title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1305/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet. Spørgsmål H-0191/00.

eurovoc_concepts:
Austria
European Union membership
Israel
Lebanon
Russia
common foreign and security policy
extreme right
military intervention
war of independence

text: C 46 E/168 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 Som de vigtigste kritikpunkter anfłres indblandingen i en demokratisk proces, den af de 14 EU- medlemsstater valgte form for foranstaltninger, som ikke blev truffet inden for Unionens rammer, men uden for dette retsomr(cid:229)de, samt det portugisiske formandskabs m(cid:230)rkelige fremgangsm(cid:229)de, som ikke gav den nye łstrigske regering mulighed for at tage stilling. Der henvises udtrykkeligt til, at der for łjeblikket er grund til at antage, »at (cid:216)strig skulle v(cid:230)re en mindre demokratisk stat end Irland eller nogen anden EU-medlemsstat«. I betragtning af denne videnskabelige undersłgelse, som er velfunderet, anmodes R(cid:229)det om at besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: (cid:129) har R(cid:229)det kendskab til undersłgelsen? (cid:129) har R(cid:229)det, i ben(cid:230)gtende fald, til hensigt at fremskaffe denne undersłgelse og studere den? (cid:129) hvad agter R(cid:229)det endelig at foretage sig for atter at normalisere forholdet til (cid:216)strig? Svar (10. juli 2000) R(cid:229)det har ikke studeret den undersłgelse, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem henviser til, og har ikke nogen mening om den. De foranstaltninger, der henvises til i forespłrgslen, er ikke bindende for R(cid:229)det, og R(cid:229)det har ikke taget stilling til dem. (2001/C 46 E/195) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1305/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til R(cid:229)det (27. april 2000) Om: Spłrgsm(cid:229)l H-0191/00 Den 17. marts 2000 modtog jeg et skriftligt svar p(cid:229) min mundtlige forespłrgsel H-0191/00 om Israel og Rusland. i min I den forbindelse konstaterer jeg, at R(cid:229)det kun svarede p(cid:229) fłrste og andet afsnit forespłrgsel, medens det fuldst(cid:230)ndig ignorerede det tredje, men afgłrende afsnit. Is(cid:230)r belyste svaret ikke sammenh(cid:230)ngen med de foranstaltninger, som de 14 medlemsstater for łjeblikket iv(cid:230)rks(cid:230)tter over for (cid:216)strig, s(cid:229)ledes som forespłrgslen havde til hensigt. Spłrgsm(cid:229)let m(cid:229) derfor anses for ubesvaret for stłrstedelens vedkommende, og spłrgeren forventer derfor et mere udfłrligt svar. Svar (10. juli 2000) R(cid:229)det henviser det (cid:230)rede parlamentsmedlem til sit svar p(cid:229) hans tidligere forespłrgsel om dette emne. Da forespłrgslens sidste afsnit var rettet til det portugisiske formandskab, skulle R(cid:229)det ikke besvare det. Det drejer sig under alle omst(cid:230)ndigheder om et anliggende, R(cid:229)det ikke har taget stilling til. (2001/C 46 E/196) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1310/00 af Nicholas Clegg (ELDR) til Kommissionen (27. april 2000) Om: M(cid:230)rkning af tekstilvarer Hvilke bestemmelser findes der vedrłrende m(cid:230)rkningskrav p(cid:229) europ(cid:230)isk eller multilateralt plan for tekstilvarer fra tredjelande? Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at indfłre forbedrede og bindende


title: Komission asetus (EY) N:o 867/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice
sorghum

formats: pdf print

text: 28. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 103/67 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 867/2000, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2000, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (4), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 1 kohdan mukaan kummankin mainitun asetuksen 1 artiklassa ja tarkoitettujen yhteisön markkinoiden noteerausten tai hintojen ero voidaan kattaa vientituella. tuotteiden maailmanmarkkinoiden Tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumat- tomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vienti- tuen myöntämisjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja tuen määrän vahvista- misperusteista 30 päivänä toukokuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1222/94 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 701/2000 (6), määritellään tuotteet, joille olisi vahvistet- tava niiden vientiin tapauskohtaisesti sovellettava tuen määrä, joko asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteessä B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteessä B lueteltuina tava- roina. Asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 1 kohdan ensim- mäisen alakohdan mukaan tuen määrä 100 kilogram- malle kyseisiä perustuotteita on vahvistettava kullekin kuukaudelle. Perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomiin tava- roihin sisältyville maataloustuotteille myönnettävän vientituen osalta tehdyt maksusitoumukset saattavat tuen määrät vahvistetaan ennakolta vaarantua, jos (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (6) EYVL L 83, 4. 4. 2000, s. 6. suuriksi. Tämän vuoksi olisi kyseisissä tapauksissa toteu- tettava suojatoimenpiteitä estämättä silti pitkän aikavälin sopimusten tekoa. Erityisen tuen määrän vahvistaminen niitä tapauksia varten, joissa tuen ennakkovahvistusta käytetään, on toimenpide, jolla kyseisten eri tavoitteiden saavuttaminen mahdollistetaan. päätöksessä 87/482/ETY (7) Neuvoston hyväksytyn Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen kesken sovitun makaronivalmisteiden vientiä yhteisöstä Yhdys- valtoihin koskevan järjestelyn johdosta on tarpeen eriyttää CN-koodeihin 1902 11 00 ja 1902 19 kuulu- vien tavaroiden tuki niiden määräpaikan mukaan. Asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädetään, että jos asetuksen 4 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua todistusta ei toimiteta, alennettu vientituki on säädettävä ottaen huomioon tuotantotuen määrä, komission jota asetuksen (ETY) N:o 1722/93 (8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 87/1999 (9), mukaisesti kyseiselle perustuotteelle tuotteen oletettuna valmistusajankohtana. sovelletaan On varmistettava jatkossakin varojen tiukka hallinnointi ottaen huomioon menoarviot ja varojen saatavuus. Viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheen- johtajansa asettamassa määräajassa, (5) (6) (7) (8) ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteessä B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteessä B lueteltuina tavaroina vietäviin asetuksen (EY) N:o 1222/94 liitteessä A mainittuihin ja joko asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklassa tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklan 1 kohdassa tarkoi- tettuihin tukien määrät vahvistetaan liitteen mukaisesti. perustuotteisiin sovellettavien 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 28 päivänä huhtikuuta 2000. (7) EYVL L 275, 29. 9. 1987, s. 36. (8) EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112. (9) EYVL L 9, 15. 1. 1999, s. 8. L 103/68 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 4. 2000 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission jäsen 28. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 103/69 perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrän vahvistamisesta 27 päivänä huhtikuuta 2000 annettuun komission asetukseen LIITE CN-koodi Tuotteiden kuvaus (1) 1001 10 00 Durumvehnä: – vietäessä CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1001 90 99 Vehnä sekä rukiin sekavilja: – vietäessä CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa 1002 00 00 1003 00 90 Ruis Ohra 1004 00 00 Kaura 1005 90 00 Maissi, käytetty seuraavien tavaroiden muodossa: – tärkkelys: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – CN-koodeihin 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, glukoosi, 1702 90 50, 2106 90 55 glukoosisiirappi, maltodekstriini, maltodekstriinisiirappi (3): 1702 90 79, 1702 90 75, kuuluva – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – muut (mukaan lukien jalostamaton käyttö) CN-koodiin 1108 13 00 kuuluva perunatärkkelys, jalostuksesta saatavaan tuotteeseen: – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – muissa tapauksissa joka rinnastetaan maissin ex 1006 30 Kokonaan hiottu riisi: – lyhytjyväinen – keskipitkäjyväinen – pitkäjyväinen 1006 40 00 Rikkoutuneet riisinjyvät 1007 00 90 Durra (EUR/100 kg) Tuen määrä 100 kilogrammalta perustuotetta tuen ennakkovahvistusta käytettäessä muissa tapauksissa — — 1,975 1,516 3,039 4,233 1,968 3,353 1,783 3,686 1,621 3,524 3,686 1,783 3,686 14,421 14,421 14,421 3,247 1,968 — — 1,975 1,516 3,039 4,233 1,968 3,353 1,783 3,686 1,621 3,524 3,686 1,783 3,686 14,421 14,421 14,421 3,247 1,968 (1) Käytettyihin jalostettuihin tai niihin rinnastettavien tuotteiden määriin on tarvittaessa sovellettava komission asetuksen (EY) N:o 1222/94, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä E olevia kertoimia (EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5). (2) Kyseessä olevat tavarat ovat komission asetuksen (ETY) N:o 1722/93, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteeseen I kuuluvia tavaroita (EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112). (3) CN-koodien NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 siirapeille, jotka on saatu sekoittamalla glukoosi- ja fruktoosisiirappia, vientituki voidaan myöntää ainoastaan glukoosisiirapin osalta


title: PERGUNTA ESCRITA P-1379/00 apresentada por Ari Vatanen (PPE-DE) à Comissão. Cooperação fronteiriça entre a UE e a Rússia.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Russia
cross-border cooperation
frontier region
regional policy

formats: html pdf print

text: C 81 E/34 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 3. 2001 (2001/C 81 E/039) PERGUNTA ESCRITA P-1379/00 apresentada por Ari Vatanen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (27 de Abril de 2000) Objecto: Coopera(cid:231)ªo fronteiri(cid:231)a entre a UE e a Rœssia A fronteira terrestre entre a Uniªo Europeia e a Rœssia forma o maior abismo (cid:224) escala mundial em termos de n(cid:237)vel de vida. Essa diferen(cid:231)a revela-se comparando, por exemplo, a minha casa, situada a 20km de dist(cid:226)ncia da nova fronteira, com a casa onde nasceu a minha mªe, que transitou hÆ quase 60 anos para o territ(cid:243)rio da CarØlia soviØtica. A diferen(cid:231)a de n(cid:237)vel de vida Ø como uma bomba do tempo que haverÆ de rebentar nas nossas mªos se a Uniªo nªo investir esfor(cid:231)os enØrgicos na coopera(cid:231)ªo entre as regiıes fronteiri(cid:231)as e no seu desenvolvimento equilibrado. As regiıes fronteiri(cid:231)as setentrionais da Uniªo Europeia sªo uma das suas regiıes mais remotas, cujo desenvolvimento, jÆ segundo o Tratado que institui a Comunidade Europeia (artigo 299o, no 2), constitui uma obriga(cid:231)ªo especial da Uniªo Europeia. Apesar da gravidade do problema, colocam-se problemas (cid:224) implementa(cid:231)ªo dos programas da UE nessas regiıes fronteiri(cid:231)as: os resultados do Programa Interreg II em rela(cid:231)ªo ao per(cid:237)odo 1994-1999 demonstram a complexidade inerente (cid:224) harmoniza(cid:231)ªo do Programa Interreg com programas referentes a pa(cid:237)ses terceiros (como o Programa Tacis). As pr(cid:243)prias regiıes fronteiri(cid:231)as consideram que o problema principal reside no facto de os programas Interreg terem uma base programÆtica e de a tomada de decisıes intervir a n(cid:237)vel regional, ao passo que as decisıes sobre o programa CBC do Tacis sªo tomadas em Bruxelas e nªo tŒm uma base programÆtica. Com vista (cid:224) resolu(cid:231)ªo do problema, as regiıes fronteiri(cid:231)as da UE e da Rœssia criaram a Euregio da CarØlia a fim de coordenar a coopera(cid:231)ªo fronteiri(cid:231)a. O objectivo Ø transformar a CarØlia num projecto-piloto, em que o comitØ de gestªo da Euregio tomasse decisıes a n(cid:237)vel regional em rela(cid:231)ªo a ambos os programas numa base programÆtica. O projecto Euregio da CarØlia iria melhorar o impacto dos programas comunitÆrios sobre as regiıes fronteiri(cid:231)as da UE e da Rœssia. O ComissÆrio Michel Barnier referiu na sua audi(cid:231)ªo no Parlamento que considera a harmoniza(cid:231)ªo dos programas Interreg e Tacis um dos objectivos fulcrais da Uniªo em matØria de pol(cid:237)tica regional. SerÆ esta a posi(cid:231)ªo partilhada por toda a Comissªo? Como tenciona a Comissªo facilitar a coopera(cid:231)ªo fronteiri(cid:231)a entre a UE e a Rœssia? Que postura tenciona a Comissªo adoptar em rela(cid:231)ªo (cid:224) experiŒncia proposta pela Euregio da CarØlia? Resposta dada por Michel Barnier em nome da Comissªo (6 de Junho de 2000) Tal como foi Comissªo concede uma import(cid:226)ncia especial ao refor(cid:231)o da coopera(cid:231)ªo com a Rœssia. indicado na comunica(cid:231)ªo «Objectivos estratØgicos 2000-2005» (1), de Mar(cid:231)o de 2000, a Do ponto de vista dos fundos estruturais, esta preocupa(cid:231)ªo reflecte-se no artigo 20o do Regulamento (CE) no 1260/1999 do Conselho, de 21 de Junho de 1999, que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos estruturais (2), que estipula que deve ser consagrada a devida aten(cid:231)ªo (cid:224) coordena(cid:231)ªo entre Interreg e o programa TACIS. Nas orienta(cid:231)ıes de Interreg III, a Comissªo real(cid:231)ou a necessidade de estabelecer uma coordena(cid:231)ªo eficaz e uma coerŒncia adequada entre a assistŒncia de Interreg III e a do programa TACIS, nomeadamente atravØs da elabora(cid:231)ªo de directrizes operacionais. AlØm disso, em rela(cid:231)ªo a este œltimo programa, o Regulamento (CE, Euratom) no 99/2000 do Conselho, de 29 de Dezembro de 1999 (3), relativo (cid:224) presta(cid:231)ªo de assistŒncia aos Estados parceiros da Europa Oriental e da `sia Central, faz referŒncia (cid:224) coopera(cid:231)ªo transfronteiri(cid:231)a com as regiıes vizinhas da Comunidade. Consequentemente, a Comissªo estÆ actualmente a melhorar as bases para uma maior coordena(cid:231)ªo de Interreg e TACIS, que deverÆ facilitar a coopera(cid:231)ªo entre a Comunidade e a Rœssia. 13. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 81 E/35 Como resultado, a coordena(cid:231)ªo no (cid:226)mbito dos projectos serÆ complementada por um grau mais elevado de coerŒncia a n(cid:237)vel da programa(cid:231)ªo, e atravØs da defini(cid:231)ªo de objectivos e de zonas de coopera(cid:231)ªo. Durante a aplica(cid:231)ªo de Interreg III, a gestªo de pequenos projectos que promovam as actividades transfronteiri(cid:231)as poderia ser directamente confiada a iniciativas de coopera(cid:231)ªo transfronteiri(cid:231)a, como, por exemplo, Euregio. (cid:192) luz destas considera(cid:231)ıes, a Comissªo terÆ em conta os exemplos de coopera(cid:231)ªo transfronteiri(cid:231)a, como o projecto Euregio da CarØlia. (1) (2) (3) JO C 81 de 21. 3. 2000. JO L 161 de 26. 6. 1999. JO L 12 de 18. 1. 2000. (2001/C 81 E/040) PERGUNTA ESCRITA P-1391/00 apresentada por Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) ao Conselho (3 de Maio de 2000) Objecto: Pol(cid:237)tica de imigra(cid:231)ªo A imigra(cid:231)ªo ilegal na Europa assume cada vez mais a forma de comØrcio de escravos, que degrada a dignidade do Homem e custa frequentemente vidas humanas. Caberªo (cid:224) Uniªo Europeia quaisquer responsabilidades? Nªo deverÆ a Uniªo Europeia, enquanto terra de acolhimento de imigrantes, desenvolver uma pol(cid:237)tica de imigra(cid:231)ªo comum, que estabele(cid:231)a rela(cid:231)ıes claras e mutuamente aceites relativamente aos pa(cid:237)ses de proveniŒncia dos imigrantes e que combata a ilegalidade, bem como o trÆfego de seres humanos, mas tambØm o emprego ilegal na Uniªo? Serªo os pa(cid:237)ses candidatos (cid:224) adesªo associados ao processo de elabora(cid:231)ªo e aplica(cid:231)ªo das referidas pol(cid:237)ticas? Resposta (29 de Setembro de 2000) O Conselho estÆ inteiramente de acordo com os pontos de vista expressos pelo Sr. Deputado em rela(cid:231)ªo (cid:224) imigra(cid:231)ªo ilegal e (cid:224)s suas consequŒncias. Em Dezembro de 1998, o Conselho criou o Grupo de Alto N(cid:237)vel «Asilo e Migra(cid:231)ªo», tendo em vista desenvolver uma abordagem transpilares integrada que permita analisar as causas profundas que estªo na origem dos fen(cid:243)menos de migra(cid:231)ªo e de Œxodo. Este Grupo foi incumbido de elaborar planos de ac(cid:231)ªo destinados a determinados pa(cid:237)ses de onde provŒm requerentes de asilo e/ou imigrantes clandestinos. Em Outubro do ano passado, o Conselho aprovou planos de ac(cid:231)ªo destinados a cinco pa(cid:237)ses (Afeganistªo e regiªo lim(cid:237)trofe, Irªo, Marrocos, SomÆlia e Sri Lanka), que foram confirmados pelos Chefes de Estado no Conselho Europeu de Tampere. A execu(cid:231)ªo destes planos de ac(cid:231)ªo estÆ actualmente a ser examinada pelo Grupo de Alto N(cid:237)vel, que foi convidado a apresentar um relat(cid:243)rio sobre a sua execu(cid:231)ªo ao Conselho Europeu de Dezembro de 2000. (cid:201) evidente que os planos de ac(cid:231)ªo nªo podem ser impostos aos pa(cid:237)ses em causa, mas tŒm que ser executados em estreita colabora(cid:231)ªo com as autoridades desses pa(cid:237)ses. No Conselho Europeu de Tampere foi claramente reconhecida a necessidade de uma abordagem global do fen(cid:243)meno da migra(cid:231)ªo. No ponto 11 das suas conclusıes, o Conselho afirma que a Uniªo Europeia carece de uma abordagem global do fen(cid:243)meno da migra(cid:231)ªo que contemple «questıes pol(cid:237)ticas, de direitos humanos e de desenvolvimento em pa(cid:237)ses e regiıes de origem e de tr(cid:226)nsito. Para tal, haverÆ que combater a pobreza, melhorar as condi(cid:231)ıes de vida e as oportunidades de emprego, prevenir os conflitos e consolidar Estados democrÆticos, assim como garantir o respeito dos direitos humanos, em especial os das minorias, das mulheres e das crian(cid:231)as. Nessa perspectiva, convida-se a Uniªo e os Estados-membros a contribu(cid:237)rem para uma maior coerŒncia das pol(cid:237)ticas interna e externa da Uniªo, no (cid:226)mbito das respectivas competŒncias que lhes sªo atribu(cid:237)das pelos Tratados. A parceria com os pa(cid:237)ses terceiros em causa constituirÆ igualmente um elemento-chave para o Œxito dessa pol(cid:237)tica, tendo em vista promover o co-desenvolvimento. »


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1274/00 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till rådet. Fördömande av Rysslands grymheter i Tjetjenien.

eurovoc_concepts:
Russia
human rights
settlement of disputes
the EU's international role
war of independence

text: C 81 E/24 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 3. 2001 Svar (29 september 2000) R(cid:229)det diskuterade situationen i den 20 mars. Det hade noga och med stor oro f(cid:246)ljt situationen i Mo(cid:231)ambique och uttryckte sin solidaritet med folket och regeringen i Mo(cid:231)ambique och andra l(cid:228)nder i regionen, n(cid:228)r de k(cid:228)mpade mot de f(cid:246)r(cid:246)dande f(cid:246)ljderna av (cid:246)versv(cid:228)mningarna och det uttryckte sin sympati f(cid:246)r dem n(cid:228)r de b(cid:246)rjade bygga upp sin tillvaro p(cid:229) nytt. ins(cid:229)g de omfattande konsekvenserna som denna katastrof troligen skulle f(cid:229) p(cid:229) Mo(cid:231)ambiques R(cid:229)det ekonomi. Det st(cid:246)dde regeringen i Mo(cid:231)ambique n(cid:228)r den b(cid:229)de arbetade f(cid:246)r att tillgodose hj(cid:228)lpbehoven och (cid:229)teruppbygga drabbade omr(cid:229)den och f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla s(cid:229)v(cid:228)l den makroekonomiska stabiliteten som bibeh(cid:229)llandet av p(cid:229)g(cid:229)ende bist(cid:229)nd. I detta syfte deltog praktiskt taget alla medlemsstaterna och kommissionen i den internationella (cid:229)terupp- byggnadskonferensen f(cid:246)r Mo(cid:231)ambique som h(cid:246)lls under v(cid:228)rdskap av Italiens regering i Rom den 34 maj och som hade sammankallats av Mo(cid:231)ambiques regering i samarbete med F(cid:246)renta nationerna. Denna konferens var en stor framg(cid:229)ng, dess m(cid:229)l p(cid:229) 450 miljoner dollar uppfylldes, till stor del p(cid:229) grund av det aktiva och positiva bidraget fr(cid:229)n gemenskapen och medlemsstaterna som tillsammans utlovad 228,5 miljoner euro, vilket utgjorde ungef(cid:228)r h(cid:228)lften av hela beloppet p(cid:229) 495 miljoner euro. f(cid:246)reslogs att gemenskapsst(cid:246)det skulle innefatta medel f(cid:246)r (cid:246)versv(cid:228)mningsskydd och stadsgator i Det Gazaprovinsen, liksom budgetst(cid:246)d till (cid:229)teruppbyggnadsprogrammet och medel f(cid:246)r projekt f(cid:246)r transport, telekommunikationer p(cid:229) landsbygden, grundl(cid:228)ggande social service, landsbygdsproduktion och minr(cid:246)jning. Dessa fonder g(cid:229)r ut(cid:246)ver de 100 miljoner euro som utbetalades till Mo(cid:231)ambique enligt gemenskapens bist(cid:229)ndsprogram och upp till 150 miljoner euro f(cid:246)rv(cid:228)ntas bli utbetalade under 2000. R(cid:229)det kommer (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen att noga f(cid:246)lja situationen i Mo(cid:231)ambique. (2001/C 81 E/027) SKRIFTLIG FR¯GA E-1274/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till r(cid:229)det ˜mne: F(cid:246)rd(cid:246)mande av Rysslands grymheter i Tjetjenien (27 april 2000) Amnesty International har i samverkan med sin ryska delorganisation, enligt information i medierna 30 mars, nyligen f(cid:246)rd(cid:246)mt summariska avr(cid:228)ttningar, tortyr, v(cid:229)ldt(cid:228)kt av kvinnor och m(cid:228)n och urskillnings- l(cid:246)sa bombningar av civila och flyktingar i Tjetjenien. Informationen baseras p(cid:229) vittnesb(cid:246)rd fr(cid:229)n (cid:246)ver- levande och f(cid:246)rtrycket j(cid:228)mf(cid:246)rs med stalinismens v(cid:228)rsta tid. K(cid:228)nner Europeiska unionen till detta f(cid:246)rd(cid:246)mande och inst(cid:228)mmer den? Vilka konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar den vidta f(cid:246)r l(cid:246)sa denna tragiska situation? Svar (29 september 2000) R(cid:229)det (cid:228)r fullt medvetet om Amnesty Internationals anklagelser och inser allvaret i dem. Ordf(cid:246)randeskapet har mottagit ett brev fr(cid:229)n en grupp best(cid:229)ende av 29 icke-statliga organisationer, med Amnesty Inter- national i spetsen, som l(cid:228)gger fram en detaljerad f(cid:246)rteckning (cid:246)ver p(cid:229)st(cid:229)dda brott mot de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna, beg(cid:229)ngna av ryska trupper i Tjetjenien. Ordf(cid:246)randeskapet svarade sammanslutningen av icke- statliga organisationer p(cid:229) medlemsstaternas v(cid:228)gnar den 17 maj 2000. En kopia av det ursprungliga brevet och ordf(cid:246)randeskapets svar bifogas detta svar. 13. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 81 E/25 Som framh(cid:229)lls i svar p(cid:229) tidigare parlamentsfr(cid:229)gor har r(cid:229)det och Europiska unionens medlemsstater agerat beslutsamt p(cid:229) ett antal fronter f(cid:246)r att bidra till en fredlig l(cid:246)sning av konflikten. R(cid:229)det har ocks(cid:229) st(cid:228)ndigt varit r(cid:228)ttframt i sitt f(cid:246)rd(cid:246)mande av de p(cid:229)st(cid:229)dda brotten mot de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i Tjetjenien. N(cid:228)r Irland var ordf(cid:246)rande i Europar(cid:229)det, sammantr(cid:228)ffade ministrarna med utrikesminister Ivanov f(cid:246)r att visa sin oro. De forts(cid:228)tter att ytterst uppm(cid:228)rksamt f(cid:246)lja utvecklingen i Tjetjenien och kommer i juni att rapportera vid den parlamentariska f(cid:246)rsamlingens sammantr(cid:228)desperiod enligt kraven i punkt 24 i rekommendation 1456. I FN:s kommission f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter i GenŁve f(cid:246)reslog EU en resolution om Tjetjenien som antogs under den 56:e sessionen den 25 april 2000. EU har (cid:229)nyo tagit upp fr(cid:229)gan om Tjetjenien vid sitt toppm(cid:246)te med Ryssland den 29 maj. Dessa samlade p(cid:229)tryckningar kan s(cid:228)gas ha givit vissa p(cid:229)visbara resultat. I ett uttalande den 13 april 2000 f(cid:246)rs(cid:228)krade president Putin att (cid:148)alla uppgifter om brott mot de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och missf(cid:246)rh(cid:229)llan- den under operationen mot terroristerna i Ryska federationens del av norra Kaukasus skall, vem som (cid:228)n har beg(cid:229)tt dem, unders(cid:246)kas noggrant och, om de bekr(cid:228)ftas, kommer lagens str(cid:228)ngaste straff att till(cid:228)mpas p(cid:229) de skyldiga(cid:148). Tilltr(cid:228)de till regionen har beviljats internationella bes(cid:246)kare, bland andra unders(cid:246)knings- gruppen i Tjetjenien best(cid:229)ende av EU:s ambassad(cid:246)rer i Moskva och en utv(cid:228)rderingsgrupp fr(cid:229)n ECHO. Ryska federationens duma har inr(cid:228)ttat en kommission f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna, f(cid:246)rdrivna personer och normalisering av den sociala, politiska och ekonomiska situationen i Tjetjenien. Dessutom meddelades den 17 april 2000 att det har inr(cid:228)ttats en nationell offentlig kommission f(cid:246)r utredning av brott och (cid:246)vervakning av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i norra Kaukasus, under ordf(cid:246)randeskap av f(cid:246)rre justitie- ministern Krascheninnikov med st(cid:246)d av president Putin. Trots denna positiva utveckling finns det ingen orsak att vara tillfredsst(cid:228)lld. Det internationella samfundet st(cid:229)r inf(cid:246)r sv(cid:229)ra utmaningar, till exempel att f(cid:229) Ryssland att genomf(cid:246)ra sina (cid:229)taganden, hindra att konflikten sprids till intilliggande omr(cid:229)den och s(cid:228)kerst(cid:228)lla regional stabilitet. EU och dess medlemsstater samarbetar d(cid:228)rf(cid:246)r fullt ut med OSSE, d(cid:228)r (cid:214)sterrike (cid:228)r ordf(cid:246)rande. Hur l(cid:229)ng tid det (cid:228)n kommer att ta kommer r(cid:229)det att forts(cid:228)tta att med fasthet k(cid:228)mpa f(cid:246)r en varaktig och r(cid:228)ttvis l(cid:246)sning i Tjetjenien. (2001/C 81 E/028) SKRIFTLIG FR¯GA E-1297/00 fr(cid:229)n Olivier Dupuis (TDI) till r(cid:229)det (27 april 2000) ˜mne: ¯terkallelse av visum (cid:148)av Schengentyp(cid:148) till G. A. Rakhimov Efter att det i vissa danska, franska, engelska och ryska media publicerats falska uppgifter i vilka Gafur- Arslanbek Rakhimov, en uzbekisk aff(cid:228)rsman, uppgavs ha samr(cid:246)re med narkotikasmugglare, (cid:229)terkallades dennes visum av Schengentyp i mars 1998. Generalsekreteraren f(cid:246)r den kontrollkommission som tillser OIC-Interpols akter, vilken utfr(cid:229)gades av kommittØn f(cid:246)r skyddet av m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter i Uzbekistan (den uzbekiska grenen av internationella s(cid:228)llskapet f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna) har emellertid l(cid:229)tit veta att han inte innehade n(cid:229)gra uppgifter som bekr(cid:228)ftade anklagelserna och att de ryska myndigheterna hade uppgivit att inte heller de hade n(cid:229)gon information om denna person. Kan r(cid:229)det uppge vilka fakta som legat till grund f(cid:246)r beslutet att (cid:229)terkalla visumet? Kan r(cid:229)det kontrollera om beslutet har fattats i enlighet med principerna f(cid:246)r (cid:229)terkallelse av visum av Schengentyp? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet, kan r(cid:229)det garantera att det kommer att ingripa s(cid:229) att G. A. Rakhimov (cid:229)nyo kan erh(cid:229)lla ett visum av Schengentyp?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1331/00 af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen. Mulighed for Unionens borgere for at gøre krænkelser af de grundlæggende rettigheder gældende ved Domstolen.

eurovoc_concepts:
appeals by private individuals
fundamental rights

text: C 72 E/46 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 6. 3. 2001 blemer s(cid:229)vel som offentlig sundhed; navnlig er det vigtigt at f(cid:229) udformet udviklingsstrategier for hvilken placering husdyrsektoren skal have i udviklingsprocessen, til brug for forskningsinstitutioner, udviklings- agenturer og private og offentlige finansieringsinstitutioner, og for det tredje at det virtuelle center for forskning og udvikling (som er en integreret del af LEAD-initiativet) kan sikre, at policy- og beslutnings- tagere vil anvende projektresultaterne. Kommissionen har forberedt de nłdvendige dokumenter og er nu ved at foresl(cid:229) undersłgelsen til finansiering via flere interne finansielle instrumenter (budgetposterne »miljł« eller ALA-MEDA). Det forventes, at undersłgelsen vil kunne indg(cid:229) som et originalt og fornyende instrument for policy- og beslutningstagerne, n(cid:229)r de skal udv(cid:230)lge nationale prioriteringer og strategier, og for donorerne, s(cid:229) de bedre kan m(cid:229)lrette deres stłtte. F(cid:230)llesskabet yder ikke stłtte til oprettelse eller fremme af industriel husdyravl i udviklingslandene. Det er i mange tilf(cid:230)lde en opgave i den private sektor, medens F(cid:230)llesskabet fłrst og fremmest sigter mod at yde hj(cid:230)lp til fattige sm(cid:229)brugere. (2001/C 72 E/050) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1331/00 af Giovanni Pittella (PSE) til Kommissionen (27. april 2000) Om: Mulighed for Unionens borgere for at głre kr(cid:230)nkelser af de grundl(cid:230)ggende rettigheder g(cid:230)ldende ved Domstolen Med Amsterdamtraktaten, som tr(cid:229)dte i kraft den 1. maj 1999, indfłrtes i artikel 7 (TEU) en procedure, hvis form(cid:229)l er at konstatere og sanktionere en medlemsstat, som ikke overholder og sikrer menneske- rettighederne. Kan Kommissionen forklare n(cid:230)rmere, om de enkelte borgere ogs(cid:229) kan p(cid:229)ber(cid:229)be sig denne procedure for at sanktionere den medlemsstat, som (cid:229)benlyst głr sig skyld i s(cid:229)danne kr(cid:230)nkelser? Er det desuden muligt for Unionens borgere at anl(cid:230)gge sag ved Domstolen for eventuelle kr(cid:230)nkelser af disse rettigheder i det enkelte land? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (18. juli 2000) Kommissionen głr opm(cid:230)rksom p(cid:229), at i henhold til bestemmelserne i artikel 7 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union er det kun en tredjedel af medlemsstaterne eller Kommissionen, der kan foresl(cid:229) R(cid:229)det, at det i dets sammens(cid:230)tning af stats- og regeringschefer fastsl(cid:229)r, at en medlemsstat groft og vedvarende overtr(cid:230)der principper i artikel 6, stk. 1, i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union. EF-traktatens bestemmelser om Domstolen (artikel 220 ff. (tidligere artikel 164)) giver ikke enkeltpersoner direkte adgang til at anl(cid:230)gge sag mod medlemsstaternes handlinger ved Domstolen. Til geng(cid:230)ld kan eller skal pr(cid:230)judicielle spłrgsm(cid:229)l ifłlge EF-traktatens artikel 234 (tidligere artikel 177) forel(cid:230)gges for Dom- stolen af de nationale retter, bl. a. i tvister, hvor en enkeltperson głr g(cid:230)ldende, at en medlemsstat, som handler inden for f(cid:230)llesskabsretten, har overtr(cid:229)dt de grundl(cid:230)ggende rettigheder, som som udgłr generelle principper i f(cid:230)llesskabsretten


title: Commission Regulation (EC) No 859/2000 of 27 April 2000 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: 28. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 103/57 COMMISSION REGULATION (EC) No 859/2000 of 27 April 2000 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), and in particular Article 13 (2) thereof, Whereas: (1) (2) (3) Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regulation and prices in the for Community may be covered by an export refund. those products The refunds must be fixed taking into account the factors referred to in Article 1 of Commission Regula- tion (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules under Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regula- tion (EC) No 2513/98 (4). As far as wheat and rye flour, groats and meal are concerned, when the refund on these products is being calculated, account must be taken of the quantities of cereals required for their manufacture; whereas these quantities were fixed in Regulation (EC) No 1501/95. (4) (5) (6) (7) The world market situation or the specific requirements of certain markets may make it necessary to vary the refund for certain products according to destination. The refund must be fixed once a month; whereas it may be altered in the intervening period. It follows from applying the detailed rules set out above to the present situation on the market in cereals, and in particular to quotations or prices for these products within the Community and on the world market, that the refunds should be as set out in the Annex hereto. The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1(a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92, excluding malt, exported in the natural state, shall be as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 28 April 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 27 April 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. L 103/58 EN Official Journal of the European Communities 28. 4. 2000 ANNEX to the Commission Regulation of 27 April 2000 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal Product code Destination (1) Amount of refund Product code Destination (1) Amount of refund (EUR/t) (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 15,00 0 55,00 0 — 11,00 0 — — — 25,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 38,00 36,00 33,00 30,50 28,50 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (1) The destinations are identified as follows: 01 all third countries, 02 other third countries, 03 Switzerland, Liechtenstein. (2) No refund is granted when this product contains compressed meal. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1379/00 af Ari Vatanen (PPE-DE) til Kommissionen. Grænseoverskridende samarbejde mellem EU og Rusland.

text: C 81 E/34 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 3. 2001 (2001/C 81 E/039) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1379/00 af Ari Vatanen (PPE-DE) til Kommissionen (27. april 2000) Om: Gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde mellem EU og Rusland Ved landegr(cid:230)nsen mellem Den Europ(cid:230)iske Union og Rusland findes verdens stłrste forskel i levestandard. Forskellen ses f. eks. ved at sammenligne mit hjem ca. 20 km. fra den nye gr(cid:230)nse med mit mors fłdehjem, der blev tilbage i det afst(cid:229)ede Karelen for n(cid:230)sten 60 (cid:229)r siden. Forskellen i levestandard er som en tidsindstillet bombe, der vil falde i skłdet p(cid:229) os, medmindre EU ikke kraftigt satser p(cid:229) samarbejdet i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne og deres afbalancerede udvikling. Gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne i Unionens nordlige egne er nogle af EU(cid:146)s fjerntliggende omr(cid:229)der, som EU alene ifłlge traktaten har en s(cid:230)rlig forpligtelse til at udvikle (artikel 299, stk. 2). Til trods for problemets alvor er det problematisk at gennemfłre EU-programmer i disse gr(cid:230)nseomr(cid:229)der, idet resultaterne for 1994-1999 fra Interreg II har vist, at det har v(cid:230)ret s(cid:230)rdeles kompliceret at f(cid:229) koordineret Interreg-programmet med andre EU-programmer for tredjelande (s(cid:229)som Tacis). Ifłlge myndig- hederne i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne er det stłrste problem, at Interreg-programmerne er programbaserede, og at beslutningerne tr(cid:230)ffes p(cid:229) regionalt plan, mens beslutningerne vedrłrende Tacis-CBC-programmet tr(cid:230)ffes i Bruxelles, og at det er ikke programbaseret. lłse problemet har gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne mellem EU og Rusland oprettet Euregio Karelia til at For at koordinere det gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde. M(cid:229)let er, at Euregio Karelia kunne v(cid:230)re et pilotprojekt, hvor Euregios forvaltningskomitØ vil kunne tr(cid:230)ffe beslutninger om begge programmer p(cid:229) grundlag af programmerne. Forsłget med Euregio Karelia vil forbedre virkningen af EU-programmerne i gr(cid:230)nse- omr(cid:229)derne mellem EU og Rusland. Kommiss(cid:230)r Michael Barnier oplyste under sin mundtlige hłring i Parlamentet, at han betragter koordine- ringen af Interreg- og Tacis-programmerne som Unionens centrale m(cid:229)ls(cid:230)tning. Er dette hele Kommissio- nens holdning? Hvordan vil Kommissionen lette det gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde mellem EU og Rusland? Hvordan vil Kommissionen forholde sig til det forsłg, som Euregio Karelia har foresl(cid:229)et? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (6. juni 2000) Som angivet i meddelelsen »Strategiske m(cid:229)l 2000 (cid:129) 2005« (1) af marts 2000 l(cid:230)gger Kommissionen s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) at styrke samarbejdet med Rusland. I strukturfondene kommer dette m(cid:229)l til udtryk i artikel 20 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (2), hvor det er fastsat, at der skal l(cid:230)gges s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) en bedre koordinering mellem Interreg og TACIS-programmet. I retningslinjerne for Interreg III understreger Kommissionen, at der skal etableres en effektiv koordinering og indfłres konsekvens mellem Interreg III og TACIS-bistanden is(cid:230)r ved, at der udarbejdes operationelle retningslinjer. Desuden henvises der i R(cid:229)dets forordning (EF, Euratom) nr. 99/2000 af 29. december 1999 om bistand til partnerstater i (cid:216)steuropa og Centralasien (3) i forbindelse med TACIS is(cid:230)r til gr(cid:230)nse- overskridende samarbejde med EF(cid:146)s gr(cid:230)nseomr(cid:229)der. Kommissionen er defor for tiden ved at forbedre grundlaget for yderligere koordinering mellem Interreg og TACIS, der skal lette samarbejdet mellem F(cid:230)llesskabet og Rusland. 13. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 81 E/35 Som et resultat vil den nuv(cid:230)rende koordinering p(cid:229) projekt-niveau blive suppleret med en stłrre grad af konsekvens p(cid:229) programmerings-niveau og med fasts(cid:230)ttelse af m(cid:229)l og samarbejdsomr(cid:229)der. Ved gennem- fłrelsen af Interreg III kan forvaltningen af sm(cid:229) projekter for gr(cid:230)nseoverskridende aktiviteter direkte betros til initiativer for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde s(cid:229)som Euregios. I betragtning af disse overvejelser vil Kommissionen tage hensyn til eksempler p(cid:229) gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde s(cid:229)som Euregio Karelia. (1) EFT C 81 af 21. 3. 2000. (2) EFT L 161 af 26. 6. 1999. (3) EFT L 12 af 18. 1. 2000. (2001/C 81 E/040) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1391/00 af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) til R(cid:229)det (3. maj 2000) Om: Indvandringspolitik Den ulovlige indvandring i Europa er i stigende grad ved at udvikle sig til en form for slavehandel, som undergraver menneskev(cid:230)rdigheden og ofte koster menneskeliv. Har EU et ansvar p(cid:229) dette omr(cid:229)de? Błr Den Europ(cid:230)iske Union, der modtager disse indvandrere, ikke udvikle en f(cid:230)lles indvandringspolitik, som fastl(cid:230)gger klare og gensidigt accepterede forbindelser med indvandrernes oprindelseslande, som ikke alene kan bek(cid:230)mpe ulovlighederne og menneskehandelen, men ogs(cid:229) den illegale besk(cid:230)ftigelse i EU? Vil ansłgerlandene deltage i proceduren med at udforme og gennemfłre disse politikker? Svar (29. september 2000) R(cid:229)det deler fuldt ud det synspunkt, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem giver udtryk for med hensyn til den ulovlige indvandring og konsekvenserne heraf. I december 1998 nedsatte R(cid:229)det Gruppen p(cid:229) Hłjt Plan vedrłrende Asyl og Migration med henblik p(cid:229) at udvikle en integreret strategi p(cid:229) tv(cid:230)rs af słjlerne for at kunne undersłge de grundl(cid:230)ggende (cid:229)rsager til migration og flugt. Gruppen p(cid:229) hłjt plan fik til opgave at udarbejde handlingsplaner for visse oprindelses- lande for asylansłgere og/eller ulovlige indvandrere. R(cid:229)det vedtog handlingsplaner for fem lande (Afgha- nistan og omr(cid:229)det deromkring, Irak, Marokko, Somalia og Sri Lanka) i oktober 1999 og statslederne gav deres tilslutning til disse planer p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Tammerfors. Gennemfłrelsen af disse handlingsplaner overvejes i łjeblikket i gruppen p(cid:229) hłjt plan, som skal udarbejde en rapport om gennemfłrelsen til Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i december 2000. Det er klart, at handlingsplanerne ikke kan p(cid:229)tvinges de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande, men m(cid:229) gennemfłres i t(cid:230)t samarbejde med myndighederne i disse lande. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Tammerfors erkendte klart behovet for en samlet strategi for migration. Ifłlge punkt 11 i konklusionerne fra dette młde błr denne strategi tage fat p(cid:229) »de politiske spłrgsm(cid:229)l samt spłrgsm(cid:229)lene vedrłrende menneskerettigheder og udvikling i hjem- og transitlandene og hjem- og transitregionerne. Dette kr(cid:230)ver bek(cid:230)mpelse af fattigdom, forbedring af levevilk(cid:229)r og besk(cid:230)ftigelsesmulig- forebyggelse af konflikter og konsolidering af demokratiske stater samt sikring af respekt for heder, menneskerettighederne, navnlig mindretals, kvinders og błrns rettigheder. Med henblik herp(cid:229) opfordres b(cid:229)de EU og medlemsstaterne til inden for rammerne af deres respektive traktatf(cid:230)stede kompetence at bidrage til at skabe stłrre sammenh(cid:230)ng mellem EU(cid:146)s interne og eksterne politikker. Partnerskab med de berłrte tredjelande vil ogs(cid:229) f(cid:229) afgłrende betydning for, at en s(cid:229)dan politik kan gennemfłres tilfreds- stillende med henblik p(cid:229) at fremme f(cid:230)lles udvikling. «


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fordeling mellem medlemsstaterne af de tilladelser, der modtages i henhold til aftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien og mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Ungarn om bestemte betingelser for vejgodstransport og om fremme af kombineret transport»

eurovoc_concepts:
Bulgaria
European Community
Hungary
carriage of goods
combined transport
road transport

text: 16. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 168/13 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamen- tets og Rådets forordning om fordeling mellem medlemsstaterne af de tilladelser, der modtages i henhold til aftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien og mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Ungarn om bestemte betingelser for vejgodstransport og om fremme af kombineret transport« (2000/C 168/04) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 10. april 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 71 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informations- samfundet, som udpegede Dethmer H. Kielman til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6. april 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 372. plenarforsamling den 27. april 2000 følgende udtalelse med 111 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod. 1. Indledning 1. 1. Den 7. december 1995 bemyndigede Rådet Kommis- sionen til at føre forhandlinger om en eller flere aftaler om vejtransport med Ungarn, Rumænien og Bulgarien for at løse problemerne for vejgodstransporten mellem Grækenland og de andre medlemsstater. Problemet skulle nu kunne løses ved udveksling af vejtransittilladelser. Kommissionen tilstræbte i første omgang at indgå en 1. 2. multilateral aftale, men de tre lande foretrak at indgå særskilte aftaler. Disse aftaler udløber automatisk, når landene tiltræder EU. 1. 3. Kommissionens forslag er baseret på »Forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien om bestemte betingelser for vejgodstransport og om fremme af kombineret transport« (KOM(1999) 666 endelig udg. ). ØSU udtaler sig imidlertid udelukkende om Kommissionens »Forslag til Europa-Parla- mentets og Rådets forordning om fordeling mellem medlems- staterne af de tilladelser, der modtages i henhold til aftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Bulgarien og mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Ungarn om bestemte betingelser for vejgodstransport og om fremme af kombineret transport« (KOM(1999) 667 endelig udg. ). Kommissionen er nået frem til en aftale med Ungarn 1. 4. og Bulgarien, mens det endnu ikke er lykkedes at nå til enighed med Rumænien. Derfor vedrører det foreliggende forslag kun Rådets afgørelse om indgåelse af aftaler med Ungarn og Bulgarien. Det er Kommissionens bestemte hensigt hurtigt at nå til enighed med Rumænien, fordi aftalerne med Ungarn og Bulgarien ellers vil have begrænset værdi i praksis. 1. 5. Transporter udført i Østeuropa har til tider måttet bære urimeligt høje og ofte diskriminerende skatter og skattelignen- de afgifter. Derfor er det fastsat i aftalerne, at der kun må opkræves ikke-diskriminerende brugerafgifter eller vejafgifter, der er knyttet til brugen af infrastruktur. Selve transporten må ikke pålægges særlige skatter eller afgifter. 1. 6. Det er udtrykkeligt fastsat i aftalerne, at kun køretøjer, der mindst opfylder EURO I-standarderne, kan benytte tilladel- serne til kørsel gennem Bulgarien og Ungarn. I forslaget til rådsafgørelse om at indgå aftalerne med 1. 7. Bulgarien og Ungarn anføres det, at de henholdsvis 13 000 og 12 500 tilladelser, som EU årligt får fra Bulgarien og Ungarn, skal fordeles mellem medlemsstaterne ved en særskilt parla- ments- og rådsforordning. Formålet med det foreliggende forslag er altså at fordele tilladelserne mellem medlemsstaterne. 2. Generelle bemærkninger 2. 1. Kommissionen anvender Ungarns transitstatistik som beregningsgrundlag for transittilladelsernes fordeling mellem medlemsstaterne. 2. 2. Da EU’s formål med forhandlingerne var transitkørsel mellem Grækenland og de andre medlemsstater via en korridor gennem Bulgarien, Rumænien og Ungarn, er de ungarske transitstatistikker mest relevante. Det skal imidlertid fremgå af statistikkerne, at et køretøj med bestemmelsessted i »de andre medlemsstater« er passeret gennem hele den korridor, der omfatter Bulgarien, Rumænien og Ungarn. Man skal være opmærksom på kørsel, der er passeret gennem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Forbundsrepublikken Jugoslavien. C 168/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 6. 2000 De eksisterende ungarske statistikker gør det muligt at 2. 3. sondre mellem: — det land, hvor turen er startet, og — køretøjets indregistreringsland. På grundlag af disse data kan man altså udvælge de ture, der — starter i Grækenland og — udføres af køretøjer, der er indregistreret i en medlemsstat. Kommissionens 3. 3. forslag går ud på at give hver medlemsstat et fast antal på 100 tilladelser (svarende til under en procent af det samlede antal tilladelser, der er til rådighed) og fordele de resterende tilladelser mellem medlemsstaterne i forhold til det antal transitture, der er gennemført gennem Ungarn i de tre første kvartaler af 1998. 3. 3. 1. Eftersom der er fire medlemsstater, der slet ikke har gennemført transitture i de tre første kvartaler af 1998, og derudover seks medlemsstater, der har gennemført mindre end 5 ture, må det foreslåede faste antal på 100 tilladelser pr. medlemsstat efter ØSU’s bedste overbevisning være alt for højt. ØSU foreslår, at antallet reduceres til 50. Dermed bliver der yderligere 750 tilladelser, der kan fordeles i forhold til det antal transitture, der er gennemført i de tre første kvartaler af 1998. 2. 3. 1. Eftersom der foreligger ungarske transitstatistikker for de første tre kvartaler af 1998, og de er egnede til formålet, foreslår Kommissionen, at de lægges til grund for fordelingen mellem medlemsstaterne. En sådan fordeling vil efter ØSU’s mening være mere retfærdig og stemme bedre overens med virkeligheden. 2. 3. 2. Da der ikke findes pålidelige statistiske data om transitkørslen, er ØSU enig i, at man vil få de mest relevante data ved at bruge de eksisterende ungarske statistikker for de første tre kvartaler af 1998. Denne fremgangsmåde indebærer, at det samlede antal 3. 4. faste tilladelser udgør 750 i stedet for de 1 500, Kommissionen har foreslået, og at Grækenland får 12 109 i stedet for de foreslåede 11 368 tilladelser til transit gennem Bulgarien og 11 614 i stedet for de foreslåede 10 874 tilladelser til transit gennem Ungarn. 2. 3. 3. Det skal i øvrigt understreges, at Rumæniens deltagel- se er afgørende for, at korridoren mellem Grækenland og de andre medlemsstater kan fungere efter hensigten. I den forbindelse opfordrer ØSU Kommissionen til at gøre sit yderste for at videreføre forhandlingerne med Rumænien og tilstræbe en hurtig afslutning. 3. Særlige bemærkninger 3. 1. På grundlag af de ungarske transitstatistikker konklude- rer Kommissionen, at køretøjer, der er indregistreret i en af medlemsstaterne, tilsammen gennemførte 6 723 transitture gennem Ungarn med Grækenland som udgangspunkt i de første tre kvartaler af 1998. Heraf tegnede Grækenland sig for 6 646 transitture, dvs. næsten 99 %. For fire medlemsstaters vedkommende, nemlig Spanien, Irland, Luxembourg og Portu- gal, blev der slet ikke registreret nogen ture (se bilaget). 3. 2. På grundlag af disse — foreløbige — data fastslår Kommissionen følgende: »Det anses ikke for hensigtsmæssigt at give cirka 99 % af tilladelserne til Grækenland«. ØSU mener, at man bør anvende objektive kriterier, som afspejler virkeligheden. ØSU henstiller derfor, at Kommissionen hurtigst muligt indhenter mere præcise oplysninger, der gør det muligt at danne sig et bedre billede af forholdene, så Grækenland kan behandles på lige fod med alle andre medlemsstater. ØSU mener også, at denne fremgangsmåde svarer 3. 4. 1. bedre til Kommissionens egne overvejelser i den foreslåede forordning, hvor det anføres, at »tildeling af tilladelser bør ske efter kriterier, som fuldt ud tager hensyn til de eksisterende landtransportstrømme mellem Grækenland og de øvrige medlemsstater«. ØSU støtter Kommissionens forslag i artikel 4 om, at 3. 5. medlemsstaterne hvert år inden den 15. september skal tilsende Kommissionen de tilladelser, der ikke vil blive udnyttet inden årets udgang, så de kan komme andre medlemsstater til gode. 3. 6. Hvis Kommissionen støtter ØSU’s forslag til en mere retfærdig fordelingsnøgle, skal bilaget til den foreslåede forord- ning, hvor fordelingen er anført, ændres tilsvarende. 4. Sammenfatning og konklusioner ØSU mener, at Kommissionen med den ungarske 4. 1. transitstatistik har valgt det rigtige statistiske grundlag for forslaget om tilladelsernes fordeling. 16. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 168/15 For at tilladelserne kan udnyttes effektivt, finder ØSU 4. 2. det vigtigt, at der hurtigt indgås en aftale med Rumænien. 4. 3. Med hensyn til fordelingsforslaget gør ØSU opmærk- som på, at en medlemsstat, der på grundlag af statistikkerne har et berettiget krav på en stor andel af tilladelserne, rent faktisk bør tildeles denne andel. 4. 4. Da det samlede antal tilladelser er beskedent, finder ØSU det ikke hensigtsmæssigt, at hver medlemsstat tildeles et fast antal på 100 tilladelser. Det fremgår af de eksisterende data, at mange medlemsstater ikke eller næsten ikke gennemfører transitkørsel mellem Grækenland og de andre medlemsstater. ØSU mener, at et fast antal på 50 tilladelser pr. medlemsstat må være nok. 4. 5. ØSU tilslutter sig Kommissionens forslag om, at med- lemsstaterne hvert år inden den 15. september skal returnere uudnyttede tilladelser til Kommissionen, så de kan anvendes af medlemsstater, der har brug for dem. Bruxelles, den 27. april 2000. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Tilladelsernes fordeling mellem medlemsstaterne Den seneste foreliggende ungarske transitstatistik omfatter de første tre kvartaler af 1998. I de første tre kvartaler af 1998 udførte køretøjer, der er indregistreret i en af medlemsstaterne, følgende antal transitture med »Grækenland« som udgangspunkt: Indregistreringsland Antal transitture Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige 2 6 20 6 646 0 1 0 1 0 29 11 0 1 4 2 I alt 6 723


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu: dem «Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates zur Durchführung eines Fortbildungsprogramms für die Fachkreise der europäischen audiovisuellen Programmindustrie (MEDIA - Fortbildung) (2001-2005)», und dem «Vorschlag für einen Beschluß des Rates zur Durchführung eines Förderprogramms für Entwicklung, Vertrieb und Öffentlichkeitsarbeit hinsichtlich europäischer audiovisueller Werke (MEDIA PLUS - Entwicklung, Vertrieb und Öffentlichkeitsarbeit) (2001-2005)»

eurovoc_concepts:
EU programme
audiovisual industry
audiovisual production
cultural policy
programmes industry
vocational training

text: C 168/8 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 16. 6. 2000 Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu: — dem „Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates zur Durchführung eines Fortbildungsprogramms für die Fachkreise der europäischen audiovisuel- len Programmindustrie (MEDIA — Fortbildung) (2001-2005)“, und — dem „Vorschlag für einen Beschluß des Rates zur Durchführung eines Förderprogramms für Entwicklung, Vertrieb und O¨ ffentlichkeitsarbeit hinsichtlich europäischer audiovisueller Werke (MEDIA PLUS — Entwicklung, Vertrieb und O¨ ffentlichkeitsarbeit) (2001-2005)“ (2000/C 168/03) Der Rat beschloß am 6. März 2000, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 262 des EG- Vertrags um Stellungnahme zu den vorgenannten Vorschlägen zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Verkehr, Infrastrukturen, Informationsge- sellschaft nahm ihre Stellungnahme am 6. April 2000 an. Berichterstatter war Herr Herna´ndez Bataller. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 372. Plenartagung (Sitzung vom 27. April 2000) mit 111 Ja- Stimmen bei 1 Stimmenthaltung folgende Stellungnahme. 1. Einleitung Die Industrien der Informationsgesellschaft und in 1. 1. besonderem Maße die audiovisuelle Industrie gehören zu den Branchen mit den höchsten Wachstumsraten in der Europäischen Union. Studien zufolge werden die Einkünfte dieses Marktes vor 2005 um 70 % steigen, was allein für diesen Zeitraum auf die Schaffung von über 300 000 hochqualifizier- ten Arbeitsplätzen hinauslaufen könnte (1). Durch Digitalisierung, interaktive Dienste und techno- 1. 2. logische Konvergenz kommt es zu tiefgreifenden Veränderun- gen im audiovisuellen Bereich in seiner ursprünglichen Form. Ursache dafür sind neue Kreativitätsformen sowie Produktions- und Vertriebsverfahren, neu auf den Plan getretene Akteure, neue Inhalte und Dienstleistungen sowie neue direkte und abgeleitete Verwertungsmethoden der Werke. für den und keineswegs 1. 2. 1. Diese Veränderungen stellen darüber hinaus eine ein Umschich- Erweiterung tungsproblem auf dem audiovisuellen Markt dar: neben der wachsenden Zunahme des digitalen Fernsehens und neuer Anwendungen wie Online-Dienste, interaktives Fernsehen, Video-on-Demand (VOD) oder elektronische U¨ bertragung im Kino, können auch die herkömmlichen Angebotsbranchen wie der Videoverkauf und die Produktion bzw. Ausstrahlung von Kinofilmen mit Wachstumsraten aufwarten. 1. 2. 2. In diesem globalen Umfeld erweist sich die Produk- tion von audiovisuellen Inhalten als wichtige Wertschöpfungs- quelle für das 21. Jahrhundert, welche potentiell geeignet ist, die Entwicklung einer wettbewerbsfähigen europäischen Industrie und somit das Wirtschaftswachstum der Euro- päischen Union zu fördern. (1) Studie von Norcontel Ltd. im Auftrag der Kommission: Economic Implications of New Communications Technologies on the Audio- visual Markets, Abschlußbericht, 15. April 1997. 1. 3. Damit die audiovisuelle Programmindustrie ihre Rolle als Zugpferd für Wirtschaft und Industrie auch wirklich ausüben kann, müssen zunächst jedoch einige grundsätzliche Strukturprobleme angemessen gelöst werden. Diese Probleme betreffen in einigen Fällen die audiovisuelle Industrie im allgemeinen, wie etwa die Rückläufigkeit der pro U¨ bertragung erzielten Gewinne (da sich die Zuschauerzahlen zersplittern) oder die zu beobachtende Internationalisierung der Verwer- tungsmethoden, während sie sich in anderen Fällen als sehr spezifische Strukturschwächen der europäischen Industrie ma- nifestieren: — die Zersplitterung der nationalen bzw. regionalen Märkte, die den grenzüberschreitenden Umlauf von Programmen innerhalb des europäischen Raums erschwert; — die geringen Investitionen in die Planung und Umsetzung von audiovisuellen Projekten, was wiederum die Rentabi- lität der Programme verringert und das künftige Investi- tionsvermögen reduziert; — die unzureichende Kapitalausstattung der Unternehmen, die ihre industrielle Entwicklungsstrategie im internationa- len Geschäft gefährdet. 1. 4. Die europäische audiovisuelle Programmindustrie ist somit in einer schwachen Position, von der aus sie noch nicht im verschärften weltweiten Wettbewerb bestehen kann. Daher müssen Finanzierungsstrategien konzipiert werden, die in erster Linie die Entwicklungs-, Vernetzungs-, Vertriebs- und Vermarktungsfähigkeit auf internationaler Ebene fördern. Da- bei ist die Unterstützung der öffentlichen Stellen durch spezifi- sche und komplementäre finanzielle Fördermaßnahmen, um die Pluralität der Produzenten insbesondere in den innovative- ren Marktsegmenten zu steigern, von ausschlaggebender Be- deutung. Wenn die Qualität der europäischen Produktion durch effiziente Ausbildungsinstrumente und die Durchset- zungsfähigkeit in einem globalen Markt mit einer sich daraus ergebenden Steigerung des Marktanteils gewährleistet werden, dann können auch die Präsenz und der Gewinnanteil euro- päischer Programmproduzenten verstärkt werden. 16. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 168/9 1. 5. Seit 1997 hat die Kommission ihre audiovisuelle Politik einer gründlichen Prüfung unterzogen, insbesondere bezüglich der aktuellen und zukünftigen Auswirkungen des Starts in ein digitales Zeitalter. Ausdruck dieses Bemühens sind das Programm MEDIA II (1), die Anregungen und Beiträge, die zum Bericht der Hochrangigen Gruppe für Audiovisuelle Politik (2) eingingen, oder auch die Konsultationen der Fachkreise durch die Kommission im Rahmen der Konferenzen von Birmingham (April 1998) und Helsinki (September 1999) sowie das Grünbuch über die Konvergenz der Branchen Telekommunika- tion, Medien und Informationstechnologie (3). 2. Der Vorschlag der Kommission 2. 1. Die Kommission beabsichtigt mit dem von ihr vorge- schlagenen MEDIA-PLUS-Programm optimale, auf einer kohä- renten Strategie und klaren Zielsetzungen fußende Bedingun- gen zu schaffen, um auch weiterhin die für die europäische audiovisuelle aufgezeigten Schwierigkeiten zu entschärfen und es den Marktteilnehmern zu ermöglichen, optimale Positionen auf den neuen Märkten zu besetzen. Industrie 2. 1. 1. Die Fördersysteme zur Stärkung europäischer Akteu- re müssen einen pragmatischen Ansatz verfolgen, der dem Stand des audiovisuellen Marktes unter besonderer Berücksich- tigung struktureller Maßnahmen gerecht wird. Desweiteren müssen sie den Wertzuwachs im Zusammenhang mit der europäischen Dimension ebenso wie mit der kulturellen und nationalen Vielfalt der Mitgliedstaaten vermehren. 2. 1. 2. Elemente als unverzichtbar: Vor diesem Hintergrund erweisen sich folgende — ein Informations- und Begleitungssystem für die neuen Erfordernisse und Entwicklungen des audiovisuellen Mark- tes sowie der Austausch von Erfahrungen mit den Mitglied- staaten, um mögliche Synergien zu fördern; — der Vorrang, der dem transnationalen Verkehr von euro- päischen audiovisuellen Werken inner- wie außerhalb der Europäischen Union eingeräumt werden muß; — Komplementarität und Kohärenz gegenüber anderen Tätig- keiten der Gemeinschaft im selben Strategiebereich (Pro- gramm im Bildungs- und Berufsbildungswesen, Unter- stützung für KMU und für Technologien der Informations- gesellschaft, die e-Europa Initiative (4), das Programm „Eine benutzerfreundliche Informationsgesellschaft“ des Fünften Rahmenprogramms für Forschung und technologische (1) Stellungnahme des WSA zu dem „Vorschlag für einen Beschluß des Rates über ein Fortbildungsprogramm für die Fachkreise der europäischen audiovisuellen Programmindustrie (MEDIA II)“, ABl. C 256 vom 2. 10. 1995. (2) Das Digitale Zeitalter: Europäische audiovisuelle Politik, Bericht der Hochrangigen Gruppe für Audiovisuelle Politik, Luxemburg, 1998. (3) KOM(1997) 623 endg. und KOM(1999) 108 endg. Stellungnahme des WSA im ABl. C 214 vom 10. 07. 1998. Die Schlußfolgerungen der Konferenzen von Birmingham und Helsinki sind auf folgenden Webseiten verfügbar: http://europa. eu. int/eac und http://presiden- cy. finland. fi. (4) e-Europa. Eine Informationgsgesellschaft für alle. KOM(1999) 687 endg. Entwicklung (5); die Programme INFO 2000 und MLIS, weitere Ausbildungsprogramme wie SOKRATES und LEONARDO, die Zusammenarbeit mit Institutionen wie EUREKA (6), u. a. ); — komplementäre Ausrichtung bezüglich der auf nationaler und regionaler Ebene verfolgten Politik, unter stärkerer Berücksichtigung der spezifischen Bedürfnisse der In- dustrien jener Länder, deren audiovisuelle Produktionska- pazität schwach ausgeprägt ist oder jener mit geographisch oder sprachlich begrenztem Raum; — Unterstützung in den Stadien der audiovisuellen Kette, in denen ihre Tätigkeit den größten Mehrwert erzeugen kann (im wesentlichen vor und nach dem eigentlichen Produktionsprozeß); — Angemessene und regelmäßige Bewertung der Fördermaß- nahmen mit geeigneter Anpassung und verstärkter Rückgriff auf automatische Fördermechanismen, die durch die Bewährung auf dem Markt bedingt sind; — Durchführung von Pilotprojekten, die nach Erzielen über- zeugender Ergebnisse eine sofortige Anpassung der wich- tigsten Fördermechanismen des Programms(7) ermögli- chen; — Weiterführung der Zusammenarbeit mit Drittländern, die die Zielsetzungen der Europäischen Union im Bereich der audiovisuellen Programmpolitik teilen. 2. 2. Wie bereits bei MEDIA II gehören die im Rahmen des Programms MEDIA PLUS vorgesehenen Aktionen zwei verschiedenen Tätigkeitsfeldern an: Bildung und Berufsbildung (Artikel 150 des Vertrages) sowie Industrie (Artikel 157 des Vertrags) (8), das Projektentwicklung, Produktion, Vertrieb, Verkauf und O¨ ffentlichkeitsarbeit umfaßt. 2. 2. 1. Zu diesem Zweck wurden zwei Vorschläge für Beschlüsse des Rates erarbeitet, die die Absicht verfolgen, eine mit dem Markt in Einklang stehende Politik einzuführen, die entschieden auf eine optimale Nutzung der vom technischen Fortschritt gebotenen Vorteile durch die europäische audiovi- suelle Programmindustrie ausgerichtet ist. 2. 2. 2. Die Modalitäten der Finanzhilfe werden regelmäßig bewertet und angepaßt. Ausgehend von den Bewertungen kann die Kommission eventuell weitere, zu diesen beiden Instrumenten komplementäre Maßnahmen vorschlagen. (5) Stellungnahme des WSA zu dem „Fünften FTE-Rahmenprogramm (1998-2002)“; ABl. C 407 vom 28. 12. 1998. (6) Eureka-Audiovisuell ist eine 1989 gegründete paneuropäische zwischenstaatliche Organisation, die die Förderung der euro- päischen audiovisuellen Industrie zum Ziel hat. Sie besteht aus 35 Mitgliedern (den Mitgliedstaaten sowie der Kommission und dem Europarat als assoziiertem Mitglied). (7) ABl. C 343 vom 11. 11. 1998, S. 10-16. (8) Auch das Programm MEDIA II beruhte auf zwei Beschlüssen des Rates: im Teilbereich Fortbildung (Artikel 127 des Vertrags) wurde das Programm durch den Beschluß 95/564/EG des Rates vom 22. Dezember 1995, ABl. L 321 vom 30. 12. 1995, S. 33, aufge- stellt; im Teilbereich Projektentwicklung und Vertrieb (Artikel 130 des Vertrags) wurde das Programm aufgrund des Beschlusses 95/563/EG des Rates vom 10. Juli 1995, ABl. L 321 vom 30. 12. 95, S. 25, eingeleitet. C 168/10 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 16. 6. 2000 Im Bereich der Fortbildung (MEDIA-Fortbildung) zielen 2. 3. die vorgeschlagenen Maßnahmen im wesentlichen ab auf: 3. Allgemeine Bemerkungen — Einsatz neuer Technologien in Produktion und Vertrieb audiovisueller Programme mit hohem künstlerischem Wert und großem Verkaufspotential; — Berücksichtigung von Entwicklungspotentialen im euro- päischen und internationalen Markt; — Betriebswirtschaftliche Lenkung auf europäischer und in- ternationaler Ebene unter Einbeziehung der juristischen Aspekte, Finanzierung von Produktion, Verkauf und Ver- trieb; — Gestaltungstechniken, insbesondere für interaktive Pro- gramme zum Einsatz auf neuen elektronischen Medien. 2. 4. Für die Entwicklung und Produktion von hochwertigen audiovisuellen Programmen, die geeignet sind, auf einer wach- senden Anzahl von Trägermedien gewinnreich verkauft zu werden, sind erhebliche Investitionen erforderlich. Die Unter- stützung des MEDIA-PLUS-Programms muß im Vorberei- tungsstadium der Projekte beginnen, und zwar in Form einer geeigneten Entwicklung, die die Machbarkeit des Projekts, die vom Werk im Vergleich zu seinen Produktionskosten erwartete Rentabilität und sein kommerzielles Potential bewertet. Dieser Prozeß, der in anderen industriellen Branchen durchaus gängig ist, wird bei audiovisuellen Werken nicht weit genug getrieben, was allzu oft dazu führt, Projekte zu produzieren, deren Wirtschaftlichkeit nicht gesichert ist. 2. 5. Die Unterstützung von Vertrieb und Verkauf ragt als wichtigster Aktionsbereich aus den Maßnahmen des Vor- schlags für ein Programm MEDIA PLUS heraus, da sie sich unmittelbar auf die Tilgung und Rentabilisierung der Investitio- nen auswirkt, die die Voraussetzung zur Sicherung einer starken Marktposition der europäischen audiovisuellen Inhalte sind. Hierzu sind insbesondere der Aufbau und vor allem die Aufwertung von Katalogen mit Programmwerken erforderlich, zum Beispiel Kino-, Spiel-, Dokumentar- und Animationsfilme, die sich für eine Verwendung und Weiterverwendung in unterschiedlichen Kanälen und Formaten eignen. 2. 6. Die spezifischen Zielsetzungen der Beihilfen für die O¨ ffentlichkeitsarbeit stimmen allgemein mit denjenigen der allerdings werden vertriebsbezogenen Beihilfen überein; zusätzlich zu den im Vertriebsbereich aufgelegten Maßnahmen noch komplementäre Mechanismen eingesetzt, mit dem Ziel, den Zugang europäischer Werke und Programme zum euro- päischen und internationalen Markt zu verbessern. Der Ausschuß befürwortet den Vorschlag der Kommis- 3. 1. sion insofern, als es sich um komplementäre Maßnahmen handelt, die zur Verbreitung des gemeinsamen kulturellen Erbes beitragen. Gleichwohl ist er der Ansicht, daß: — die für das MEDIA PLUS-Programm vorgesehenen Finanz- mittel im Vergleich zu den ehrgeizigen Zielsetzungen zu knapp ausfallen. Daher fordert er eine Aufstockung der Haushaltsmittel. Die Marktmechanismen sind in bestimm- ten Bereichen dieses Sektors unzureichend, da sich der europäische Finanzsektor in der Regel nicht an Investitio- nen des audiovisuellen Sektors beteiligt, weil er in den erwähnten Bereichen keine Risiken eingehen möchte; — dieser Umstand in dem Vorschlag hervorgehoben werden sollte, da es um die Förderung unserer kulturellen Identität geht; — es für den Sektor sinnvoll wäre, wenn er mehr Daten zur Bewertung der vorangegangenen Programme zur Verfü- gung hätte, zumal die derzeit vorhandenen unzulänglich sind; — insbesondere die technologische Entwicklung und Innova- tion vorrangig gefördert werden sowie auf eine bessere Verteilung der Mittel geachtet werden sollte. — die Kommission eine Europäische Agentur für die Informa- tionsgesellschaft errichten sollte, die sich an der Koordinie- rung der einzelnen Initiativen im Bereich der Multimedia- Konvergenz beteiligt. 3. 2. Die Verabschiedung dieses Vorschlags ist in erster Linie wegen des damit zusammenhängenden Wertzuwachses dringend geboten. Davon abgesehen steigert er den grenzüber- schreitenden Umlauf von audiovisuellen Werken, indem einer- seits die Wettbewerbsfähigkeit der europäischen audiovisuellen Produktionsindustrie und andererseits das Bewußtsein für eine kulturelle europäische Identität gestärkt und verbessert werden, was alleine ein Tätigwerden der Gemeinschaft in diesem Bereich rechtfertigt. Gleichwohl bedauert der Ausschuß, daß in dem Vor- 3. 3. schlag nicht berücksichtigt wurde, daß die europäische audiovi- suelle Industrie ihre Bedeutung nicht allein ihren Unternehmen verdankt, sondern auch ihrer Funktion als Vehikel zur Förde- rung der europäischen Kultur und der demokratischen Werte. 3. 3. 1. Die Anerkennung der kulturellen Dimension der audiovisuellen Industrie, deren Erzeugnis aufgrund seines besonderen Wesens einzigartig ist, erklärt die im Bereich der audiovisuellen Medien bislang verfolgte Strategie, die sich um die Herstellung eines Gleichgewichts bemüht hat zwischen: — einerseits dem Recht auf freie Meinungsäußerung und dem Recht auf Information, die in einer demokratischen Gesellschaft gleichermaßen wichtig sind; Die im Bereich Entwicklung, Vertrieb und O¨ ffentlich- 2. 7. keitsarbeit umgesetzten Aktionen müssen den Bestimmungen inbesondere die des Vertrags in bezug auf Wettbewerb, einzuhaltende Disziplin betreffend staatliche Beihilfen, entspre- chen. — und andererseits der Wahrung des Allgemeininteresses, durch z. B. Schutz von Minderjährigen, Bekämpfung von Rassismus und Fremdenfeindlichkeit, Wahrung des Rechts auf Privatsphäre, Weiterentwicklung des sozialen Zusam- menhalts oder Gewährleistung der Pluralität. 16. 6. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 168/11 3. 4. Der Vorschlag sollte eine Bewertung der im Zuge seiner Umsetzung entstehenden Arbeitsplätze vornehmen. Der in diesem Bereich ein starkes audiovisuelle Sektor weist Wachstumspotential auf, und die Kommission sollte bei der Konzipierung und Umsetzung der gemeinschaftlichen Politi- ken und Maßnahmen stets die Zielvorgabe eines hohen Beschäftigungsniveaus vor Augen haben. 3. 5. Die Fördermaßnahmen im Bereich der Fortbildung sollten ein Instrument zur Förderung der Koordinierung zwischen den praxisorientierten Ausbildungsstätten, die eine technische Ausbildung vermitteln, und den Hochschuleinrich- tungen, die eine Grundausbildung anbieten, darstellen, wobei gleichzeitig der Gefahr einer übermäßigen Zersplitterung der Beihilfen vorgebeugt werden soll. Der WSA erwartet, daß Umsetzungskriterien festgelegt werden, mit denen die optimale Verwertung der Programme und der entsprechenden Finanzie- rung unter stärkerer Hervorhebung des pädagogischen Wertes für die Jugendlichen gewährleistet wird. 3. 5. 1. In jedem Fall muß die effiziente und dauerhafte Vernetzung zwischen Berufsbildungsstätten und den betreffen- den Unternehmen sichergestellt werden, um ein Gleichgewicht zwischen Grundausbildung und Fachausbildung herzustellen, das die Entwicklung der ständigen beruflichen Weiterbildung audiovisueller Fachkreise gewährleistet. Dabei sollten folgende Chancen wahrgenommen werden: — Fernunterricht durch Einsatz der neuen Technologien und deren Anwendung bei der Produktion audiovisueller Werke; — pädagogische Neuerungen, die die neuen Technologien und insbesondere die digitalen Medien bieten. 3. 5. 2. Es bedarf angemessener Maßnahmen für die berufli- che Weiterbildung, mit denen die berufliche Eingliederung und Anpassungsfähigkeit verbessert und der Unternehmergeist ausgebildet werden können, insbesondere durch Maßnahmen zur Förderung der technologischen Innovation zugunsten der KMU, und mit denen die Chancengleichheit zwischen den übrigen Marktteilnehmern gefördert werden kann. Gleichzeitig sollte mit diesen komplementären Maßnahmen auch die kulturelle und sprachliche Vielfalt in Europa aufgewertet werden. In jedem Fall sollte eine praxisorientierte Fortbildung sicher- gestellt werden, in der die pädagogischen Werte für die Jugendlichen stärker in den Vordergrund gerückt werden. 3. 5. 3. Darüber hinaus sollte die Kommission nach Ansicht des Ausschusses Maßnahmen miteinbeziehen, die aktiv eine stärkere Beteiligung von Frauen an der Umsetzung dieses Ausbildungsprogramms fördern und für die Zukunft eine wachsende weibliche Präsenz in diesem Sektor gewährleisten, da dies für seine weitere Entwicklung positiv wäre. Im Zusammenhang mit den Fördermaßnahmen in den 3. 6. Bereichen Entwicklung, Vertrieb und Verkauf von audiovisuel- len Werken erachtet es der Ausschuß für notwendig, die europäische audiovisuelle Industrie zu stärken, indem insbe- sondere unabhängigen europäischen Unternehmen der Zugang zum Markt erleichtert und die Förderung der euro- päischen audiovisuellen Werke und Unternehmen vorangetrie- ben wird. Als ebenso notwendig erachtet er alle Maßnahmen, mit denen der Zugang der O¨ ffentlichkeit zum europäischen audiovisuellen Kulturgut im Zuge europaweiter Digitalisierung und Vernetzung vor allem im Interesse der Bildung und zu pädagogischen Zwecken verbessert wird. Grundsätzlich sollte nach Ansicht des WSA der Entwicklung audiovisueller Werke Vorrang gegenüber dem Vertrieb und dem Verkauf gegeben werden. 3. 6. 1. Gründlicher betrachtet werden sollten die geplanten Kooperationsvorhaben zwischen Radiosendern, insbesondere durch Aktionen in Zusammenarbeit mit Facheinrichtungen wie EUREKA-Audiovisuell, um gemäß den Zielsetzungen des Programms gemeinsame Aktionen zur O¨ ffentlichkeitsarbeit durchzuführen. 3. 6. 2. Sinnvoll wäre die Entwicklung von Pilotprojekten im Rahmen von e-Europa, um sämtliche Maßnahmen zur Investitionsförderung im audiovisuellen Bereich zu harmoni- sieren und koordinieren und die zwischen den einzelnen Fördermechanismen bestehenden Synergien zu nutzen. In diesem Zusammenhang bekräftigt der Ausschuß die Notwen- digkeit, über Berichte mit ausreichenden Daten zur Bewertung der Ergebnisse zu verfügen, die bislang mit den verschiedenen Förderinstrumenten der audiovisuellen Industrie erzielt wur- den. Diese Berichte sollten den übrigen Gemeinschaftsinstitu- tionen und -organen zur Begutachtung vorgelegt werden. 3. 6. 3. Der Ausschuß begrüßt es, daß eine wirkungsvolle Koordinierung mit den im Bereich neue Technologien getroffe- nen Maßnahmen, insbesondere denen im Rahmen des Fünften Rahmenprogramms, vorgesehen ist, da die Qualität der Gemeinschaftsproduktion unverzichtbar ist, um das Vertrauen der Forschung in die Fördermaßnahmen des besagten Rahmen- programms wieder herzustellen. 3. 6. 4. Es müssen effiziente und angemessene Fördermecha- nismen zur Finanzierung der Unternehmen festgelegt werden, die Projekt-Bouquets vorlegen. Unter Gewährleistung einer maximalen Transparenz der Aktionen sollte dabei den automa- tischen Beihilfesystemen der Vorzug gegeben werden. 3. 6. 5. Nach Ansicht des WSA sollten jene Produkte vorran- gig behandelt werden, die eine längere kommerzielle Verwer- tungsdauer auf den einzelnen Märkten haben können. Was die U¨ bertragung der Programme anbelangt, so sollte bei der Förderung der Untertitelung nach Ansicht des Ausschusses ein Gleichgewicht angestrebt werden zwischen der Wahrung der Integrität des Werkes und der kulturellen Vielfalt, der Kosten- optimierung und der Nachfrage seitens der Bürger. Gleichzeitig sollten sich Untertitelung und Synchronisierung soweit ergän- zen, daß ein im Rahmen der technologischen Möglichkeiten zunehmend ausgewogenes Gleichgewicht hergestellt wird. C 168/12 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 16. 6. 2000 4. Schließlich bedauert der Ausschuß, daß sich die Kommis- sion in punkto Finanzierung und Mehrwert nicht ehrgeizigere Ziele für das Programm gesetzt hat. Insbesondere — weist er erneut darauf hin, daß im Interesse einer größeren Durchschlagkraft der Maßnahmen im kulturellen Bereich und der Förderung der kulturellen Identität in Europa auf politischer Ebene nicht nur das Bewußtsein der Benutzer geschärft und diese entsprechend informiert, sondern auch die Industrie und die Mitgliedstaaten entsprechend unterstützt werden müssen. Aus diesem Grund sollte die Kommission eine Europäische Agentur für die Informa- tionsgesellschaft errichten, die zur Koordinierung der ein- zelnen Initiativen im Bereich der Multimedia-Konvergenz beiträgt. — Diese Einrichtung, die der WSA bereits anläßlich der Erklärung von Oulu vorschlug, könnte eine praxisnahe und unbürokratische Stelle zum Ausgleich und zur Koope- ration und Koordination zwischen den verschiedenen Bereichen darstellen, von der Produktion bis zum Vertrieb unter einem europäischen Markenzeichen, wobei die Fi- nanzmittel und die geplanten finanziellen Fördermecha- nismen miteinander kombiniert werden können; — wäre es sinnvoll, weitere Förderinstrumente im audiovi- suellen Sektor vorzusehen, wie der Garantiefonds, zu dem die Kommission seinerzeit bereits einen Vorschlag erarbeitet hatte, der aber bislang nicht weiterverfolgt wurde. Brüssel, den 27. April 2000. Die Präsidentin des Wirtschafts- und Sozialausschusses Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Verordnung (EG) Nr. 843/2000 der Kommission vom 26. April 2000 zur Änderung der bei der Erstattung für Getreide anzuwendenden Berichtigung

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

text: L 102/46 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 27. 4. 2000 VERORDNUNG (EG) Nr. 843/2000 DER KOMMISSION vom 26. April 2000 zur Änderung der bei der Erstattung für Getreide anzuwendenden Berichtigung DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (3) den zur Zeit geltenden Betrag, um den die Erstattung für Getreide berichtigt wird, abzuändern. Die Berichtigung muß nach dem gleichen Verfahren fest- gesetzt werden wie die Erstattung; sie kann zwischen- zeitlich abgeändert werden — gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 8, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Der Betrag, um den die Erstattung für Getreide berichtigt wird, ist durch die Verordnung (EG) Nr. 770/2000 der Kommission (3) festgesetzt worden. Aufgrund der heutigen cif-Preise und der heutigen cif- Preise für Terminkäufe und unter Berücksichtigung der voraussichtlichen Marktentwicklung ist es erforderlich, HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Betrag, um den die nach Artikel 1 Absatz 1 Buchstaben a), b) und c), mit Ausnahme von Malz, der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 im voraus festgesetzten Erstattungen für Produkte zu berichtigen sind, wird wie im Anhang angegeben geändert. Diese Verordnung tritt am 27. April 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 26. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 94 vom 14. 4. 2000, S. 24. 27. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 102/47 zur Verordnung der Kommission vom 26. April 2000 zur Änderung der bei der Erstattung für Getreide anzuwendenden Berichtigung ANHANG Erzeugniscode Bestimmung (1) Laufender Monat 4 1. Term. 2. Term. 3. Term. 4. Term. 5. Term. 6. Term. 5 6 7 8 9 10 (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 03 02 01 — 01 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — –1,50 –1,34 — 0 — — –1,00 — –12,50 –12,50 0 — –20,00 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — –1,50 –1,34 — 0 — — 0 — –20,00 –20,00 –50,00 — –20,00 — –50,00 — 0 — — — –27,40 –25,60 –23,60 –21,80 –20,40 — — –68,50 –54,00 — 0 0 — 0 — — –1,00 — –20,00 –20,00 –50,00 — –20,00 — –50,00 — 0 — — — –27,40 –25,60 –23,60 –21,80 –20,40 — — –68,50 –54,00 — –1,50 –1,34 — 0 — — — — –20,00 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — –20,00 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) Folgende Bestimmungen sind vorgesehen: 01 alle Drittländer, 02 andere Drittländer, 03 Mauretanien, Mali, Niger, Senegal, Burkina Faso, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Kap Verde, Sierra Leone, Liberia, Côte d'Ivoire, Ghana, Togo, Tschad, Zentralafrikani- sche Republik, Benin, Kamerun, Äquatorialguinea, São Tomé und Príncipe, Gabun, Kongo, Demokratische Republik Kongo, Ruanda, Burundi, Angola, Sambia, Malawi, Mosambik, Namibia, Botsuana, Simbabwe, Lesotho, Swaziland, Seychellen, Komoren, Madagaskar, Dschibuti, Äthiopien, Eritrea und Mauritius. NB: Die Zonen sind diejenigen, die in der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 2145/92 der Kommission (ABl. L 214 vom 30. 7. 1992, S. 20) bestimmt sind