzjoni tal-hardware u software sal-31 ta’ Diċembru 1999. VI. Nhar il-15 ta’ Mejju ta’ kull sena, l-Isvizzera għandha tħallas somma b’rata bażi (EUR 90 000 għas-sena l-użu tan-network mill-Isvizzera. Qabel il-31 ta’ Lulju ta’ kull sena, 2000) għall-ispiża annwali ta’ il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Isvizzera bis-somma b’rata bażi għas-sena ta’ wara. VII. Qabel il-31 ta’ Jannar ta’ kull sena, il-Kummissjoni għandha tapprova l-kontijet li għandhom x’jaqsmu ma’ l-ispejjeż annwali għat-tħaddim tan-network fuq il-bażi tas-somma diġà mħallsa u l-ispejjeż li għandhom fil-fatt jitħallsu mill-Isvizzera u għandha tipprovdi lill-Isvizzera b’rendikont tal-kontijiet. Il-Kummissjoni għandha tikkalkola l-ispejjeż attwali fuq il-bażi tar-relazzjoni tagħha mas-sottokuntrattur magħżul bi qbil mal-proċeduri kurrenti għall-għoti tal-kuntratti. Il-pagament finali (ħlas tal-bilanċ) għandu jseħħ 30 ġurnata wara l-preżentazzjoni tar-rendikont tal-kont. L-ammont totali li għandu jitħallas mill-Isvizzera ma għandu fl-ebda każ jaqbeż b’aktar minn 20 %, is-somma b’rata bażi annwali diġà mħallsa. VIII. Bl-istess mod ta’ l-Istati Membri ta’ l-Unjoni Ewropa, l-Isvizzera għandha tinżamm infurmata bit-tendenzi ta’ tbassir f’dawn l-ispejjeż kif ukoll fir-rigward ta’ l-aspetti prinċipali ta’ l-iżvilupp tan-NKK/ISK li jistgħu jkollhom impatt fuq dawn l-ispejjeż. IX. Mhux aktar tard mill-15 ta’ Mejju 2000, l-Isvizzera għandha tħallas is-somma ta’ EUR 40 000 permezz ta’ depożitu annwali għal żviluppi u kontinġenzi futuri. Il-Kummissjoni għandha tipprovdi lill-Isvizzera bir-rendikont tal-kontijiet li jispeċifika l-analiżi ta’ l-ispejjeż li għandhom jitħallsu fuq dak id-depositu. Mhux aktar tard mill-15 ta’ Mejju ta’ kull sena, l-Isvizzera għandha terġa’ tpoġġi d-depożitu billi tħallas somma li tikkorrespondi għall-ammont fil-fatt użat għal żvilupp u kontinġenzi futuri fis-sena ta’ qabel. X. Il-ħlasijiet kollha għandhom isiru lill-Kummissjoni. Sakemm ma jiġix speċifikat b’mod ieħor, dawn għandhom ikunu bażati fuq rendikont tal-kontijet maħruġ mill-Kummissjoni li jkun fih l-analiżi ta’ l-ispejjeż li jidentifikaw is-servizzi differenti u l-forniment ta’ hardware u software, li għandhom jitħallsu fi żmien 60 jum. 02/Vol. 9 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 395 XI. Dan il-Ftehim għandu jibqa’ ikunu Partijiet Kontraenti għall-Konvenzjoni ta’ l-20 ta’ Mejju 1987 dwar proċedura ta’ transitu komuni. Iżda, iż-żewġ Partijiet għandhom iżommu d-dritt li jemendaw il-Ftehim permezz ta’ qbil komuni. fis-seħħ sakemm iż-żewġ Partijiet XII. Jekk l-Isvizzera tħallas l-ammonti li għalihom hemm provdut fil-punti IV, V, VI, VII u IX aktar tard mid-dati speċifikati f’dawk il-punti, l-Unjoni Ewropea tista’ titlob l-interessi fuq l-arretrati (bir-rata applikata mill-Bank Ċentrali Ewropew għall-operazzjonijiet tiegħu fl-euro, ippubblikata fis-serje ‘Ċ’ tal-Ġurnal Uffiċjali, dakinhar li fih jiskadi l-għeluq għall-ħlas, miżjuda b’punt wieħed u nofs). L-istess rata għandha tapplika għal pagamenti li għandhom isiru mill-Komunità. Inkun grat jekk tikkonfermali l-qbil ta’ l-Isvizzera ma’ li hawn imsemmi fuq. (1) Iż-żewġ Partijiet jaqblu li l-użu tal-NKK/ISK għall-Isvizzera għandha tapplika wkoll għall-Prinċipalità ta’ Liechtenstein sakemm il-Prinċipalità tibqa’ marbuta ma’ l-Isvizzera bit-Trattat ta’ l-Unjoni Doganali. ” l-estensjoni ta’ Jiena b’sodisfazzjon nikkonferma l-qbil ta’ l-Isvizzera mal-kontenut ta’ din l-ittra. Sinjur, jekk jogħġbok, aċċetta l-assigurazzjoni tal-akbar konsiderazzjoni tiegħi. Għall-Gvern ta’ l-Isvizzera


title: Alueiden komitean lausunto aiheista: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Viides raportti televiestinnän sääntelypaketin toteuttamisesta

eurovoc_concepts:
application of EU law
communications industry
competition law
telecommunications

text: C 226/56 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 8. 8. 2000 Alueiden komitean lausunto aiheista: – – ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Viides raportti televiestinnän sääntelypaketin toteuttamisesta”, ja ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kohti sähköisen viestinnän perusrakenteiden ja niihin liittyvien palvelujen uutta järjestelmää – Vuoden 1999 viestintäalan uudelleentarkastelu” (2000/C 226/15) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Viides raportti televiestinnän sääntelypaketin toteuttamisesta” (KOM(1999) 537 lopull. ) ja komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Kohti sähköisen viestinnän perusrakenteiden ja niihin liittyvien palvelujen uutta järjestelmää – Vuoden 1999 viestintäalan uudelleentarkastelu” (KOM(1999) 539 lopull. ), ottaa huomioon komission 15. marraskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artik- lan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa 2. kesäkuuta 1999 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n ”Euroopan laajuiset verkot, liikenne, tietoyhteiskunta” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 3:n helmikuun 4. päivänä 2000 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 520/99 rev. 1, jonka esittelijä oli Risto Koivisto (FIN/PSE), hyväksyi 12. ja 13. huhtikuuta 2000 pitämässään 33. täysistunnossa (huhtikuun 13. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Tiedonantojen tarkoitus b) Kohti sähköisen viestinnän perusrakenteiden ja niihin liittyvien palveluiden uutta järjestelmää a) Viides kertomus televiestintäsäädösten täytäntöönpanosta 1. 1. Tiedonanto 1. 2. Tiedonannossa tarkastellaan uudelleen televiestinnän sääntelyä Euroopan unionissa sekä annetaan ehdotuksia vies- tinnän perusrakenteiden ja niihin liittyvien palvelujen uuden järjestelmän päärakenneosiksi. – – tarkastelee yhteisön voimassa olevien televiestintäsäädös- ten implementointia analysoi sitä, miten kansalliset säädökset käytännössä toteutuvat 2. Alueiden komitean lausunto; yleistilanne telemarkki- noilla – tarjoaa katsauksen telemarkkinoiden kehityksestä – – esittää yhteenvedon tärkeimmistä esteistä sisämarkkinoiden toteutumisen antaa lähtökohtia erityisesti televiestinnän, mutta myös koko viestintäalan säädösten uudelleentarkastelulle Alueiden komitea yhtyy komission esittämiin politii- 2. 1. kan yleisiin tavoitteisiin, sääntelytoimintaa koskeviin periaat- teisiin sekä uuden sääntelyjärjestelmän rakenteeseen. Alueiden komitea pitää erityisen tarpeellisena komission kantaa siitä, että uudella järjestelmällä olisi pyrittävä lisäämään kilpailua kaikilla markkinasegmenteillä, etenkin paikallisella ja alueelli- sella tasolla. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 226/57 2. 2. Samoin alueiden komitea yhtyy tiedonantojen periaat- teisiin siinä, että uusi sääntelyjärjestelmä olisi suunniteltava niin, että se kattaa uudet, dynaamiset ja valtaosin ennalta arvaamattomat markkinat, joilla on paljon useampia markki- natoimijoita kuin nykypäivän markkinoilla. 2. 3. Alueiden komitea korostaa komission tavoin sitä, että uuden järjestelmän tulee olla aikaisempaa paljon joustavampi ja toiminnallisesti kattavampi, jotta pystytään mukautumaan tekniikan ja markkinoiden nopeisiin ja ennalta arvaamattomiin muutoksiin, jotka vaikuttavat yhteiskunnan kaikkiin muihin sektoreihin. 2. 4. Alueiden komitea pitää erittäin hyvänä sitä, että viiden- nessä katsauksessa alueellinen näkökulma on otettu mukaan entistä näkyvämmin tarkasteltaessa säädösten vaikutuksia pal- velujen saatavuuteen ja hinnoitteluun. Alueiden komitea haluaa kiinnittää komission huomio- 2. 5. ta siihen, että viidennessä katsauksessa esitetty alueellisen kilpailun toteutuminen on monissa jäsenmaissa käytännössä teoreettista, ja todellisuudessa varsinkin syrjäisemmillä alueilla palvelujen tarjonta on yhden yrityksen varassa. Alueiden komitea pitää alueiden nopeaa eriarvoistumista huolestuttava- na ja katsoo, että yleispalvelu ja muut vastaavat mekanismit ovat nopeilla markkinoilla liian hitaita välineitä asian korjaami- seksi. (a) 2. 5. Tehdyt tutkimukset vahvistavat selvän yhteyden talouselämän keskittymien ja televerkkojen rakentamisen välillä. Tämän mukaisesti televiestinnän perusrakenteet ovat yrityksiä houkutteleva kilpailuvaltti. Saman käsityksen mukaan on todennäköistä, että eroja on tai syntyy myös Euroopan alueiden sisällä eikä vain niiden välillä. Tämä on syytä ottaa huomioon EU:ssa televiestintäpolitiikkaa kehiteltäessä, koska sillä on huomattava vaikutus EU:n jäsenvaltioiden sosiaaliseen ja taloudelliseen yhteenkuuluvuuteen. Alue- ja paikallisviran- omaisten on myös tärkeää ryhtyä toimivaltansa perusteella toimiin, joilla luodaan hyviä edellytyksiä televerkkojen rakenta- miselle. 2. 6. Alueiden komitea toivoo, että seuraaviin telemarkki- noiden toteutumista koskeviin selvityksiin voitaisiin ottaa mukaan eri puolilla unionia ja erilaisilla alueilla sijaitsevia ja erilaisin palvelutarpein käytännön toimijoita, jotta saataisiin selville kilpailun toimivuus todellisuudessa. tinnän sisällä on myös tasoja, jotka markkinarakenteensa puolesta edellyttäisivät erilaista lähestymistä. Esimerkiksi useat kunnat eri puolilla Eurooppaa, tunnetuimpana ja ehkä laajim- pana esimerkkinä Tukholman kaupunki, ovat itse rakentamalla tai muulla tavoin saaneet haltuunsa laajakaistaisen ja usein kattavan telekaapeloinnin, joka on sitten verkon laitteiden ja palveluiden osalta ollut käytännössä kaikkien yritysten käytettävissä. Vaikka siis yhdellä tasolla vallitseekin tietynlai- nen monopoli, saavuttavat käyttäjät näissä tapauksissa palvelu- tarjonnan laajuuden ja kustannusten alhaisuuden suhteen yleiset eurooppalaiset tavoitteet yleensä paremmin kuin tiedon- annoissa kuvatuissa kilpailutilanteissa. 2. 8. Edellä kuvatun tilanteen vuoksi alueiden komitea toi- voo, että komissio pyrkisi entistä tehokkaammin erottelemaan markkinoilla kaapeli- ja muut vastaavat infrastruktuuripalvelut varsinaisista kuluttajille suunnatuista palveluista. 3. Alueiden komitean lausunto; ehdotukset uusista säädösperiaatteista 3. 1. Toimiluvat ja valtuutukset 3. 1. 1. Alueiden komitea pitää tiedonannossa esitettyjä peri- aatteita toimilupien ja valtuutuksien myöntämisestä asianmu- kaisina. 3. 2. Käyttöoikeudet ja yhteenliittäminen Aikaisemmin esitetyn mukaisesti alueiden komitea 3. 2. 1. suhtautuu epäillen siihen, että esitetyillä toimenpiteillä voitai- siin saavuttaa yleiset unionin tietoyhteiskuntapoliittiset tavoit- teet tarpeeksi nopeasti, ja pitää parempana selkeämpää infra- struktuurin ja palveluiden erottamista toisistaan markkinoilla. 3. 2. 2. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että myös muille kuin markkina-asemaltaan merkittäville matkaviestinoperaat- toreille asetettaisiin operaattorin valinnan vapauteen liittyvät velvoitteet. 3. 3. Radiotaajuuksien hallinta Alueiden komitea yhtyy komission näkemykseen vies- 2. 7. tintäsektoria laajemmin koskevan säädöspohjan tarpeesta, mutta haluaa erityisesti korostaa sitä, että toisaalla televies- 3. 3. 1. sion kantaan radiotaajuuksien osalta. Alueiden komitealla ei ole huomauttamista komis- C 226/58 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 8. 8. 2000 3. 4. Yleispalvelu 3. 6. Numerointi, nimeäminen ja osoitteiden antaminen 3. 4. 1. Alueiden komitea kiinnittää komission erityistä huo- miota siihen, että vapaa kilpailu televiestinnässä ei hyödytä kaikkia alueita eikä alueilla sijaitsevia kuntia samalla tavalla ja että markkinoiden ja tekniikan nopea kehitys on vain lisännyt näitä eroja, koska uudet palvelut keskittyvät sinne, missä asiakasvolyymi on riittävän suuri. Yleispalvelujen päämääränä on tuoda tietoyhteiskunta kaikkien ulottuville. Alueiden komi- tea katsookin, että tiedonannossa esitettyjä käsityskantoja on säännöllisesti verrattava saatuihin tuloksiin ja tarkistettava herkeämättömän valppaasti, jotta kaikille kansalaisille taataan todellinen osuus tietoyhteiskunnasta. Samalla on varmistettava harvaan asuttujen alueiden sosiaalinen, kulttuurinen ja talou- dellinen kehitys sekä toimittava niiden väestöntilannetta va- kauttavasti. Alueiden komitea pitää vastoin komission kantaa 3. 4. 2. tärkeänä sisällyttänyt nykypäivän yleispalveluun, vähintäänkin poliittisena tavoitteena, myös laajakaistapalvelut. Näin mm. päästäisiin tavoitteeseen tarjota epäsuotuisassa asemassa olevil- le alueille tai vähintäänkin niiden osille tilaisuus hyödyntää uutta tekniikkaa. Pitkälle kehittyneiden televiestintäpalveluiden puuttuminen tai niiden tulo kyseisille alueille liian myöhään vain kasvattaisi potentiaalisesti kehittyneempien alueiden etu- matkaa. 3. 4. 3. Alueiden komitea haluaa myös kiinnittää komission huomiota siihen, että kaikilla alueilla on käyttäjiä varsin erilaisin tarpein (esimerkiksi koulut, terveydenhuolto, erilaiset yritykset ja kansalaiset). Tehokkaiden yleispalvelukriteereiden tulisi ottaa huomioon myös keskiarvosta poikkeavat käyttäjät. 3. 4. 4. Yleispalvelun kehittämisen rinnalla alueiden komitea esittää vakavasti harkittavaksi, että kunnille ja muille vastaaville paikallisille ja alueellisille, yleisestä yhteiskunnallisesta infra- struktuurista vastaaville toimijoille suunnattaisiin, myös Eu- roopan unionin rahoitusmahdollisuuksia hyödyntäen, nopeas- ti resursseja ottaa tarvittaessa vastatakseen tarvittavan laajakais- taisen infrastruktuurin toteuttamisesta omalla alueellaan ja asettamaan sen sitten erilaisten palvelujentarjoajien käyttöön. Tässä yhteydessä on luonnollisesti asetettava etusijalle – myös rahoitusta myönnettäessä – alueet, joissa markkinat eivät toimi asianmukaisesti, jotta niille voidaan antaa muiden alueiden kanssa yhdenvertaiset mahdollisuudet hoitaa mainittua uutta tehtävää. 3. 6. 1. Alueiden komitea toivoo, että myös numeron siirret- tävyys voitaisiin mahdollisimman nopeasti toteuttaa myös kiinteiden ja matkaviestinverkkojen välillä. 3. 7. Erityiset kilpailunäkökohdat 3. 7. 1. Alueiden komitea pitää hyvänä merkittävään ja määräävään markkina-asemaan liittyvän käsitteistön selkiyttä- mistä. Kuva markkina-asemista yleensä kuitenkin muuttuu ratkaisevasti, kun eurooppalaiselta tai kansalliselta tasolta siirrytään alueelliselle ja paikalliselle tasolle. Alueiden komitean mielestä koskevia pitäisi määräävää markkina-asemaa säädöksiä pystyä olennaisilla tasoillaan soveltamaan myös silloin, kun yksittäisellä kuluttajalla on tärkeän viestintäpalve- lun hankintaan vain yksi vaihtoehto. 3. 8. Toimielimiä koskevat näkökohdat 3. 8. 1. Alueiden komitea pitää komission ehdotusta viestin- täkomiteasta tarkoituksenmukaisena ottaen huomioon myös viestintä- ja teletoiminnan eri alojen lähentymisprosessin. Sekä komitean että korkean tason ryhmän toimialaa tulee olla valmis laajentamaan nopeastikin, mikäli alat tulevaisuudessa lähentyvät arvioitua nopeammin. Alueiden komitea yhtyy komission näkemykseen siitä, että eurooppalaisen säätelyvi- ranomaisen perustamisella ei ole saavutettavissa mitään oleel- lista lisäarvoa. 3. 8. 2. Alueiden komitea pitää kansallisten säätelyviran- omaisten riippumattomuutta keskeisenä, koska siirtyminen aikaisemmista valtiollisista monopoleista avoimeen kilpailuun on monissa jäsenmaissa vielä kesken. 4. Yhteenveto Alueiden komitea 3. 5. Käyttäjien ja kuluttajien edut 3. 5. 1. Alueiden komitea kiinnittää komission erityistä huo- miota siihen, että turvattaisiin yksityisyyden suoja niissä toi- minnoissa, joissa hyödynnetään uusimpia matkapuhelinteknii- koita. – – yhtyy komission esittämiin politiikan yleisiin tavoitteisiin, sääntelytoimintaa koskeviin periaatteisiin sekä näkemyk- siin uuden sääntelyjärjestelmän rakenteesta. Alueiden ko- mitea pitää erityisen tarpeellisena komission kantaa siitä, että uudella järjestelmällä olisi pyrittävä lisäämään kilpailua kaikilla markkinasegmenteillä, etenkin paikallisella tasolla. katsoo, että tiedonannossa esitettyjä, yleispalveluja koske- via kantoja on mukautettava jatkuvasti ja aktiivisesti kyseisen pääsyn takaamiseksi. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 226/59 – esittää vakavasti harkittavaksi yleispalvelun kehittämisen rinnalla, että kunnille ja muille vastaaville paikallisille ja alueellisille, yleisestä yhteiskunnallisesta infrastruktuurista vastaaville toimijoille suunnattaisiin, myös Euroopan unio- nin rahoitusmahdollisuuksia hyödyntäen, nopeasti resurs- seja ottaa tarvittaessa vastatakseen tarvittavan laajakaistai- sen infrastruktuurin toteuttamisesta omalla alueellaan ja asettamaan sen sitten erilaisten palvelujentarjoajien käyttöön. – pitää hyvänä merkittävään ja määräävään markkina-ase- maan liittyvän käsitteistön selkiyttämistä. Kuva markkina- asemista yleensä kuitenkin muuttuu ratkaisevasti, kun eurooppalaiselta tai kansalliselta tasolta siirrytään alueelli- selle ja paikalliselle tasolle. Alueiden komitean mielestä pitäisi määräävää markkina-asemaa koskevia säädöksiä pystyä olennaisilla tasoillaan soveltamaan myös silloin, kun yksittäisellä kuluttajalla on tärkeän viestintäpalvelun hankintaan vain yksi vaihtoehto. – – kiinnittää komission erityistä huomiota siihen, että turvat- taisiin yksityisyyden suoja niissä toiminnoissa, joissa hyö- dynnetään uusimpia matkapuhelintekniikoita. toivoo, että myös numeron siirrettävyys voitaisiin mahdol- lisimman nopeasti toteuttaa myös kiinteiden ja matkavies- tinverkkojen välillä. Bryssel 13. huhtikuuta 2000. Alueiden komitean puheenjohtaja Jos CHABERT


title: Règlement (CE) n° 773/2000 de la Commission, du 13 avril 2000, fixant la restitution maximale à l'exportation d'orge dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1701/1999

text: 14. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 94/29 RÈGLEMENT (CE) No 773/2000 DE LA COMMISSION du 13 avril 2000 fixant la restitution maximale à l'exportation d'orge dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1701/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), vu le règlement (CE) no 1501/95 de la Commission du 29 juin 1995 établissant certaines modalités d'application du règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l'octroi des restitutions à l'exportation ainsi que les mesures à prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2513/98 (4), et notamment son article 4, considérant ce qui suit: (1) (2) Une adjudication de la restitution et/ou de la taxe à l'exportation d'orge vers tous les pays tiers à l'exclusion des États-Unis d'Amérique et du Canada a été ouverte par le règlement (CE) no 1701/1999 de la Commis- sion (5), (CE) no 2322/1999 (6). règlement modifié par le L'article 7 du règlement (CE) no 1501/95 prévoit que, sur la base des offres communiquées, la Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 23 du règle- ment (CEE) no 1766/92, décider de fixer une restitution maximale à l'exportation, en tenant compte des critères visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1501/95. Dans ce cas, l'adjudication est attribuée à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre se situe à un niveau égal ou inférieur à la restitution maximale, ainsi qu'à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre porte sur une taxe à l'exportation. L'application des critères visés ci-dessus à la situation actuelle des marchés de la céréale en cause conduit à fixer la restitution maximale à l'exportation au montant repris à l'article 1er. Les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement (3) (4) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour les offres communiquées du 7 au 13 avril 2000, dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1701/1999, la restitution maximale à l'exportation d'orge est fixée à 24,99 EUR/t. Le présent règlement entre en vigueur le 14 avril 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 13 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 du 31. 7. 1999, p. 27. (6) JO L 280 du 30. 10. 1999, p. 77