title: 2000 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 824/2000, nustatantis intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti

formats: html pdf print

text: 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 27 32000R0824 2000 4 20 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 100/31 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 824/2000 2000 m. balandžio 19 d. nustatantis intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1766/92 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1) su paskutiniais (EB) padarytais Nr. 1253/1999 (2), ypač į jo 5 straipsnį, Reglamentu pakeitimais, kadangi: Bendrijoje išauginamų grūdų vidutinę kokybę kuo labiau atitinkančios kokybės paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių, miežių, rugių, kukurūzų ir sorgų kainos yra fiksuotos. Įvairių kokybės kategorijų intervencinės kainos yra padi- dinamos arba sumažinamos atsižvelgiant į pastebėtus rinkos kainos pokyčius. Naudoti arba sandėliuoti netinkamos kokybės grūdai nėra priimtini intervencijai. Siekiant supaprastinti intervencijos valdymą ir, svar- biausia, tam, kad visų intervencijai siūlomų grūdų rūšių siuntos būtų vienarūšės, turėtų būti apibrėžtas minimalus kiekis, už kurį mažesnio dydžio siūlomų siuntų inter- vencinė agentūra neprivalo priimti. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse gali tekti nustatyti didesnį minimalų kiekį tonomis, kad intervencinės agentūros galėtų atsiž- velgti į anksčiau tose šalyse susiklosčiusias sąlygas ir nusistovėjusią didmeninės prekybos praktiką. intervencinėms Sąlygos, kuriomis grūdai yra siūlomi agentūroms ir kuriomis jos juos perima, turi būti kiek galima vienodesnės visoje Bendrijoje, kad būtų išvengta bet kokios gamintojų diskriminacijos. Turi būti apibrėžti paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių, miežių, rugių, kukurūzų ir sorgų kokybės nustatymo metodai. Be metinės atsargų ataskaitos, kurią valstybės narės turi pateikti pagal 1996 m. lapkričio 8 d. Komisijos regla- mentą (EB) Nr. 2148/96, nustatantį valstybinių interven- cinių žemės ūkio produktų atsargų įvertinimo ir kont- rolės taisykles (3), su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 808/1999 (4), jos taip pat privalo tikrinti, kaip intervencinės atsargos išsilaikiusios. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) padarytais reglamentas (EEB) 1992 m. kovo 19 d. Komisijos Nr. 689/92, nustatantis intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo tvarką ir sąlygas (5), su paskutiniais Reglamentu pakeitimais, (EB) Nr. 1664/1999 (6), liepos 4 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1908/84, nustatantis standartinius metodus grūdų kokybei nustatyti (7), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2507/87 (8), buvo dažnai juos reikėtų pakeisti. iš dalies keičiami. Kad būtų aiškiau, ir 1984 m. (9) Grūdų vadybos komitetas per komiteto pirmininko nustatytą laiką nepateikė savo nuomonės, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 4 straipsnio 2 dalyje nurodytais laikotarpiais visi ne mažiau kaip 80 tonų paprastųjų kviečių, miežių, rugių, kukurūzų arba sorgų ar 10 tonų kietųjų kviečių, kurių derlius nuimtas Bendrijoje, vienarūšes siuntas turintys savininkai turi teisę pasiūlyti tas siuntas intervencinei agentūrai. Intervencinės agentūros vis dėlto gali nustatyti didesnį mini- malų kiekį tonomis. 2 straipsnis Intervencijai tinka tik sveiki, švarūs ir tinkamos rinkai 1. kokybės grūdai. 2. Jie laikomi sveikais, švariais ir tinkamos rinkai kokybės, jei visų brendimo stadijų metu yra tam tikrai rūšiai būdingos spalvos, neturi neįprasto kvapo, yra be gyvų kenkėjų (taip pat ir atitinka I priede išdėstytus būtiniausius kokybės ir erkių) reikalavimus, o jų radioaktyvumo lygis neviršija Bendrijos regla- mentais nustatytų ribų. Produkto radioaktyviosios taršos lygis tikrinamas tik tuo atveju, jei to reikalauja aplinkybės, ir tiek ilgai, kiek būtina. Jei kontro- liniai patikrinimai yra būtini, jų trukmė ir aprėptis nustatomi Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 23 straipsnyje numatyta tvarka. tais atvejais, jei pagal analizės duomenis paprastųjų Be to, jie kviečių siuntos Zeleny koeficientas yra nuo 22 iki 30, laikomi sveikais, švariais ir tinkamos rinkai kokybės, kaip apibrėžta 1 dalyje, jei iš jų gauta tešla yra nelipni ir tinkama apdoroti mašinomis. (1) OL L 181, 1992 7 1, p. 21. (2) OL L 160, 1999 6 26, p. 18. (3) OL L 288, 1996 11 9, p. 6. (4) OL L 102, 1999 4 17, p. 70. (5) OL L 74, 1992 3 20, p. 18. (6) OL L 197, 1999 7 29, p. 28. (7) OL L 178, 1984 7 5, p. 22. (8) OL L 235, 1987 8 20, p. 10. 28 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. Šiame reglamente visa kita, išskyrus nepažeistus pagrin- 3. dinių grūdus, laikoma II priede aprašytomis medžiagomis. b) siūlomų grūdų pavadinimas; c) siūlomų grūdų sandėliavimo vieta; Pagrindinių javų ir kitokių javų pažeisti, skalsių paveikti arba sugedę grūdai priskiriami „įvairių priemaišų“ grupei, net jeigu turi kitoms grupėms priskiriamų defektų. d) siūlomų grūdų kiekis, pagrindinės charakteristikos ir derliaus nuėmimo metai; 3 straipsnis Intervencijai pagal Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 5 ir 6 straipsnių nuostatas siūlomų grūdų kokybei nustatyti taikomi tokie metodai: 3. 1. Medžiagoms, išskyrus nepažeistus pagrindinių grūdus, taikomas III priede aprašytas standartinis metodas. 3. 2. Drėgmės kiekiui nustatyti taikomas IV priede aprašytas standartinis metodas. Tačiau valstybės narės gali taikyti ir kitus IV priede išdėstytu principu paremtus metodus, ISO 712:1998 metodą arba infraraudonųjų spindulių technolo- gijos metodą. Kilus ginčui, priimtini tik taikant IV priede aprašytą metodą gauti rezultatai. 3. 3. Tanino kiekiui sorguose nustatyti taikomas ISO 9648:1988 metodas. 3. 4. Paprastųjų kviečių tešlos nelipnumui ir apdorojamumui mašinomis nustatyti taikomas V priede aprašytas standar- tinis metodas. 3. 5. Baltymų kiekiui sumaltuose paprastuosiuose kviečiuose nustatyti taikomas Tarptautinės grūdų chemijos asociacijos (ICC) patvirtintas metodas, kurio standartai išdėstyti pozi- cijoje Nr. 105/2: „baltymų kiekio grūduose ir jų produk- tuose nustatymo metodas“. Tačiau valstybėms narėms leidžiama taikyti bet kokį kitą metodą. Tokiu atveju jos turi pateikti Komisijai ICC patvir- tinimą, kad taikant tokį metodą gaunami tapatūs rezul- tatai. 3. 6. Maltų paprastųjų kviečių Zeleny koeficientui nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 5529:1992 reikalavimus. 3. 7. Hagberg kritimo skaičius (amilazės aktyvumo bandymas) nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 3093:1982 reika- lavimus. 3. 8. Kietųjų kviečių stikliškumo praradimo rodikliui nustatyti taikomas VI priede aprašytas standartinis metodas. 3. 9. Natūriniam svoriui nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 7971/2:1995 reikalavimus. 4 straipsnis Pasiūlymai 1. jei yra surašyti intervencinės agentūros išleistoje formoje, kurioje turi būti nurodyta: laikomi galiojančiais, intervencijai a) pareiškėjo pavardė ar pavadinimas; e) intervencinis centras, kuriam teikiamas pasiūlymas. Formoje taip pat turi būti deklaracija, patvirtinanti, kad produktų kilmės vieta yra Bendrija, arba, jei grūdai dėl jų augi- intervencijai pagal ypatingas sąlygas – nimo vietos priimami informacija apie jų auginimo regioną. Tačiau intervencinės agentūros gali ir kitomis rašytinėmis formomis, ypač nuotolinio ryšio prie- monėmis, pateiktus pasiūlymus, jeigu jose pateikta visa 1 pastraipoje nurodyta informacija. laikyti galiojančiais trečios pastraipos nuostatas pateiktų Nepažeisdamos pagal pasiūlymų galiojimo nuo jų pateikimo dienos valstybės narės gali tarnybai vėliau būtų persiųsta ar tiesiogiai pateikta pirmoje pastraipoje nurodyta forma. reikalauti, kad kompetentingai 2. Jei pasiūlymas nepriimtinas, intervencinė agentūra apie tai informuoja atitinkamą ūkio subjektą per penkias darbo dienas nuo pasiūlymo gavimo. 3. Jei pasiūlymas priimtinas, ūkio subjektui kaip įmanoma greičiau turi būti nurodytas sandėlis, kuriame grūdai turi būti perimti, ir pranešamas pristatymų tvarkaraštis. Siūlytojo arba sandėlininko prašymu intervencinė agentūra gali koreguoti minėtą tvarkaraštį. Visa grūdų siunta turi būti pristatyta ne vėliau kaip iki ketvir- tojo mėnesio, einančio po mėnesio, kurį pasiūlymas buvo gautas pabaigos, tačiau Ispanijoje, Graikijoje, Italijoje ir Portuga- lijoje ne vėliau kaip liepos 1 d. , o kitose valstybėse narėse – liepos 31 d. 5 straipsnis Intervencinė agentūra perima siūlomus grūdus, 1. jeigu ji arba jos atstovas nustato visos į intervencinį sandėlį pristatytos siuntos prekių kiekį, ir kad jos atitinka būtiniausius reikalau- jamus standartus, nurodytus prieduose. Kokybės charakteristikos nustatomos iš siūlomos siuntos 2. tipinio mėginio, kurį sudaro kiekvieno pristatymo metu paimti mėginiai, imant po vieną mėginį iš ne mažesnio kaip 60 tonų grūdų kiekio. 3. ir Pristatytas kiekis pasveriamas dalyvaujant siūlytojui intervencinės agentūros atstovui, kuris turi būti nepriklausomas nuo siūlytojo. 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 29 Intervencinės agentūros atstovas gali kartu būti ir sandėlininkas. Jei taip yra: a) per 45 dienas po perėmimo intervencinė agentūra pati atlieka bent jau tūrio patikrinimą; skirtumas tarp svėrimo būdu nustatyto kiekio ir kiekio, įvertinto taikant tūrio mata- vimo metodą, negali būti didesnis kaip 5 %; d) jei leistina paklaida viršijama, grūdai turi būti pasverti nedel- siant. Jei nustatytas svoris yra mažesnis už užregistruotąjį, svėrimo išlaidas padengia sandėlininkas, jei didesnis, – EŽŪOGF. 6 straipsnis b) jei leistina paklaida neviršijama ir vėliau pasvėrus paaiškėja, jog esamas grūdų kiekis skiriasi nuo grūdų kiekio, įrašyto į sąskaitas perimant grūdus, sandėlininkas padengia visas su tuo skirtumu susijusias išlaidas; Intervencinė agentūra pasirūpina, kad, jos atsakomybe, paimtų mėginių fizinės ir techninės charakteristikos būtų išanalizuotos per 20 darbo dienų nuo tipinio mėginio sudarymo. c) jei leistina paklaida viršijama, grūdai turi būti pasverti nedel- siant. Jei nustatytas svoris yra mažesnis už užregistruotąjį, svėrimo išlaidas padengia sandėlininkas, jei didesnis, – valstybė narė. sandėlyje, kuriame Jei grūdai perimami laikomi 4. pasiūlymo pateikimo metu, jų kiekis gali būti nustatytas remiantis atsargų apskaitos dokumentais, kurie turi atitikti profesinius ir intervencinės agentūros reikalavimus, taip pat turi būti patenkintos tokios sąlygos: jie a) atsargų apskaitos dokumentuose yra įrašytas svoris, svėrimo metu nustatytos fizinės kokybės charakteristikos ir, svar- biausia, drėgmės kiekis, informacija apie silosavimą (jei jo būta) ir apdorojimą; grūdai turi būti buvę pasverti ne anks- čiau kaip prieš 10 mėnesių; b) sandėlininkas patvirtina, kad siūloma siunta visiškai atitinka atsargų apskaitos dokumentuose įrašytus duomenis; c) svėrimo metu nustatytos kokybės charakteristikos yra tokios pačios, kaip ir tipinio mėginio, sudaryto iš intervencinės agentūros arba jos atstovo paimtų mėginių, imant po vieną iš 60 tonų grūdų kiekio. 5. Jei taikoma šio straipsnio 4 dalis: a) užregistruotinas kiekis yra atsargų apskaitos dokumentuose jei reikia, – pakoreguotas atsižvelgiant į nurodytas kiekis, skirtumus tarp svėrimo metu užregistruoto ir pagal tipinį mėginį nustatyto drėgnumo ir įvairių priemaišų (Schwarzbesatz) kiekio procentais. Skirtumas tarp įvairių prie- maišų kiekio procentais gali būti svarbus tik siekiant suma- žinti apskaitos dokumentuose įrašytą svorį; (arba) b) per 45 dienas po perėmimo intervencinė agentūra atlieka papildomą tūrio patikrinimą; skirtumas tarp svėrimo būdu nustatyto kiekio ir kiekio, įvertinto taikant tūrio matavimo metodą, negali būti didesnis kaip 5 %; c) jei leistina paklaida neviršijama ir vėliau pasvėrus paaiškėja, jog esamas grūdų kiekis skiriasi nuo grūdų kiekio, įrašyto į sąskaitas perimant grūdus, sandėlininkas padengia visas su tuo skirtumu susijusias išlaidas; ištyrus paaiškėja, kad pasiūlyti grūdai neatitinka interven- jie grąžinami siūlytojo Jei cijos būtiniausių kokybės reikalavimų, sąskaita. Siūlytojas taip pat padengia visas patirtas išlaidas. Siūlytojas padengia tokias išlaidas: a) tanino kiekio sorguose nustatymo; b) amilazės aktyvumo (Hagberg) bandymo; c) baltymų kiekio kietuosiuose kviečiuose ir paprastuosiuose kviečiuose nustatymo; d) Zeleny bandymo; e) apdorojamumo mašinomis bandymo. Kilus ginčui, intervencinė agentūra atlieka būtinus pakartotinus grūdų bandymus, kurių išlaidas padengia pralaimėjusioji šalis. 7 straipsnis Intervencinė agentūra surašo kiekvienos aktą. Jame nurodoma: siuntos perėmimo a) kiekio ir būtiniausių charakteristikų patikrinimo data; b) pristatytos siuntos svoris; c) mėginių skaičius, paimtas tipiniam mėginiui sudaryti; d) nustatytos fizinės charakteristikos; e) už technologinių kriterijų analizavimą atsakingos tarnybos pavadinimas ir analizės rezultatai. Įrašius datą aktas išsiunčiamas pasirašyti sandėlininkui. 8 straipsnis Nepažeidžiant straipsnio 2 dalies, už pristatytą į sandėlį 1. krovinį, prieš jį iškraunant siūlytojui mokama Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 3 straipsnio 1 dalyje nurodyta intervencinė kaina, galiojanti pirmą pristatymo dieną, nurodytą pranešime apie pasiūlymo priėmimą. Ši kaina koreguojama pagal 9 straipsnyje nurodytus kainų didinimo ir mažinimo atvejus. 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. Tačiau jei grūdai pristatomi mėnesį, kurį intervencinė kaina yra mažesnė nei buvusi pasiūlymo pateikimo mėnesį, mokama didesnioji suma. Ši nuostata netaikoma rugpjūčio ir rugsėjo mėnesiais pasiūlytiems kukurūzams ir sorgams. Pagal Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 4 straipsnį priim- grūdų 2. dama perėmimo vietą ir pradinę datą. intervencinė pasiūlymą agentūra nustato Grūdų pervežimo iš vietos, kur jie sandėliuojami pateikiant pasiūlymą, į intervencinį centrą, į kurį vežti pigiausia, išlaidas padengia siūlytojas. intervencinė agentūra perima grūdus ne intervenciniame Jei centre, į kurį vežti pigiausia, ji nustato ir padengia visas papil- domas vežimo išlaidas. Tokiu atveju ankstesniojoje pastraipoje minėtas išlaidas nustato intervencinė agentūra. Jei intervencinė agentūra, susitarusi su siūlytoju, laiko prekes toje pačioje vietoje, kurioje jos buvo pateikiant pasiūlymą, ankstesnės pastraipos antrajame sakinyje nurodytos išlaidos ir išvežimo iš sandėlio išlaidos (įvertintos pagal tuo metu vals- tybėje narėje faktiškai įregistruotus tarifus) yra išskaitomos iš intervencinės kainos. Sumokama praėjus 30–35 dienoms po perėmimo pagal 3. 5 straipsnio nuostatas datos. 9 straipsnis e) jei sudygusių grūdų kiekis yra didesnis kaip 2,5 %, už kiek- vieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR; f) jei įvairių priemaišų (Schwarzbesatz) kiekis kietuosiuose kvie- čiuose yra didesnis kaip 0,5 %, o paprastuosiuose kviečiuose, rugiuose, miežiuose, kukurūzuose ir sorguose – didesnis kaip 1 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina maži- nama po 0,1 EUR; g) jei margų grūdų kiekis kietuosiuose kviečiuose yra didesnis kaip 20 %. , už kiekvieną papildomą procentą ar jo dalį kaina mažinama po 0,2 EUR; h) jei baltymų kiekis paprastuosiuose kviečiuose yra mažesnis kaip 11,5 %, kaina mažinama VII priedo IV lentelėje nurody- tais dydžiais; i) jei tanino kiekis siūlomuose sorguose yra didesnis kaip 0,4 % sausosios medžiagos, kainos sumaži- nimas apskaičiuojamas taikant VIII priede aprašytą metodą. intervencijai 10 straipsnis 1. Intervencinės agentūros supirktus produktus sandėliuo- jantis ūkio subjektas privalo juos saugoti bei reguliariai tikrinti, kaip išsilaikę, ir nedelsdamas pranešti agentūrai apie bet kokius tokio pobūdžio nesklandumus. Intervencinė agentūra privalo tikrinti 2. laikomų produktų kokybę ne mažiau kaip kartą per metus. Mėginiai gali būti imami atliekant inventorizaciją, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 2148/96 4 straipsnyje. Intervencinė kaina didinama arba mažinama eurais už toną ir taikoma bendrai, kaip numatyta toliau: 11 straipsnis a) jei intervencijai siūlomų grūdų drėgnumas yra mažesnis kaip lentelėje nurodytais 14 %, kaina didinama VII priedo I dydžiais. Jei intervencijai siūlomų grūdų drėgnis yra didesnis kaip 14 %, kaina mažinama VII priedo II lentelėje nurodytais dydžiais; Jei būtina, intervencinės agentūros nustato šio reglamento nuostatas atitinkančias papildomas perėmimo procedūras ir sąlygas, įvertindamos ypatingas tos valstybės narės sąlygas; pavyzdžiui, jos gali reikalauti periodinių atsargų ataskaitų. b) jei intervencijai siūlomų paprastųjų kviečių arba miežių natūrinis skiriasi nuo atitinkamai 76 kg/hl arba 64 kg/hl natūrinio svorio, kaina mažinama VII priedo III lentelėje nurodytais dydžiais; svoris c) jei skaldytų grūdų kiekis kietuosiuose kviečiuose, papras- tuose kviečiuose, rugiuose ir miežiuose yra didesnis kaip 3 %, o kukurūzuose ir sorguose – didesnis kaip 4 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR; kaip 2 %, d) jei grūdų priemaišų kiekis kietuosiuose kviečiuose yra kaip 3 %, rugiuose didesnis kukurūzuose ir sorguose – didesnis kaip 4 %, o paprastuo- siuose kviečiuose ir miežiuose – didesnis kaip 5 %, už kiek- vieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR; didesnis – 12 straipsnis Nuo 2000 m. Nr. 689/92 ir Reglamentas (EEB) Nr. 1908/84. liepos 1 d. nustoja galioti Reglamentas (EEB) 13 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2000 m. liepos 1 d. 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2000 m. balandžio 19 d. Komisijos vardu Franz FISHLER Komisijos narys 32 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. I PRIEDAS Kietieji kviečiai Papras-tieji kviečiai Rugiai Miežiai Kukurū-zai Sorgai A. Maksimalus drėgmės kiekis 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % B. Medžiagų, išskyrus nepažeistus pagrin- 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % dinių javų grūdus, maksimalus kiekis: 1. Skaldyti grūdai 6 % 2. Grūdų priemaišos (išskyrus paminėtą- 5 % 5 % 7 % 5 % 5 % 5 % 10 % 10 % 12 % 5 % 5 % sias 3 punkte): a) sudžiūvę grūdai b) kitų rūšių grūdai 3 % c) kenkėjų apgadinti grūdai 9 >= >; 5 % d) grūdai pakitusios spalvos gemalais – – – – – – e) džiovinant perkaitinti grūdai 0,50 % 0,50 % 1,5 % 3 % 3 % 3 % 3. Dėmėti grūdai ir (arba) fuzariozės 5 % pažeisti grūdai, iš kurių: — pažeisti fuzariozės 4. Sudygę grūdai 5. Įvairios priemaišos (Schwarzbesatz): a) pašalinės sėklos: 1,5 % 4 % 3 % – – 4 % 3 % – – 4 % 3 % – – 6 % 3 % – – 6 % 3 % – – 6 % 3 % — kenksmingos 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — kitos b) pažeisti grūdai: — savaiminio kaitinimo arba per džiovinant karščio didelio pažeisti grūdai 0,05 % 0,05 % — kiti c) pašalinės medžiagos d) lukštai e) skalsės f) sugedę grūdai g) negyvi vabzdžiai ar jų dalys 0,05 % 0,05 % 0,05 % – – – – – – – – – 73 70 62 – – – – – – – – 1 % – C. Visiškai arba iš dalies margų grūdų 27 % maksimali procentinė dalis D. Maksimalus tanino kiekis (1) E. Minimalus natūrinis svoris (kg/hl) – 78 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 33 Kietieji kviečiai Papras-tieji kviečiai Rugiai Miežiai Kukurū-zai Sorgai F. Minimalus baltymų kiekis (1): — 2000–2001 prekybos rinkoje metais 11,5 % — 2001–2002 prekybos rinkoje metais 11,5 % — 2002–2003 ir vėlesniais metais 11,5 % G. Hagberg kritimo skaičius (sekundėmis) H. Minimalus Zeleny koeficientas (ml) (1) Kaip sausosios medžiagos procentinė dalis. 220 – 10 % 10,3 % 10,5 % 220 22 – – 120 – – – – – – – – – – 34 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. 1. MEDŽIAGŲ, IŠSKYRUS NEPAŽEISTUS PAGRINDINIŲ JAVŲ GRŪDUS, APIBRĖŽIMAI II PRIEDAS 1. 1. Skaldyti grūdai Skaldytais grūdais laikomi grūdai, kurių endospermo dalis yra atidengta. Šiai grupei taip pat priskiriami kulių pažeisti grūdai ir grūdai be gemalo. Kukurūzų „skaldytais grūdais“ laikomi grūdai ar jų dalys, kurie išbyra per 4,5 mm skersmens apvalių akučių sietą. Sorgų „skaldytais grūdais“ laikomi grūdai ar jų dalys, kurie išbyra per 1,8 mm skersmens apvalių akučių sietą. 1. 2. Grūdų priemaišos a) Sudžiūvę grūdai: tai grūdai, kurie, pašalinus visas kitas šiame priede aprašytas medžiagas, išbyra per tokių dydžių akučių sietą: paprastieji kviečiai – 2,0 mm, rugiai – 1,8 mm, kietieji kviečiai – 1,9 mm, miežiai – 2,2 mm. Nepaisant šio apibrėžimo: — vertinant ne mažesnio kaip 64 kg/hl natūrinio svorio miežius iš Suomijos arba Švedijos, siūlomus interven- cijai tose valstybėse narėse, — jei miežių drėgnumas sudaro ne daugiau kaip 12,5 %, „sudžiūvę grūdai“ yra grūdai, kurie, pašalinus visas kitas šiame priede aprašytas medžiagas, išbyra per 2,0 mm pločio pailgų akučių sietą. Be to, šiai grupei priklauso šalčio pažeisti arba nesubrendę (žali) grūdai: b) Kitų javų grūdai: visi grūdai, kurie yra ne mėginiui paimtos grūdų rūšies, c) Kenkėjų pažeisti grūdai: apgraužti grūdai. Šiai grupei priklauso ir vabalų pažeisti grūdai. d) Grūdai su pakitusios spalvos gemalais, margi grūdai, fuzariozės pažeisti grūdai: grūdai su pakitusios spalvos gemalais – tai grūdai, kurių apvalkalas yra nuo rudos iki rusvai juodos spalvos, o gemalas yra normalus ir nesudygęs. Jei paprastuosiuose kviečiuose grūdų su pakitusios spalvos gemalais yra ne daugiau kaip 8 %, į tai nekreipiama dėmesio. Vertinant kietuosius kviečius: — grūdai, turintys nuo rudos iki rusvai juodos spalvos dėmių ne pačiame gemale, laikomi margais grūdais, — fuzariozės pažeistais grūdais laikomi grūdai, kurių apyvaisis pasidengęs Fusarium mycelium; tokie grūdai atrodo kiek sudžiūvę, susiraukšlėję ir turi rožinių arba baltų difuzinių lopinėlių neryškiais kontūrais; e) džiovinant perkaitinti grūdai – tai tokie grūdai, kurie turi išorinių nudeginimo požymių, tačiau nėra pažeisti. 1. 3. Sudygę grūdai Sudygę grūdai – tai grūdai, kurių šaknelė arba daigelis yra aiškiai matomi plika akimi. Tačiau vertinant sudygusių grūdų kiekį, būtina atsižvelgti į bendrą mėginio grūdų išvaizdą. Kai kurių javų rūšių grūdų gemalai yra išsikišę, pvz. , kietųjų kviečių, ir gemalo apvalkalai suskyla purtant grūdus. Tokie grūdai primena sudygusius grūdus, tačiau šiai grupei neturi būti priskirti. Sudygusiais laikomi tik tie grūdai, kurių gemalas turi aiškiai matomų pokyčių, dėl kurių juos lengva atskirti nuo įprastinių grūdų. 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 35 1. 4. Įvairios priemaišos (Schwarzbesatz) a) Pašalinės sėklos „Pašalinės sėklos“ – tai kitų augalų rūšių (išskyrus javų) sėklos. Šiai grupei priklauso netinkamos perdirbti sėklos, pašarams tinkamos sėklos ir kenksmingųjų augalų sėklos. „Nuodingosios sėklos“ – tai tokios sėklos, kurios yra nuodingos žmonėms ir gyvuliams, kliudančios arba sunki- nančios grūdų valymo bei malimo darbus ir bloginančios iš grūdų gaminamų produktų kokybę; b) Pažeisti grūdai „Pažeisti grūdai“ – tai tokie grūdai, kurie yra laikomi netinkamais vartoti žmonėms, gyvulių pašarams, nes yra supuvę, apkrėsti miltlige, bakterijomis ar netinkami dėl kitų priežasčių. Šiai grupei priklauso ir savaime kaistant arba per didelio karščio džiovinant sugedę grūdai. Sugedę džiovinant arba kūlėti grūdai yra tokie visiškai subrendę grūdai, kurių lukštai yra nuo pilkšvai rudos iki juodos spalvos, o grūdo skerspjūvis – nuo gelsvai pilkos iki rusvai juodo atspalvio. Kviečių mašalų užpulti grūdai laikomi pažeistais tik tuomet, kai daugiau kaip pusė grūdo paviršiaus yra nuo pilkos iki juodos spalvos dėl antrinio kriptogamų užkrato. Jei spalva pakitusi mažiau kaip pusėje grūdo ploto, jie turi būti priskirti kenkėjų pažeistiems grūdams; c) Pašalinės medžiagos Visos medžiagos grūdų mėginyje, kurios neišbyra per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą (išskyrus kitų javų grūdus ir ypač stambius pagrindinių javų grūdus) ir kurios išbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą, laikomos pašalinėmis medžiagomis. Šiai grupei priskiriami ir akmenėliai, smėlis, šiaudų dalelės ir kitos mėginiuose esančios priemaišos, kurie išbyra per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą ir neišbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą. Šis apibrėžimas netaikomas kukurūzams. Vertinant kukurūzus, be pirmojoje pastraipoje paminėtųjų, pašalinėmis medžiagomis laikomos visos mėginyje esančios medžiagos, kurios išbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą; d) lukštai (kukurūzų burbuolės dalys); e) skalsės; f) sugedę grūdai; g) negyvi vabzdžiai ir jų dalys. 1. 5. Gyvi kenkėjai 1. 6. Stikliškumą praradę margi grūdai (mitadiné arba margi) Kietųjų kviečių mitadiné grūdai – tai tokie grūdai, kurių grūdas nėra visiškai stikliškas. 2. KIEKVIENAI JAVŲ RŪŠIAI BŪDINGOS PRIEMAIŠOS, KURIAS REIKIA ĮVERTINTI 2. 1. Kietieji kviečiai Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, grūdai su pakitusios spalvos gemalu, fuzariozės pažeisti margi grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai. Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, skalsės, sugedę grūdai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys. 2. 2. Paprastieji kviečiai Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, grūdai su pakitusios spalvos gemalu ir džiovinant perkaitinti grūdai. Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, skalsės, sugedę grūdai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys. 36 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. 2. 3. Rugiai Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai. Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, skalsės, negyvi vabzdžiai ir jų dalys. 2. 4. Miežiai Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai. Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys. 2. 5. Kukurūzai Grūdų priemaišos: kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai. Pašalinėmis medžiagomis laikomos visos mėginyje esančios medžiagos, kurios išbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą. Įvairiomis priemaišomis laikomos visos pašalinės sėklos, pašalinės medžiagos, lukštai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys. 2. 6. Sorgai Grūdų priemaišos: kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai. Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys. 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 37 III PRIEDAS STANDARTINIS MEDŽIAGŲ, IŠSKYRUS NEPAžEISTUS PAGRINDINIŲ JAVŲ GRŪDŲ, NUSTATYMO METODAS 1. Vidutiniškai 250 g dydžio paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių, rugių ir miežių mėginiai sijojami per du sietus: vieną su 3,5 mm pločio pailgomis akutėmis, o kitą – su 1,0 mm pločio pailgomis akutėmis. Norint užtikrinti sijojimo tolygumą, rekomenduojama naudoti mechaninius sijotuvus, pvz. , vibracinį stalą su įmon- tuotais sietais. Per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą neišbyrėjusios ir per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą išbyrėjusios medžiagos pasveriamos kartu ir yra laikomos pašalinėmis medžiagomis. Jei tarp medžiagų, išbyrėjusių per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą yra „kitų javų grūdų“ grupei priklausančių grūdų arba ypač stambių pagrindinių javų grūdų, jie sudedami į išsijotą mėginį. Sijojant per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą reikia atidžiai tikrinti, ar nėra gyvų kenkėjų. Iš išsijoto mėginio dalytuvu paimamas nuo 50 g iki 100 g dydžio mėginys. Šis mėginys pasveriamas. Po to šis mėginys paskleidžiamas ant stalo, iš jo pincetu arba kauline mentele išrenkami skaldyti grūdai, kitų javų grūdai, sudygę grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, šalčio pažeisti grūdai, grūdai su pakitusios spalvos gemalu, margi grūdai, pašalinės sėklos, skalsės, pažeisti grūdai, sugedę grūdai, lukštai, gyvi kenkėjai ir negyvi vabzdžiai. Jei mėginyje randama neišlukštentų grūdų, jie išlukštenami rankomis, o lukštai priskiriami pašalinėms medžiagoms. Akmenėliai, smėlis ir šiaudų dalelės laikomos pašalinėmis medžiagomis. Paskui tas pats mėginys pusę minutės sijojamas sietu, kurio pailgų akučių plotis: paprastiesiems kviečiams – 2,0 mm, rugiams – 1,8 mm, kietiesiems kviečiams – 1,9 mm, miežiams – 2,2 mm. Per sietą išbyrėję grūdai laikomi sudžiūvusiais grūdais. Šiai grupei priskiriami šalčio pažeisti ir nepribrendę grūdai. 2. 500 g dydžio kukurūzų ir 250 g dydžio sorgų mėginiai pusę minutės sijojami 1,0 mm pločio pailgų akučių sietu. Tikrinama, ar nėra gyvų kenkėjų ir negyvų vabzdžių. Pincetu arba kauline mentele iš 1,0 mm pločio pailgų akučių sieto išrinkami akmenėliai, smėlis, šiaudų dalelės ir kitos pašalinės medžiagos. Šios išrinktos medžiagos sudedamos kartu su per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą išbyrėjusiomis medžiagomis ir pasveriamos. Iš išsijoto mėginio dalytuvu paimami tokio dydžio mėginiai: kukurūzų nuo 100 g iki 200 g, sorgų – nuo 25 g iki 50 g. Šis mėginys pasveriamas. Plonu sluoksniu mėginys paskleidžiamas ant stalo. Pincetu arba kauline mentele ištri- nami kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, šalčio pažeisti grūdai, sudygę grūdai, pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, lukštai, gyvi kenkėjai ir negyvi vabzdžiai. Paskui mėginys sijojamas sietu, kurio pailgų akučių plotis: miežiams – 4,5 mm, sorgams – 1,8 mm. Per šį sietą išbyrėjusios medžiagos laikomos skaldytais grūdais. 3. 1 ir 2 dalyse aprašytais metodais nustatytos medžiagų, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, grupės labai stropiai pasveriamos 0,01 g tikslumu ir paskirstomos pagal procentines vidutinio dydžio mėginio dalis. Duomenys 0,1 % tikslumu pateikiami analizės protokole. Tikrinama, ar nėra gyvų kenkėjų. Paprastai atliekamos dvi kiekvieno mėginio analizės. Jų rezultatai, nustatant minėtąsias medžiagas, neturi skirtis daugiau kaip 10 %. 4. 1, 2 ir 3 dalyse aprašytose operacijose naudojama įranga: a) mėginių dalytuvas, pvz. , kūginis arba gofruotas prietaisas; b) tiksliosios arba analizinės svarstyklės; c) 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm ir 3,5 mm pločio pailgų akučių sietai ir sietai su 1,8 mm ir 4,5 mm skersmens apvaliomis akutėmis. Sietai gali būti įtvirtinti vibraciniame stale. 38 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. IV PRIEDAS STANDARTINIS DRĖGMĖS KIEKIO NUSTATYMO METODAS 1. Principas Produktas džiovinamas nuo 130° C iki 133° C temperatūros patalpoje, esant įprastam atmosferos slėgiui; džiovinimo trukmė priklauso nuo dalelių dydžio. 2. Taikymo sritis Šis džiovinimo metodas taikomas susmulkintiems grūdams, kurių ne mažiau kaip 50 % išbyra per 0,5 mm skers- mens apvalių akučių sietą, o ant sieto, kurio apvalių akučių skersmuo 1,0 mm, lieka ne daugiau kaip 10 % medžiagos. Šis metodas taikomas ir miltams. 3. Įranga Tiksliosios svarstyklės. Smulkintuvas, pagamintas iš drėgmės nesugeriančios medžiagos, lengvai valomas, juo galima smulkinti greitai ir toly- giai, neperkaitinant, į jį patenka minimalus kiekis išorės oro ir jis atitinka 2 skyriuje paminėtus reikalavimus (pvz. , atskiriamasis veleninis smulkintuvas). Iš nerūdijančio metalo arba stiklo pagamintas indas su pakankamai sandariu dangčiu; darbo paviršius, ant kurio mėginį galima būtų paskleisti 0,3 g/cm2 tankiu. Elektrinė izoterminė kaitinimo kamera, nustatyta palaikyti nuo 130° C iki 133° C (1) pakankamą ventiliaciją (2). temperatūrą ir turinti Desikatorius su metaline arba porcelianine plokšte (stora, perforuota), pripildytas bet kokio tinkamo desikanto. 4. Tyrimas Džiovinimas Šiek tiek daugiau kaip 5 g susmulkintų mažagrūdžių javų grūdų arba 8 g susmulkintų kukurūzų sudedama į iš anksto pasvertą indą ir užregistruojama jų masė 1 mg tikslumu. Indas dedamas į kaitinimo kamerą, įkaitintą iki 130–133° C temperatūros. Tai reikia padaryti kaip įmanoma greičiau, kad temperatūra nesumažėtų per daug. Kai temperatūra kaitinimo kameroje vėl pasieks 130–133° C, mažagrūdžių javų grūdai džiovinami dvi valandas, o kukurūzai – keturias valandas. Indas ištraukiamas iš kaitinimo kameros, greitai uždengiamas dangčiu ir leidžiama 30–45 minučių atvėsti desikatoriuje, paskui pasveriama (1 mg tikslumu). 5. Skaičiavimo metodas ir formulė E = mėginio pradinė masė; M = mėginio masė po paruošimo; M’ = mėginio masė po susmulkinimo; m = išdžiovinto mėginio masė. Produkto drėgnumas procentais yra toks: — be išankstinio paruošimo: (E – m) × 100/E, — su išankstiniu paruošimu: ((M’ – m)M/M’ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM’). Turi būti atlikti ne mažiau kaip du bandymai. 6. Kartojimas Vieno laboranto vienu metu arba vienas tuoj pat po kito atliktų dviejų bandymų rezultatai neturi skirtis daugiau kaip 0,15 g drėgmės verte 100 g mėginyje. Jei taip nėra, bandymus reikia pakartoti. (1) Oro temperatūra kaitinimo kameros viduje. (2) Jos kaitinimo galia turi būti tokia, kad nustačius veikti nuo 130° C iki 133° C temperatūroje ir sudėjus maksimalų kiekį vienu metu džiovintinų mėginių, tokią temperatūrą galima būtų pasiekti greičiau kaip per 45 minutes. Ventiliacija turi būti tokia, kad mažagrūdžius javus (paprastuosius kviečius, kietuosius kviečius, miežius, sorgus ir rugius) džiovinus dvi valandas, o kukurūzus – keturias valandas, manų kruopų (arba kukurūzų) visų mėginių, kurie gali tilpti kaitinimo kameroje, rezul- tatai ne daugiau kaip 0,15 % skirtųsi nuo rezultatų, gautų džiovinus mažagrūdžius javus tris valandas, o kukurūzus – penkias valandas. 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 39 TEŠLOS IŠ PAPRASTŲJŲ KVIEČIŲ LIPNUMO IR TINKAMUMO MECHANINIAM APDOROJIMUI NUSTA- TYMO METODIKA V PRIEDAS 1. Pavadinimas Kvietinių miltų tiriamojo kepimo metodas 2. Taikymo sritis Metodas taikomas eksperimentiniu būdu sumaltiems kvietiniams miltams, skirtiems mielinei duonai kepti. 3. Principas Tešla specialiu maišytuvu gaminama iš miltų, vandens, mielių, druskos ir sacharozės. Padalijus tešlą, tešlos ruoši- niai apvalinami, laikomi 30 minučių,; paskui formuojami, dedami ant lakštų ir kepami nustatytą laiką. Surašomos tešlos apdorojamumo charakteristikos. Įvertinamas kepalų tūris ir aukštis. 4. Ingredientai 4. 1. Mielės Saccharomyces cerevisiae aktyvios sausosios mielės iš DHW-Hamburg-Wansbeck arba tokių pačių charakteristikų produktas. 4. 2. Vandentiekio vanduo 4. 3. Cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalas 30 ± 0,5 g natrio chlorido (naudojamo prekyboje), 30 ± 0,5 g sacharozės (naudojamos prekyboje) ir 0,040 ± 0,001 g askorbo rūgšties ištirpinama 800 ± 5 g vandens. Kiekvieną dieną ruošiamas naujas tirpalas. 4. 4. Cukraus tirpalas 5 ± 0,1 g sacharozės (naudojamos prekyboje) ištirpinama 95 ± 1 g vandens. Kiekvieną dieną ruošiamas naujas tirpalas. 4. 5. Fermentiškai aktyvus maltas salyklas Naudojamas prekyboje. 5. Įranga 5. 1. Kepimo patalpa Joje palaikoma nuo 22° C iki 25° C temperatūra. 5. 2. Šaldytuvas Palaikantis 4 ± 2° C temperatūrą. 5. 3. Svarstyklės Svėrimo galia 2 kg, svėrimo paklaida 2 g. 5. 4. Svarstyklės Svėrimo galia 0,5 kg, svėrimo paklaida 0,1 g. 5. 5. Analizinės svarstyklės Svėrimo paklaida 0,1 × 10-3 g. 40 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. 5. 6. Maišyklė Stephan UMTA 10 su Detmold modelio maišikliu iš Stephan Soehne GmbH arba kitas analogiškų charakteristikų įrenginys. 5. 7. Kildinimo kamera Reguliuojama, palaikoma 30 ± 1 °C temperatūra. 5. 8. Atviros plastikinės dėžutės Pagamintos iš polimetilmetakrilato (Plexiglas, Perspex). Vidiniai matmenys 25 cm × 25 cm × 15 cm aukščio, sienelių storis 0,5 ± 0,05 cm. 5. 9. Kvadratiniai plastikiniai lakštai Pagaminti 0,05 cm. iš polimetilmetakrilato (Plexiglas, Perspex). Dydis ne mažiau kaip 30 cm × 30 cm, storis 0,5 ± 5. 10. Formavimo įrenginys Brabender rutulinis apvalintuvas (Brabender OHG) ar kitas analogiškų charakteristikų įrenginys. 6. Mėginių ėmimas Pagal ICC standartą 101. 7. Tyrimas 7. 1. Vandens kiekio nustatymas Vandens absorbcija nustatoma pagal ICC standartą 115/1. 7. 2. Malto salyklo priedo nustatymas Miltų kritimo skaičius nustatomas pagal ISO 3093:1982. Jei kritimo skaičius yra didesnis kaip 250, naudojamas malto salyklo priedas. Salyklo kiekis, kurio reikia pasiekti kritimo skaičių nuo 200 iki 250, nustatomas ruošiant miltų mišinių seriją su didėjančiu malto salyklo (4. 5) kiekiu. Jei kritimo skaičius yra 250 arba mažesnis, malto salyklo priedo nededama. 7. 3. Aktyvių sausųjų mielių reaktyvavimas Cukraus tirpalo (4. 4) temperatūrą nustatoma 35 ± 1°C. Viena aktyvių sausųjų mielių masės dalis supilama į ketu- rias cukraus tirpalo atitinkamos temperatūros masės dalis. Nemaišoma. Jei reikia, lėtai pasukiojama. Paliekama 10 ± 1 minučių, paskui maišoma, kol susidaro vienalytė suspensija. Ji panaudojama per 10 minučių. 7. 4. Miltų ir vandens temperatūra tešlos maišymui Miltų ir vandens temperatūra turi būti tokia, kad įmaišytos tešlos temperatūra būtų 27 ±1 C. 7. 5. Tešlos sudėtis 2 g tikslumu pasveriama 10 y/3 g miltų pagal esamą drėgnumą (tai atitinka 1 kg miltų, kurių drėgnumas 14 %); čia „y“ yra naudotas miltų kiekis bandyme farinografu (žr. ICC standartą. 115, 9. 1 punktą). 0,2 g tikslumu pasve- riamas salyklo miltelių kiekis, reikalingas sumažinti kritimo rodiklį iki ribų nuo 200 iki 250 (7. 2). Pasveriama 430 ± 5 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalo (4. 3) ir įpilama tiek vandens, kad bendra masė sudarytų (x–9) 10 y/3 g (žr. 10. 2); čia „x“ yra bandyme farinografu (žr. ICC standartą. 115, 9. 1 punktą) naudoto vandens kiekis. Bendra masė (paprastai nuo 450 g iki 650 g) turi būti sudaryta 1,5 g tikslumu. Pasveriama 90 ± 1 g mielių suspensijos (7. 3). Bendra tešlos masė pažymima P ir apskaičiuojama kaip miltų, cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalo, vandens, mielių suspensijos ir salyklo kiekio suma. 7. 6. Maišymas Prieš maišant maišyklės temperatūra šiltu vandeniu pakeliama iki 27 ± 1 °C. Į maišyklę supilami skysti tešlos ingredientai, ant jų suberiami miltai, sumaišyti su maltu salyklu. 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 41 Maišyklė įjungiama (pirmu greičiu, 1 400 aps. /min. ) maišymo pradžios pritvirtinta prie maišyklės dangčio grandyklė du kartus apsukama. ir tešla maišoma 60 sekundžių. Po 20 sekundžių nuo Išmatuojama tešlos temperatūra. Ji turi būti ne mažesnė kaip 26° C ir ne didesnė kaip 28° C; jei ji neatitinka šio intervalo, tešla išmetama ir, parinkus reikiamą komponentų temperatūrą, užmaišoma nauja jos porcija. Tešlos savybės įvertinamos vienu iš toliau nurodytų terminų: — nelipni ir tinkama mechaniniam apdorojimui, — lipni ir netinkama mechaniniam apdorojimui. Nelipnia ir tinkama mechaniniam apdorojimui laikoma tešla, kurios masė rišli, beveik nelimpa prie maišyklės sienelių ir maišiklio. Tešla turi būti lengvai paimama rankomis ir vienu judesiu be žymių nuostolių išimama iš maišyklės. 7. 7. Dalijimas ir apvalinimas 2 g tikslumu pasveriami trys tešlos ruošiniai, kurių masė apskaičiuojama pagal formulę: p = 0,25 P, čia: p = pasverto tešlos ruošinio masė; P = visos tešlos masė. Tuoj pat tešlos ruošiniai 15 sekundžių apvalinami formavimo įrenginiu (5. 10), paskui sudedami ant kvadratinių plastikinių lakštų (5. 9), uždengiami apverstomis plastikinėmis dėžutėmis (5. 8) 30 ± 2 minučių laikomi kildinimo kameroje (5. 7). Miltais nebarstoma. 7. 8. Formavimas Išimti iš kildinimo kameros ruošiniai, uždengti apverstomis dėžutėmis, ant plastikinių lakštų atnešami prie forma- vimo įrenginio (5. 10) ir kiekvienas jų dar kartą apvalinamas 15 sekundžių. Tešlos ruošiniai atidengiami tik prieš apvalinimą. Tešlos savybės pakartotinai įvertinamos tais pačiais terminais: — nelipni ir tinkama mechaniniam apdorojimui, — lipni ir netinkama mechaniniam apdorojimui. Nelipnia ir tinkama mechaniniam apdorojimui laikoma tešla, kurios ruošiniai beveik arba visai nelimpa prie formavimo įrenginio sienelių ir gali laisvai jame judėti, suformuojant taisyklingos formos rutulį. Operacijos pabai- goje, pakėlus formavimo įrenginio dangtelį, turi nesimatyti prie sienelių prilipusios tešlos. (7. 9; 7. 10; 8). 9. Tyrimo ataskaita Tyrimo ataskaitoje turi būti pateikta: — tešlos tinkamumo mechaniniam apdorojimui įvertinimas maišymo pabaigoje ir formavimo metu, — miltų be malto salyklo priedo kritimo skaičius; — visi pastebėti nukrypimai. Joje taip pat turi būti nurodyta: — taikytas tyrimo metodas; — visa reikiama informacija mėginiui identifikuoti. 10. Bendrosios pastabos 10. 1. 10. 2. Formulė suminiam tešlos skysčių kiekiui apskaičiuoti paremta tokiais principais: reikiamai konsistencijai gauti, į 300 g miltų, kurių drėgnumas 14 %, pilama x ml vandens. Kadangi tiriamasis kepimas atliekamas iš 1 kg miltų, kurių drėgnumas 14 %, o vandens kiekis x nustatytas 300 g miltų, tiriamajam kepimui reikiamas vandens kiekis apskaičiuojamas dalijant x iš trijų ir dauginant iš dešimties, kitaip tariant – 10 x/3 g. 42 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. 430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpale yra 15 g druskos ir 15 g cukraus. Šis tirpalo kiekis įskaičiuo- jamas į suminį skysčio kiekį. Taigi, norint pridėti į tešlą 10 x/3 g vandens, į ją reikia pridėti (10 x/3 + 30) g skysčio; šį kiekį sudaro 430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalo ir vanduo. Nors dalį mielių suspensijai gauti sunaudoto vandens sugeria mielės, šioje suspensijoje taip pat yra laisvo vandens. Nustatyta, kad 90 g mielių suspensijos yra 60 g laisvo vandens. Šis kiekis vandens turi būti išskaičiuotas iš tešlos skysčio kiekio, taigi būtina pridėti 10 x/3 plius 30 minus 60 g. Tai gali būti išreikšta taip: (10 x3 + 30) – 60 = 10 x/30 –30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, t. y. 7. 5. punkte nurodyta formule. Jei, pvz. , bandyme farino- grafu vandens kiekis x buvo 165 ml, šią vertę reikia įrašyti į minėtą formulę; taigi prie 430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties reikia pridėti tokį kiekį vandens: ð 165 – 9 Þ10=3= 156 × 10/3 = 520 g. 10. 3. Šis metodas netaikomas tiesiogiai kviečiams. Norint pritaikyti jį kviečių kepimo savybėms įvertinti naudojama toliau pateikta metodika: Iš kviečių išvalomos priemaišos ir nustatomas valytų kviečių drėgnumas. Jeigu jis yra nuo 15,0 % iki 16,0 %, kviečių drėkinti nereikia. Jei drėgnumas yra kitoks, likus ne mažiau kaip trims valandoms iki malimo jis suregu- liuojamas, kad būtų 15,5 ± 0,5 %. Kviečiai malami Buehler laboratoriniu malūnu MLU 202 ar Brabender Quadrantum Senior malūnuarba kitu analo- giškų charakteristikų įrenginiu. Malimo procesas sureguliuojamas taip, kad miltų išeiga būtų ne mažesnė kaip 72 %, o pelenų kiekis, išreikštas sausųjų medžiagų masės procentais, sudarytų nuo 0,50 iki 0,60 %. Pelenų kiekis miltuose nustatomas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 (OJ L 147, 1995 6 30, p. 7) I priedo nuostatas, o drėgnumas – pagal šio reglamento nuostatas. Išeiga apskaičiuojama pagal tokią lygtį: (cid:1) ð ð E ¼ 100 – f ÞF Þ= 100 – w ð (cid:2)× 100 %,, ÞW čia: E f = išeiga; = miltų drėgnumas; w = kviečių drėgnumas; F = pagamintų f drėgnumo miltų masė; W = w drėgnumo sumaltų kviečių masė. Pastaba: Postbus 15, Wageningen, Nyderlandai, 1977 m. kovo 31 d. dokumente T 77/300. informacija apie naudotinus komponentus ir įrangą pateikta Instituut von Groan, Meel en Brood, TNO – 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 43 VI PRIEDAS STIKLIŠKUMO PRARADIMO RODIKLIO NUSTATYMAS 1. Principas Grūdų, kurie visiškai ar iš dalies prarado stikliškumą, procentinei daliai nustatyti naudojama tik dalis mėginio. Grūdai supjaustomi Pohlo grūdų pjaustytuvu arba jam tapačiu įtaisu. 2. Įranga — Pohlo grūdų pjaustytuvas arba jam tapatus įtaisas, — pincetas, skalpelis, — padėklas arba dubuo. 3. Tyrimas: a) tyrimas atliekamas su 100 g mėginiu, išrinkus visas medžiagas, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus; b) mėginys paskleidžiamas ant padėklo ir gerai homogenizuojamas; c) plokštelė įstatoma į grūdų pjaustytuvą ir ant grotelių paberiama sauja grūdų. Gerai pakratoma, kad kiekvienoje skylutėje būtų tik po vieną grūdą. Atskiriamoji dalis grūdams prispausti nuleidžiama, ir grūdai perpjaunami; d) paruošiama pakankamai plokštelių, kad galima būtų perpjauti ne mažiau kaip 600 grūdų; e) suskaičiuojami grūdai, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą („mitadiné“); f) apskaičiuojama grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą („mitadiné“), procentinė dalis. 4. Rezultatų išraiška I = medžiagų, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, masė, M = išvalytų grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą („mitadiné“), procentinė dalis. 5. Rezultatas Grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą („mitadiné“), procentinė dalis yra: [M ×(100 – I)]/100 =. 44 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. VII PRIEDAS I LENTELĖ Kainos padidinimo dėl drėgmės kiekio tarifai Drėgmės kiekis (%) Kainos padidinimas (EUR/t) 13,4 13,3 13,2 13,1 13,0 12,9 12,8 12,7 12,6 12,5 12,4 12,3 12,2 12,1 12,0 11,9 11,8 11,7 11,6 11,5 11,4 11,3 11,2 11,1 11,0 10,9 10,8 10,7 10,6 10,5 10,4 10,3 10,2 10,1 10,0 0,1 0,2 0,3 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 1,8 1,9 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,8 2,9 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 45 II LENTELĖ Kainos sumažinimo dėl drėgmės kiekio tarifai Drėgmės kiekis (%) Kainos sumažinimas (EUR/t) 14,5 14,4 14,3 14,2 14,1 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 Javai Paprastieji kviečiai Miežiai III LENTELĖ Kainos sumažinimo dėl natūrinio svorio tarifai Natūrinis svoris (kg/hl) Kainos sumažinimas (EUR/t) nuo 76 iki 75 nuo 75 iki 74 nuo 74 iki 73 nuo 64,0 iki 62,0 0,5 1,0 1,5 1,0 IV LENTELĖ Kainos sumažinimo dėl baltymų kiekio tarifai Baltymų kiekis (1) (N × 5,7) 2000–2001 rinkos metai 2001–2002 rinkos metai nuo 11,5 iki 11,0 nuo 11,0 iki 10,5 nuo 10,5 iki 10,3 nuo 10,3 iki 10,0 (1) Kaip sausosios medžiagos procentinė dalis. 1,5 3,0 5,0 5,0 2,0 4,0 5,0 (EUR/t) 2002–2003 ir vėlesni rinkos metai 2,5 5 46 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. VIII PRIEDAS Praktinis metodas intervencinių agentūrų taikomam sorgų kainų mažinimui nustatyti 1. Pagrindiniai duomenys P = tanino kiekis žaliavoje, 0,4 % = tanino kiekio procentinės dalies riba, kurią viršijus mažinama kaina, 11 % (1) = sumažinimo dalis, atitinkanti 1 % tanino sausojoje medžiagoje. 2. Sumažinimo tarifo apskaičiavimas Intervencinės kainos mažinimo tarifas eurais skaičiuojamas pagal tokią formulę: Þ 11 P – 0,40 ð (1) Sorgų kainos sumažinimo tarifas pagal tanino kiekį 1 000 g sausosios medžiagos: a) naminių paukščių galima pasisavinti energija, esanti 1 000 g sorgų sausosios medžiagos su 0 % teoriniu tanino kiekiu: 3 917 kcal; b) naminių paukščių galimos pasisavinti energijos, esančios 1 000 g sorgų sausosios medžiagos, sumažėjimas sulig kiekvienu tanino kiekio procentu: 419 kcal; c) skirtumas procentais tarp maksimalaus intervencijai priimtino tanino kiekio sorguose ir standartinės kokybės reikalavimuose numatyto kiekio: 1,0 – 0,30 = 0,70; d) skirtumas procentais tarp naminių paukščių galimos pasisavinti energijos sorguose su 1,0 proc. tanino ir naminių paukščių galimos pasisavinti energijos sorguose su standartinės kokybės (0,30 %) tanino kiekiu: (cid:1) 100 - Þ ð 3 917 - 419 x 1,0 Þ ð 3 917 - 419 x 0,30 (cid:2) x 100 ¼ 7,74 % e) sumažinimas, atitinkantis 1 % tanino kiekio, viršijus 0,30 % ribą: 7,74 0,70 ¼ EUR 11


title: PERGUNTA ESCRITA E-1266/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) à Comissão. O microcrédito como forma de atenuação da pobreza.

eurovoc_concepts:
EU aid
development aid
microloan
poverty

text: 20. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 53 E/115 receitas provenientes dos direitos aduaneiros e aos direitos niveladores agr(cid:237)colas, e, por outro, (cid:224)s despesas, incluindo as restitui(cid:231)ıes previstas (cid:224)s exporta(cid:231)ıes agr(cid:237)colas e demais impactos de relevo sobre as despesas or(cid:231)amentais, tanto em termos de import(cid:226)ncias envolvidas como no que diz respeito (cid:224) propor(cid:231)ªo das dota(cid:231)ıes or(cid:231)amentais anuais destinadas a financiar as ac(cid:231)ıes externas da Comunidade? Resposta dada pelo ComissÆrio Lamy em nome da Comissªo (11 de Maio de 2000) A Comunidade jÆ considera a China como membro da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio (OMC), na medida que beneficia das taxas dos direitos aplicÆveis no (cid:226)mbito da clÆusula da na(cid:231)ªo mais favorecida sobre as exporta(cid:231)ıes para a Comunidade. AlØm disso, a adesªo da China (cid:224) OMC nªo alterarÆ os compromissos assumidos pela Comunidade na OMC em matØria de acesso ao mercado, incluindo as taxas dos direitos. A adesªo da China (cid:224) OMC Ø uma negocia(cid:231)ªo sobre os compromissos futuros da China e nªo sobre os dos actuais membros da OMC. Os n(cid:237)veis de receitas dos direitos aduaneiros dependerªo, por conseguinte, do n(cid:237)vel das importa(cid:231)ıes. Admitindo que a adesªo da China (cid:224) OMC permitirÆ incrementar as suas exporta(cid:231)ıes para a Comunidade, Ø de prever um aumento das receitas dos direitos a longo prazo. A China reduzirÆ as taxas dos direitos agr(cid:237)colas aplicÆveis (cid:224) importa(cid:231)ªo de produtos provenientes de todos os membros da OMC, incluindo da Comunidade. Tal redu(cid:231)ªo aumentarÆ as possibilidades de acesso ao mercado dos produtos comunitÆrios, mas nªo alterarÆ os compromissos em matØria de exporta(cid:231)ªo assumidos pela Comunidade no Uruguay Round. Por conseguinte, as despesas or(cid:231)amentais da Comunidade deverªo manter-se dentro dos limites autorizados. (2001/C 53 E/146) PERGUNTA ESCRITA E-1266/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo Objecto: O microcrØdito como forma de atenua(cid:231)ªo da pobreza (19 de Abril de 2000) Que fundos atribuiu a Comissªo durante os œltimos trŒs anos ao microcrØdito, enquanto forma de atenuar a pobreza (tal como enunciado como princ(cid:237)pio no relat(cid:243)rio da Comissªo, de Abril de 1998, «Microfinan- (cid:231)as e Redu(cid:231)ªo da Pobreza», e de que outras formas estÆ a Comissªo a apoiar a supressªo da pobreza atravØs da sua pol(cid:237)tica de desenvolvimento e coopera(cid:231)ªo? Resposta dada por Poul Nielson em nome da Comissªo (19 de Maio de 2000) Durante os œltimos trŒs anos, a Comissªo atribuiu cerca de 200 milhıes de euros a programas de microcrØditos ao abrigo de diferentes instrumentos (co-financiamento de organiza(cid:231)ıes nªo-governamentais (ONG), projectos de desenvolvimento rural, seguran(cid:231)a alimentar, Stabex, apoio (cid:224)s microempresas). O objectivo principal da coopera(cid:231)ªo europeia para o desenvolvimento consiste na redu(cid:231)ªo da pobreza. Neste contexto, a pol(cid:237)tica comunitÆria reflecte o consenso internacional, mas leva a abordagem mais longe ao reconhecer a desigualdade como um obstÆculo ao crescimento e (cid:224) redu(cid:231)ªo da pobreza, ao sugerir um regresso a uma pol(cid:237)tica de crescimento baseada na distribui(cid:231)ªo e ao real(cid:231)ar os aspectos pol(cid:237)ticos da estratØgia de desenvolvimento. A n(cid:237)vel macroecon(cid:243)mico, os programas de ajustamento estrutural da «nova gera(cid:231)ªo» incluem indicadores sociais (saœde e educa(cid:231)ªo) para atribui(cid:231)ªo de parte dos fundos de modo a incentivar os pa(cid:237)ses em causa a obter melhores resultados nestes sectores. C 53 E/116 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 2. 2001 No (cid:226)mbito da Conven(cid:231)ªo de LomØ, o 8o Fundo Europeu de Desenvolvimento (FED), os Programas Indicativos Nacionais (PIN) apontam a redu(cid:231)ªo da pobreza como um objectivo importante da coopera(cid:231)ªo para o desenvolvimento. Em muitos pa(cid:237)ses africanos esta tendŒncia reflecte-se na selec(cid:231)ªo dos sectores de concentra(cid:231)ªo, tais como a seguran(cid:231)a alimentar, o desenvolvimento rural ou os sectores sociais. No caso dos pequenos pa(cid:237)ses insulares sªo, por exemplo, muitas vezes estabelecidos programas espec(cid:237)ficos de redu(cid:231)ªo da pobreza. Os montantes globais atribu(cid:237)dos a servi(cid:231)os bÆsicos de saœde aumentaram significativamente em todos os pa(cid:237)ses. O acordo de parceria conclu(cid:237)do recentemente entre a Comunidade e os pa(cid:237)ses de `frica, das Cara(cid:237)bas e do Pac(cid:237)fico prevŒ uma abordagem integrada para redu(cid:231)ªo da pobreza, atravØs do apoio aos factores do crescimento, por um lado e o apoio (cid:224)s pol(cid:237)ticas de redistribui(cid:231)ªo e sociais, por outro lado. O apoio a pol(cid:237)ticas sociais inclui, como prioridade, o acesso a todos os servi(cid:231)os sociais bÆsicos e (cid:224) protec(cid:231)ªo social, com protec(cid:231)ªo acrescida dos mais vulnerÆveis. (2001/C 53 E/147) PERGUNTA ESCRITA E-1267/00 apresentada por Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) (cid:224) Comissªo (19 de Abril de 2000) Objecto: Fundos estruturais para a Comunidade Aut(cid:243)noma de ValŒncia Tendo em conta os critØrios estabelecidos na Cimeira de Berlim, poderia a Comissªo especificar quais sªo os Fundos estruturais e o respectivo montante atribu(cid:237)dos (cid:224) Comunidade Aut(cid:243)noma de ValŒncia para o per(cid:237)odo compreendido entre 2000 e 2006? Resposta dada pelo ComissÆrio Michel Barnier em nome da Comissªo (25 de Maio de 2000) (cid:201) actualmente imposs(cid:237)vel calcular com precisªo o montante das dota(cid:231)ıes dos Fundos estruturais de que a Comunidade Aut(cid:243)noma de ValŒncia beneficiarÆ no per(cid:237)odo 2000/2006. Com efeito, as interven(cid:231)ıes no (cid:226)mbito do objectivo no 1 em Espanha sªo presentemente objecto de negocia(cid:231)ªo com as autoridades espanholas. AlØm disso, a Comissªo nªo pode pronunciar-se, nesta fase, sobre os montantes que serªo atribu(cid:237)dos (cid:224) regiªo em causa no contexto das iniciativas comunitÆrias Interreg, Urban, Equal e Leader. Quanto ao objectivo no 1, a Comissªo transmitiu a cada Estado-membro uma proposta de reparti(cid:231)ªo das dota(cid:231)ıes dispon(cid:237)veis a t(cid:237)tulo desse objectivo pelas respectivas regiıes eleg(cid:237)veis. Essa proposta assenta no mØtodo utilizado pela Comissªo para repartir as dota(cid:231)ıes do objectivo no 1 pelos Estados-membros. A Comissªo envia directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento uma c(cid:243)pia da proposta relativa a Espanha. ConvØm, todavia, salientar que se trata de uma proposta de carÆcter indicativo. A reparti(cid:231)ªo definitiva serÆ decidida por concerta(cid:231)ªo entre o Estado-membro e a Comissªo aquando da adop(cid:231)ªo do quadro comunitÆrio de apoio. (2001/C 53 E/148) PERGUNTA ESCRITA E-1269/00 apresentada por Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (19 de Abril de 2000) Objecto: Nova proposta de regulamento comunitÆrio sobre o sistema de promo(cid:231)ªo de produtos agr(cid:237)colas A Comunidade participa no financiamento de diversos programas de promo(cid:231)ªo de determinados produtos agr(cid:237)colas, nomeadamente, do azeite, das ma(cid:231)ªs, dos citrinos e das uvas passas


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1259/00 υποβολή: Alexander de Roo (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Εισαγωγή φιλοπεριβαλλοντικών αυτοκινήτων ιδιωτικής χρήσεως.

eurovoc_concepts:
European standard
air quality
approximation of laws
combustion gases
diesel fuel
environmental protection
import
motor car
tax relief

text: 18. 4. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 113 E/5 Antiue·tvw, h merikh· mei·vsh toy ariumoy· tvn zv·vn den ei·nai epile·jimh gia koinotikh· xrhmatodo·thsh se peri·ptvsh poy o ariumo·w tvn zv·vn sthn gevrgikh· ekmeta·lleysh yperbai·nei to o·rio poy proble·petai apo· thn odhgi·a gia ta nitrika· a·lata. Ayto· to o·rio antistoixei·, stiw eyai·suhtew perioxe·w, sthn poso·thta tvn ekrov·n oi opoi·ew perilamba·noyn kata· me·gisto o·rio 170 xlgr. azv·toy ana· ekta·rio. Eja·lloy, to sxe·dio agrotikh·w ana·ptyjhw thw Fla·ndraw proble·pei epi·shw, gia polloy·w tomei·w metajy· tvn opoi·vn sygkatale·getai o tome·aw tvn xoiroeidv·n, enisxy·seiw stiw ependy·seiw gia tiw ekmetalley·seiw oi opoi·ew plhroy·n tiw ela·xistew apaith·seiw poy proanafe·rontai, idi·vw me·sv dra·sevn diaforopoi·hshw, aposkopv·ntaw na symba·loyn, kata· prv·ton lo·go, sthn aeifo·ro gevrgi·a kai sthn belti·vsh tvn gevrgikv·n eisodhma·tvn. Ayto· to teleytai·o me·tro ua mporoy·se, endexome·nvw, na enisxy·sei ton epanaprosanatolismo· tvn drasthrioth·tvn toy tome·a tvn xoiroeidv·n. Te·low, ta Diarurvtika· Tamei·a (kanonismo·w (EK) ariu. 1260/1999 toy Symboyli·oy thw 21hw Ioyni·oy 1999 peri· genikv·n diata·jevn gia ta Diarurvtika· Tamei·a (4)) ta opoi·a mporoy·n na parembai·noyn stiw perioxe·w toy sto·xoy 2, antiprosvpey·oyn kate·joxh·n ta koinotika· me·sa stiw perife·reiew tvn opoi·vn h oikonomikh· kai koinvnikh· anasygkro·thsh xreia·zetai na sthrixuei·. Oi diata·jeiw tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn poy isxy·oyn gia thn peri·odo idi·vw, koinotikh· sth·rijh gia tiw agrotike·w perioxe·w poy apeiloy·ntai apo· sobara· 2000-2006 proble·poyn, diarurvtika· problh·mata ston gevrgiko· tome·a. Pre·pei, entoy·toiw, na ypogrammistei· o·ti oi arxe·w thw Fla·ndraw den e·xoyn symperila·bei sthn orioue·thsh toy sto·xoy 2 tiw agrotike·w perioxe·w stiw opoi·ew h kata·stash thw kthnotrofi·aw tvn xoiroeidv·n apaitei· anadia·rurvsh. (1) (2) (3) (4) EE L 375 thw 31. 12. 1991. EE L 160 thw 26. 6. 1999. EE C 28 thw 1. 2. 2000. EE L 161 thw 26. 6. 1999. (2001/C 113 E/005) GRAPTH ERVTHSH E-1259/00 ypobolh·: Alexander de Roo (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Eisagvgh· filoperiballontikv·n aytokinh·tvn idivtikh·w xrh·sevw Sthn nomouesi·a EE poy afora· th ue·spish aysthrv·n prodiagrafv·n gia tiw ekpompe·w tvn ne·vn aytokinh·tvn to e·tow 2005, symperilamba·netai rhta· to ai·thma tvn kybernh·sevn tvn 15 kratv·n melv·n na mhn aname·netai to 2005, alla· na problefuoy·n h·dh tv·ra prosvrina· forologika· pleonekth·mata to·so gia kauaro·tera kay·sima o·so gia filoperiballontiko·tera aytoki·nhta ta opoi·a h·dh antapokri·nontai stiw aysthre·w prodiagrafe·w toy 2005. Orisme·na kra·th me·lh h·dh efarmo·zoyn aytoy· toy ei·doyw me·tra. Mporei· h Epitroph· na para·sxei sxetiko· synoptiko· pi·naka; Ei·nai diateueime·nh h Epitroph· na ypoba·lei h i·dia prota·seiw gia th ue·spish paromoi·vn, prosvrinv·n forologikv·n pleonekthma·tvn o·son afora· toyw eisagvgikoy·w dasmoy·w epi· tvn filoperiballontikv·n aytokinh·tvn apo· tri·tew xv·rew, ta opoi·a antapokri·nontai h·dh tv·ra stiw prodiagrafe·w toy 2005; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (19 Ioyni·oy 2000) Kata· thn a·poch thw Epitroph·w ta oikonomika· ki·nhtra mporoy·n na pai·joyn shmantiko· ro·lo sto na enuarry·noyn thn eisagvgh· perisso·tero prohgme·nvn kaysi·mvn h· oxhma·tvn me kaly·terew periballontike·w apodo·seiw. H forologikh· diaforopoi·hsh ei·nai e·na shmantiko· me·so gia na epitaxynuei· h eisagvgh· oxhma·tvn poy plhroy·n tiw mellontike·w ypoxrevtike·w prodiagrafe·w. Eja·lloy, h odhgi·a 1999/96/EK toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 13hw Dekembri·oy 1999 gia thn prose·ggish tvn nomouesiv·n tvn kratv·n melv·n sxetika· me ta me·tra poy pre·pei na lhfuoy·n kata· tvn ekpompv·n aeri·vn kai svmatidiakv·n ry·pvn apo· toyw kinhth·rew ana·flejhw me sympi·esh poy xrhsimopoioy·ntai se oxh·mata, kauv·w kai kata· tvn ekpompv·n aeri·vn ry·pvn apo· kinhth·rew epiballo·menhw ana·flejhw poy trofodotoy·ntai me fysiko· ae·rio h· ygrae·rio kai xrhsimopoioy·ntai se oxh·mata, kai sxetika· me thn tropopoi·hsh thw odhgi·aw 88/77/EOK (1) toy Symboyli·oy, eisa·gei thn e·nnoia, poy basi·zetai se euelontikh· prvtoboyli·a, toy filikoy· prow to periba·llon oxh·matow, gia thn prov·uhsh toy opoi·oy ta kra·th me·lh mporoy·n na xrhsimopoih·soyn oikonomika· ki·nhtra. Epi· toy paro·ntow h Epitroph· ejeta·zei tiw dynato·thtew na epektei·nei ayth· thn e·nnoia kai sta elafra· oxh·mata. C 113 E/6 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 18. 4. 2001 (cid:211)son afora· ta kay·sima gia kinhth·rew h pro·tash odhgi·aw thw Epitroph·w, poy egkri·uhke to 1997, gia thn anadia·rurvsh toy koinotikoy· plaisi·oy forologi·aw tvn energeiakv·n proi¤o·ntvn (2), epitre·pei sta kra·th me·lh na epiba·loyn diaforopoihme·noyw synteleste·w kata· thn forolo·ghsh tvn energeiakv·n proi¤o·ntvn ana·loga me thn poio·thta tvn kaysi·mvn xvri·w epi·shmh e·gkrish thw Epitroph·w h· toy Symboyli·oy, ypo· ton o·ro o·ti ua symfvnoy·n me to ela·xisto epi·pedo forologi·aw poy kauori·zetai sthn pro·tash. H en lo·gv pro·tash eyuygrammi·zetai me tiw odhgi·ew gia ta kay·sima tvn aytokinh·tvn (odhgi·a 98/69/EK toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 13hw Oktvbri·oy 1998 sxetika· me ta me·tra poy pre·pei na lhfuoy·n kata· thw atmosfairikh·w ry·panshw apo· tiw ekpompe·w tvn oxhma·tvn me kinhth·ra kai me thn tropopoi·hsh thw odhgi·aw 70/220/EOK (3) toy Symboyli·oy kai thw odhgi·aw 98/70/EK toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 13hw Oktvbri·oy 1998 sxetika· me thn poio·thta tvn kaysi·mvn benzi·nhw kai nti·zel kai thn tropopoi·hsh thw odhgi·aw 93/12/EOK (3) toy Symboyli·oy), alla· syzhtei·tai ako·mh sto Symboy·lio. (cid:211)son afora· thn a·mesh forologi·a tvn oxhma·tvn kinhth·ra, me·xri tv·ra e·xei shmeivuei· ela·xisth pro·odow apo· thn a·poch thw koinotikh·w nomouesi·aw kai thw enarmo·nishw tvn eunikv·n forologikv·n kauestv·tvn poy efarmo·zoyn ta kra·th me·lh. Apodei·xuhke o·ti h·tan poly· dy·skolo na epiteyxuei· h prose·ggish tvn epipe·dvn forologi·aw tvn oxhma·tvn lo·gv toy o·ti xreia·zetai o kano·naw thw omofvni·aw gia tiw ypoue·seiw poy aforoy·n forologika· ue·mata. H Epitroph· proti·uetai na probei· se anakoi·nvsh sxetika· me th forologi·a tvn oxhma·tvn, gia na arxi·sei syzh·thsh me ta kra·th me·lh kai ta a·lla koinotika· uesmika· o·rgana gia tiw mellontike·w epiloge·w dra·shw se koinotiko· kai euniko· epi·pedo, perilambanome·noy kai toy ue·matow tvn kinh·trvn gia thn xrhsimopoi·hsh pio prohgme·nvn kaysi·mvn h· aytokinh·tvn perisso·tero filikv·n prow to periba·llon. Te·low, o·son afora· tiw piuane·w prosvrine·w paraxvrh·seiw stoyw eisagvgikoy·w dasmoy·w gia filika· prow to periba·llon aytoki·nhta, ua pre·pei na tonistei· o·ti ayta· ta me·tra pre·pei na lamba·noyn ypo·ch tiw ypoxrev·seiw thw Koino·thtaw sto plai·sio toy Pagko·smioy Organismoy· Empori·oy. Ua h·tan, vsto·so, perisso·tero sko·pimo na ejetastoy·n ayte·w oi dynato·thtew mazi· me toyw emporikoy·w etai·royw thw Koino·thtaw. Ka·ue tropopoi·hsh tvn sxetikv·n eisagvgikv·n dasmv·n ei·nai mia epilogh· h opoi·a ua mporoy·se na ejetastei· apo· koinoy· me ta kra·th me·lh sto plai·sio thw proetoimasi·aw gia e·na ne·o kai periektiko· gy·ro emporikv·n diapragmatey·sevn. EE L 44 thw 16. 2. 2000. (1) (2) COM(97)30 teliko·. (3) EE L 350 thw 28. 12. 1998. (2001/C 113 E/006) GRAPTH ERVTHSH E-1279/00 ypobolh·: Emmanouil Mastorakis (PSE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: H ana·ptyjh tvn nhsivtikv·n perifereiv·n To Koinoboy·lio ene·krine ch·fisma sxetika· me tiw kateyuynth·riew gramme·w gia th diadikasi·a toy Proy¤ pologismoy· 2001 (cid:129) Tmh·ma III-Epitroph· (A5-0070/2000 (cid:129) e·kuesh HAUG) o·poy sto a·ruro 33, me ton ti·tlo «Ne·ew Politike·w» toni·zetai h shmasi·a thw kata·llhlhw xrhmatodo·thshw tome·vn poy ensvmatv·uhkan gia prv·th fora· h· enisxy·uhkan apo· th Synuh·kh toy `msterntam, o·pvw h ana·ptyjh tvn nhsivtikv·n perifereiv·n thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw. Ti· me·tra protei·nei h Epitroph· gia thn ylopoi·hsh ayth·w thw ne·aw politikh·w gia thn ana·ptyjh tvn nhsivtikv·n perifereiv·n; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Ioyni·oy 2000) H Sardhni·a, h Sikeli·a, kai o·la ta ellhnika· nhsia· kauv·w kai oi idiai·tera apomakrysme·new perife·reiew ua ei·nai epile·jimew ston sto·xo 1 gia thn peri·odo programmatismoy· 2000-2006 tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn. Epiple·on, vw epako·loyuo tvn apofa·sevn poy elh·fuhsan apo· thn Epitroph· e·naw mega·low ariumo·w nhsiv·n ua kalyfuei· apo· ton sto·xo 2 me ba·sh tiw prota·seiw tvn eunikv·n arxv·n, gia e·nteka apo· ta dv·deka sxetika· kra·th me·lh. Thn 1 Oktvbri·oy 1999, h Epitroph· ene·krine tiw endeiktike·w kateyuynth·riew gramme·w gia ta progra·mmata tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn gia thn peri·odo 2000-2006. Stiw en lo·gv kateyuynth·riew gramme·w kauori·zontai oi koinotike·w proteraio·thtew gia thn ne·a peri·odo programmatismoy·. Orisme·new apo· ayte·w tiw proteraio·thtew aforoy·n a·mesa ta problh·mata ta opoi·a antimetvpi·zoyn oi nhsiv·tikew perife·reiew, dhladh·: thn ana·gkh belti·vshw thw prospelasimo·thtaw thw perife·reiaw, thn xrh·sh ananev·simvn phgv·n ene·rgeiaw me anafora· idi·vw


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1277/00 υποβολή: Jan Andersson (PSE) προς την Επιτροπή. Φορολόγηση στη Φιλανδία συντάξεων των οποίων τα δικαιώματα έχουν αποκτηθεί στη Σουηδία.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
Finland
Sweden
double taxation
free movement of workers
pension scheme

text: C 53 E/120 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/152) GRAPTH ERVTHSH E-1277/00 ypobolh·: Jan Andersson (PSE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Φορολο΄γηση στη Φιλανδι΄α συντα΄ξεων των οποι΄ων τα δικαιω΄µατα ε΄χουν αποκτηθει΄ στη Σουηδι΄α Υπε΄πεσε στην αντι΄ληψη΄ µου ο΄τι, ο΄ταν φιλανδοι΄ πολι΄τες που εργα΄στηκαν στη Σουηδι΄α επιστρε΄φουν στη Φιλανδι΄α, οι συντα΄ξεις τους, των οποι΄ων τα δικαιω΄µατα ε΄χουν αποκτηθει΄ στη Σουηδι΄α, φορολογου΄νται και απο΄ τη φιλανδικη΄ εφορι΄α. Τα α΄τοµα που θι΄γονται απο΄ την εν λο΄γω τακτικη΄ εκτιµου΄ν ο΄τι η κατα΄σταση αυτη΄ συνιστα΄ αδικαιολο΄γητη διπλη΄ φορολο΄γηση που, εκτο΄ς του΄του, ει΄ναι αντι΄θετη µε την ελευ΄θερη κυκλοφορι΄α των εργαζοµε΄νων µεταξυ΄ δυ΄ο χωρω΄ν της ΕΕ. Γνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ την κατα΄σταση που επικρατει΄ ο΄σον αφορα΄ τη φορολο΄γηση εκ µε΄ρους της Φιλανδι΄ας συντα΄ξεων των οποι΄ων τα δικαιω΄µατα ε΄χουν αποκτηθει΄ στη Σουηδι΄α και περιλαµβα΄νονται στις τρε΄χουσες δραστηριο΄τητε΄ς της σχε΄δια που να συµβα΄λουν στην αλλαγη΄ της επικρατου΄σας κατα΄στασης; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Ioyni·oy 2000) Ελλει΄ψει εναρµο΄νισης σε κοινοτικο΄ επι΄πεδο, η κατανοµη΄ των δικαιωµα΄των φορολο΄γησης στις διµερει΄ς σχε΄σεις υπα΄γεται, ο΄πως επιβεβαιω΄θηκε προ΄σφατα απο΄ το ∆ικαστη΄ριο (1), στην αρµοδιο΄τητα των κρατω΄ν µελω΄ν. Ο συνη΄θης ισχυ΄ων µηχανισµο΄ς ει΄ναι οι συµβα΄σεις που ε΄χουν στο΄χο την αποφυγη΄ της διπλη΄ς φορολο΄γησης. Αν και τε΄τοιες συµβα΄σεις δεν υπα΄ρχουν µεταξυ΄ ο΄λων των κρατω΄ν µελω΄ν, ο΄λα τα κρα΄τη µε κοινα΄ συ΄νορα ε΄χουν συνα΄ψει συµβα΄σεις. Οι σχε΄σεις µεταξυ΄ Φινλανδι΄ας και Σουηδι΄ας διε΄πονται απο΄ τη συ΄µβαση της 23ης Σεπτεµβρι΄ου 1996, που συνα΄φθηκε µεταξυ΄ των σκανδιναβικω΄ν χωρω΄ν, ο΄πως τροποποιη΄θηκε µε το πρωτο΄κολλο της 6ης Οκτωβρι΄ου 1997. Συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 18 παρα΄γραφος 1 αυτη΄ς της συ΄µβασης, οι συντα΄ξεις που καταβα΄λλονται απο΄ ε΄να συµβαλλο΄µενο κρα΄τος (Σουηδι΄α) σε κα΄τοικο α΄λλου συµβαλλο΄µενου κρα΄τους (Φινλανδι΄α), ει΄ναι φορολογη΄σιµες µο΄νο στο πρω΄το κρα΄τος (Σουηδι΄α). Ωστο΄σο, συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 25 παρα΄γραφος 3 σηµει΄ο δ), ο΄ταν ε΄νας κα΄τοικος της Φινλανδι΄ας ε΄χει εισο΄δηµα το οποι΄ο, συ΄µφωνα µε τις διατα΄ξεις της συ΄µβασης, ει΄ναι φορολογη΄σιµο µο΄νο σε ε΄να α΄λλο συµβαλλο΄µενο κρα΄τος (Σουηδι΄α), η Φινλανδι΄α µπορει΄ να συµπεριλα΄βει το εισο΄δηµα αυτη΄ στην φινλανδικη΄ βα΄ση φορολο΄γησης, αλλα΄ επιτρε΄πει τη µει΄ωση απο΄ τον φινλανδικο΄ φο΄ρο επι΄ του εισοδη΄µατος, εκει΄νου του τµη΄µατο΄ς του, φο΄ρου επι΄ του εισοδη΄µατος που αποδι΄δεται στο εισο΄δηµα που προε΄ρχεται απο΄ το α΄λλο κρα΄τος (Σουηδι΄α). Αν και αποτε΄λεσµα του α΄ρθρου 25 παρα΄γραφος 3 σηµει΄ο δ) µπορει΄ να ει΄ναι η αυ΄ξηση του προοδευτικου΄ φο΄ρου που καταβα΄λλεται επι΄ α΄λλου εισοδη΄µατος στη Φινλανδι΄α, δεν φαι΄νεται να υπα΄ρχει διπλη΄ φορολο΄γηση σε συντα΄ξεις που πληρω΄νονται σε Φινλανδου΄ς υπηκο΄ους που ε΄χουν εργαστει΄ στη Σουηδι΄α. Ελλει΄ψει ενδει΄ξεων σχετικα΄ µε την υ΄παρξη διπλη΄ς φορολο΄γησης, ει΄ναι δυ΄σκολο να προβλεφθει΄ τι ει΄δους ενε΄ργεια θα µπορου΄σε να αναλα΄βει η Επιτροπη΄ σχετικα΄ µε το ειδικο΄ αυτο΄ θε΄µα. Ωστο΄σο, πρε΄πει να σηµειωθει΄ ο΄τι η Επιτροπη΄ εξετα΄ζει τω΄ρα την φορολογικη΄ µεταχει΄ριση των συνταξιοδοτικω΄ν καθεστω΄των. (1) ∆ικαστικη΄ απο΄φαση της 12ης Μαι΅ου 1998, υπο΄θεση C-336/96 κος και κα Gilly, σηµει΄ο αριθ. 30. (2001/C 53 E/153) GRAPTH ERVTHSH E-1280/00 ypobolh·: Emmanouil Mastorakis (PSE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Φυσικε΄ς καταστροφε΄ς Στις 14. 10. 1999 κατε΄θεσα προφορικη΄ ερω΄τηση προς την Επιτροπη΄ (H-0603/99) µε θε΄µα τη θε΄σπιση νοµικη΄ς βα΄σης για τη βοη΄θεια σε περιπτω΄σεις φυσικω΄ν καταστροφω΄ν εντο΄ς της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης. Στην απα΄ντηση΄ της η Επιτροπη΄ ανε΄φερε µεταξυ΄ α΄λλων ο΄τι «(cid:133) το Κοινοβου΄λιο δεν θεω΄ρησε σκο΄πιµο να στει΄λει ε΄να σαφε΄ς πολιτικο΄ µη΄νυµα για την επανεγγραφη΄ της κατεπει΄γουσας βοη΄θειας (cid:133)»και ο΄τι «εναπο΄κειται στο Κοινοβου΄λιο να εκφρα΄σει σαφω΄ς τη θε΄ση του (cid:133)». Στις 02. 12. 1999, µετα΄ την ε΄γκριση της ε΄κθεσης Bourlanges απο΄ το Κοινοβου΄λιο, κατε΄θεσα νε΄α προφορικη΄ ερω΄τηση (H-0763/99), ο΄µως η Επιτροπη΄ απα΄ντησε πα΄λι αρνητικα΄. Ήδη το Κοινοβου΄λιο ενε΄κρινε ψη΄φισµα σχετικο΄ µε τις κατευθυντη΄ριες γραµµε΄ς για τη διαδικασι΄α του Πρου¤πολογισµου΄ 2001 (cid:129) Τµη΄µα ΙΙΙ (cid:129) Επιτροπη΄ (A5-0070/2000 (cid:129) Έκθεση HAUG), ο΄που στην παρα΄γραφο 34, αναφε΄ρεται ρητα΄ η ανα΄γκη επανεγγραφη΄ς της θε΄σης B4-3400, για την α΄µεση αντιµετω΄πιση των αναγκω΄ν που προκαλου΄ν οι φυσικε΄ς καταστροφε΄ς


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1358/00 υποβολή: Francesco Musotto (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ζημίες που προκαλούνται από την επίμονη ξηρασία στη Σικελία.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Sicily
competence of the Member States
drought
water management
water resources

text: C 89 E/30 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 3. 2001 opoi·a sygxai·rv dio·ti e·xei to ua·rrow na ti·uetai antime·tvph me ta isxyra· syndika·ta tvn fonctionnaires. Den ua h·tan, o·mvw, kalh· ide·a gia ekei·noyw poy bri·skontai sthn koryfh· thw ierarxi·aw thw Epitroph·w (dhladh· toyw Epitro·poyw) na prosfe·royn e·na kalo· para·deigma stoyw yfistame·noyw toyw, apodexo·menoi gia toyw eaytoy·w toyw toyw i·dioyw aysthroy·w sto·xoyw apodotiko·thtaw me toyw ypallh·loyw toyw kai na ypoba·llontai kai oi i·dioi se eth·siew ajiologh·seiw; Ua mporoy·se h Epitroph· na sxolia·sei thn pro·tash· moy oi Epi·tropoi na ori·zoyn eth·siew synanth·seiw toy kaueno·w apo· aytoy·w me to Koinoboy·lio, gia mia plh·rh kai eilikrinh· amfi·pleyrh ana·lysh thw apo·doshw tvn idi·vn kai tvn GD thw armodio·thta·w toyw; Ua mporoy·se epi·shw h Epitroph· na dhlv·sei ea·n, gia lo·goyw isotimi·aw, oi Epi·tropoi· sxedia·zoyn na ypaxuoy·n stiw i·diew diadikasi·ew dioikhtikv·n kyrv·sevn poy isxy·oyn gia to prosvpiko· toyw, ba·sei tvn opoi·vn, stiw ple·on akrai·ew periptv·seiw, oi Epi·tropoi me xamhlh· apodotiko·thta ua mporoy·n na topouetoy·ntai se a·llew ue·seiw, o·pvw akribv·w kai to prosvpiko·; Apa·nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph·w (26 Ioyni·oy 2000) H nomikh· ba·sh gia thn ajiolo·ghsh toy prosvpikoy· ei·nai to a·ruro 43 toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw, to opoi·o synista· na synta·ssetai gia to prosvpiko· periodikh· e·kuesh toyla·xiston ka·ue dy·o e·th. Ayto· isxy·ei mo·no gia toyw ypallh·loyw kai to loipo· prosvpiko· tvn Koinoth·tvn, me ejai·resh toyw baumoy·w A1 kai A2. Gia toyw en lo·gv baumoy·w, to Leyko· Bibli·o gia th dioikhtikh· metarry·umish thw Epitroph·w, to opoi·o dhmosiey·uhke ton Ma·rtio, protei·nei thn eisagvgh· xvristoy· systh·matow ajiolo·ghshw (COM(2000)200, Kefa·laio IV. 2, sel. 11). Ta me·lh thw Epitroph·w, anti·ueta apo· to prosvpiko· poy kaly·ptetai apo· to a·ruro 43, ype·xoyn politikh· eyuy·nh, h opoi·a kauori·zetai sth synuh·kh kai ekfey·gei toy pedi·oy efarmogh·w toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw. (cid:211)loi oi Epi·tropoi pro·uyma pari·stantai taktika· stiw synedria·seiw tvn koinoboyleytikv·n epitropv·n (cid:129) kai poly· syxno·tera apo· mi·a fora· to e·tow (cid:129) gia na syzhtoy·n kai na logodotoy·n gia toyw skopoy·w kai ta apotele·smata tvn drasthrioth·tvn toyw ston tome·a gia ton opoi·o ei·nai politika· ypey·uynoi. (cid:211)pvw gnvri·zei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, epi· toy paro·ntow dieja·gontai diapragmatey·seiw gia mia ne·a diorganikh· symfvni·a sxetika· me tiw amoibai·ew sxe·seiw kai h politikh· sxe·sh metajy· Koinoboyli·oy kai Epitroph·w ua ensvmatvuei· sto me·llon se e·na sympefvnhme·no plai·sio. To a·ruro 160 (prv·hn a·ruro 130G) thw synuh·khw EK proble·pei thn ypoxrevtikh· apoxv·rhsh eno·w me·loyw thw Epitroph·w, to opoi·o den plhroi· ple·on tiw proy¤ poue·seiw poy apaitoy·ntai gia thn ekte·lesh tvn kauhko·ntvn toy h· e·xei kriuei· e·noxo gia sobaro· para·ptvma. Epiple·on, ka·ue me·low thw paroy·saw Epitroph·w e·xei anala·bei e·nanti toy Proe·droy th de·smeysh na paraithuei· apo· th ue·sh toy, ea·n o Pro·edrow to zhth·sei. (2001/C 89 E/028) GRAPTH ERVTHSH P-1358/00 ypobolh·: Francesco Musotto (PPE-DE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Zhmi·ew poy prokaloy·ntai apo· thn epi·monh jhrasi·a sth Sikeli·a H paratetame·nh jhrasi·a kai h entatikopoi·hsh toy fainome·noy fanerv·noyn o·ti to pro·blhma xa·nei thn periodiko·thta· toy kai apokta· mo·nima xarakthristika·, oi de agro·tew thw perioxh·w pre·pei na ma·uoyn na symbiv·noyn sto prosexe·w me·llon me ayto·. Orisme·new xeimerine·w kallie·rgeiew katestra·fhsan env· oi anoijia·tikew kindyney·oyn sobara·, me arnhtike·w syne·peiew stiw ekmetalley·seiw oi opoi·ew ua pre·pei tv·ra na anametrhuoy·n me thn pagkosmiopoi·hsh tvn agorv·n kai thn h·dh dramatikh· kata·stash thw apasxo·lhshw ston tome·a. 20. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 89 E/31 Lamba·nontaw ypo·ch o·ti to megaly·tero me·row tvn yda·tinvn po·rvn xrhsimopoioy·ntai oloe·na kai perisso·tero gia thn ejyphre·thsh tvn anagkv·n toy plhuysmoy·: 1. Skopey·ei a·rage h Epitroph· na ekponh·sei e·na episthmoniko· sxe·dio gia thn ay·jhsh tvn yda·tinvn po·rvn me thn ajiopoi·hsh mh symbatikv·n phgv·n anefodiasmoy·, ton anefodiasmo· apo· ydrofo·ra strv·mata me·sv gevtrh·sevn, thn kataskeyh· limnodejamenv·n gia tiw esvterike·w perioxe·w kai thn paroxh· kinh·trvn stiw ekmetalley·seiw gia megaly·terh dia·dosh systhma·tvn a·rdeyshw ela·ssonow diastolh·w (systh·mata ceka- smoy·); 2. Ua mporoy·se a·rage h EE na zhth·sei apo· ta kra·th me·lh na anafe·royn to sta·dio thw energopoi·hshw tvn kano·nvn poy aforoy·n thn enopoi·hsh tvn armodioth·tvn ston tome·a thw diaxei·rishw tvn yda·tvn se perifereiako· epi·pedo; Apa·nthsh thw k. Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Ioyni·oy 2000) H diaxei·rish tvn ydati·nvn po·rvn se o·,ti afora· posotika· ue·mata empi·ptei sto a·ruro 175 (prv·hn a·ruro 130s), para·grafow 2 thw synuh·khw EK. To a·ruro ayto· me·xri sh·mera den xrhsimopoih·uhke gia th ue·spish koinotikh·w nomouesi·aw se ue·mata diaxei·rishw tvn ydati·nvn po·rvn. Epome·nvw sh·mera den ypa·rxei koinotikh· nomouesi·a anaforika· me thn enopoi·hsh armodioth·tvn sthn perifereiakh· diaxei·rish ydati·nvn po·rvn. Ekto·w aytoy·, h Epitroph· den sxedia·zei na protei·nei nomouesi·a gia to ue·ma ayto·. H diaxei·rish tvn ydati·nvn po·rvn kai kata· syne·peia h ekxv·rhsh ydati·nvn po·rvn parame·nei sthn armodio·thta tvn eka·stote armodi·vn kratv·n melv·n. Sh·mera bri·sketai se teleytai·a sta·dia syna·pofashw metajy· Koinoboyli·oy kai Symboyli·oy, mia pro·tash odhgi·aw plaisi·oy gia to nero· (1), me anameno·menh hmeromhni·a ue·spishw ton Ioy·lio h· ton Septe·mbrio toy 2000. Me thn pro·tash uevrei·tai h pota·mia leka·nh sto sy·nolo· thw vw h stoixeiv·dhw gevgrafikh· mona·da gia th diaxei·rish toy neroy·. (cid:211)mvw, h poso·thta tvn yda·tvn poy tygxa·noyn epejergasi·aw, vw symplhrvmatikh· para·metrow gia thn epi·teyjh ikanopoihtikh·w oikologikh·w kai xhmikh·w kata·stashw toy ydati·noy oikosysth·matow. H pro·tash aposkopei· sthn prostasi·a kai belti·vsh apo· oikologikh· kai xhmikh· a·poch thw poio·thtaw tvn nerv·n kai den eisa·gei koinotike·w armodio·thtew sth diaxei·rish tvn ydati·nvn po·rvn, se o·,ti afora· ue·mata posoth·tvn. Me thn pro·tash enuarry·netai h svsth· diaxei·rish toy neroy· kai h prosfygh· se praktike·w kai texnike·w ejoikono·mhshw neroy·, p. x. o ejoplismo·w a·rdeyshw sta·gdhn. Dhladh· me·tra poy mporoy·n na xrhsimopoih·soyn ta kra·th me·lh, o·poy ypa·rxei ki·ndynow mh epi·teyjhw thw apaitoy·menhw poio·thtaw tvn nerv·n apo· oikologikh· kai xhmikh· a·poch. Oi pro·sfatew metabole·w thw koinh·w agrotikh·w politikh·w aposkopoy·n metajy· a·llvn sthn prostasi·a tvn agrotikv·n koinoth·tvn kai sth beltivme·nh prostasi·a toy periba·llontow. Ayto· ua epiteyxuei· metajy· a·llvn me me·tra agro-periballontika·, me th de·oysa politikh· agrotikh·w ana·ptyjhw kai me progra·mmata perifereiakh·w ana·ptyjhw enisxyo·mena metajy· a·llvn apo· to Eyrvpai¤ko· Gevrgiko· Tamei·o Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn (EGTPE)-o·poy ua yposthrixuoy·n me koinotikh· eni·sxysh ly·seiw prosarmosme·new stiw dia·forew synuh·kew tvn eka·stote agrotikv·n perioxv·n. To plai·sio sth·rijhw thw Koino·thtaw gia tiw italike·w perife·reiew toy sto·xoy 1 (perilamba·netai h Sikeli·a) proble·pei me·tra belti·vshw tvn ardeytikv·n ypodomv·n gia kallie·rgeiew se agrotike·w perioxe·w, me prooptikh· na ayjhuei· h diauesimo·thta tvn po·rvn kai h apotelesmatiko·thta tvn diaxeiristikv·n systhma·tvn. (1) EE C 342 E thw 30. 11. 1999. (2001/C 89 E/029) GRAPTH ERVTHSH E-1361/00 ypobolh·: Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) prow thn Epitroph· (4 Mai(cid:138)oy 2000) Ue·ma: H apote·frvsh apoblh·tvn se a·llo kra·tow me·low H ollandikh· eparxi·a toy Limboy·rgoy den diaue·tei i·diew egkatasta·seiw apote·frvshw tvn apoblh·tvn. Vw ek toy·toy, ta apo·blhta toy Limboy·rgoy metafe·rontai prow to paro·n se mega·lew aposta·seiw, prokeime·noy na


title: Commission Regulation (EC) No 819/2000 of 19 April 2000 determining the extent to which applications lodged in April 2000 for import licences for certain pigmeat products under the regime provided for by the Agreement concluded by the Community with Slovenia can be accepted

eurovoc_concepts:
Slovenia
agreement (EU)
import licence
pigmeat
tariff quota

formats: pdf print

text: L 100/18 EN Official Journal of the European Communities 20. 4. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 819/2000 of 19 April 2000 determining the extent to which applications lodged in April 2000 for import licences for certain pigmeat products under the regime provided for by the Agreement concluded by the Community with Slovenia can be accepted THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 571/97 of 26 March 1997 laying down detailed rules for the application in the pigmeat sector of the arrangements provided for in the Interim Agreement between the Community and Slovenia (1), and in particular Article 4(4) thereof, Whereas: (1) (2) (3) The applications for import licences lodged for the second quarter of 2000 are for quantities less than the quantities available and can therefore be met in full. The surplus to be added to the quantity available for the following period should be determined. It is appropriate to draw the attention of operators to the fact that licences may only be used for products which comply with all veterinary rules currently in force in the Community, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 1. Applications for import licences for the period 1 April to 30 June 2000 submitted pursuant to Regulation (EC) No 571/ 97 shall be met as referred to in Annex I. 2. During the first 10 days of the period 1 July to 30 September 2000 applications may be lodged pursuant to Regu- lation (EC) No 571/97 for import licences for a total quantity as referred to in Annex II. 3. Licences may only be used for products which comply with all veterinary rules currently in force in the Community. This Regulation shall enter into force on 20 April 2000. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 19 April 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 85, 27. 3. 1997, p. 56. 20. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 100/19 Group No 23 24 ANNEX I Percentage of acceptance of import licences submitted for the period 1 April to 30 June 2000 100,00 100,00 ANNEX II (t) Group No 23 24 Total quantity available for the period 1 July to 30 September 2000 40,0 73,5


title: Reglamento (CE) n° 817/2000 de la Comisión, de 19 de abril de 2000, por el que se determina la proporción en que se satisfarán las solicitudes de certificados de importación presentadas en abril de 2000 de contingentes arancelarios de importación de productos del sector de la carne de porcino durante el período comprendido entre el 1 de abril y el 30 de junio de 2000

eurovoc_concepts:
boned meat
import licence
pigmeat
tariff quota

text: L 100/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 20. 4. 2000 REGLAMENTO (CE) No 817/2000 DE LA COMISIÓN de 19 de abril de 2000 por el que se determina la proporción en que se satisfarán las solicitudes de certificados de importación presentadas en abril de 2000 de contingentes arancelarios de importación de productos del sector de la carne de porcino durante el período comprendido entre el 1 de abril y el 30 de junio de 2000 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 1486/95 de la Comisión, de 28 de junio de 1995, relativo a la apertura y el modo de gestión de contingentes arancelarios en el sector de la carne de porcino (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1409/2000 (2), y, en particular, el apartado 5 de su artículo 5, Considerando lo siguiente: Las solicitudes de certificados de importación presentadas para el segundo trimestre de 2000 son inferiores a las cantidades disponibles, por lo que pueden ser atendidas en su totalidad. Artículo 1 Las solicitudes de certificados de importación para el período comprendido entre el 1 de abril y el 30 de junio de 2000 presentadas al amparo del Reglamento (CE) no 1486/95 se satisfarán como se indica en el anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 20 de abril de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 19 de abril de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 145 de 29. 6. 1995, p. 58. (2) DO L 164 de 30. 6. 1999, p. 51. 20. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 100/15 ANEXO Porcentaje en que se satisfarán las solicitudes de certificados de importación presentadas en el período comprendido entre el 1 de abril y el 30 de junio de 2000 100 100 100 100 100 100 Grupo G2 G3 G4 G5 G6 G7


title: QUESTION ÉCRITE E-1268/00 posée par Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) à la Commission. École de commerce euro-arabe.

eurovoc_concepts:
EU financing
Euro-Arab cooperation
international school
management training

text: C 374 E/214 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 prØsentØe pour trouver de l(cid:146)aide. Cette enfant, confiØe (cid:224) son pŁre (cid:224) la suite du jugement de divorce de ses parents, ne peut supporter de vivre dans un milieu islamique, dans un pays qui refuse (cid:224) l(cid:146)Øvidence de reconna(cid:238)tre la plupart des droits que les femmes europØennes jugent inaliØnables. Erica, ressortissante italienne, veut rentrer en Italie vivre avec sa mŁre et sa petite soeur. Les autoritØs italiennes l(cid:146)ont prise sous leur protection et lui prŒtent assistance, ainsi que le prØvoit la loi italienne. Il est par ailleurs difficile de faire sortir Erica du pays pour qu(cid:146)elle retrouve sa mŁre, comme elle le souhaite, ainsi qu(cid:146)elle l(cid:146)a de nouveau affirmØ dans une lettre adressØe (cid:224) Carlo Azeglio Ciampi, PrØsident de la RØpublique italienne. Quelles initiatives la Commission entend-elle prendre pour que son dØlØguØ aide l(cid:146)ambassade d(cid:146)Italie (cid:224) rØaliser le v(cid:156)u d(cid:146)Erica qui est de vivre en Europe avec sa mŁre? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (16 mai 2000) La Commission n(cid:146)a pas de reprØsentation au Koweit. Elle n(cid:146)a pas ØtØ saisie du cas soulevØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire qui ne rentre d(cid:146)ailleurs pas dans son mandat mais qui relŁve de la compØtence des (cid:201)tats membres et, plus particuliŁrement, des relations bilatØrales entre l(cid:146)Italie et le Koweit. La Commission fait confiance aux autoritØs des deux pays pour rØsoudre ce problŁme dans le cadre des lois et dans le meilleur intØrŒt de la jeune fille. (2000/C 374 E/253) QUESTION (cid:201)CRITE E-1268/00 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: (cid:201)cole de commerce euro-arabe (19 avril 2000) La rØsolution du Parlement europØen du 30 mars 1984 (1) crØait une universitØ euro-arabe en Espagne dans le cadre du dialogue euro-arabe qui s(cid:146)Øtait Øtabli entre la CommunautØ Øconomique europØenne de l(cid:146)Øpoque et la Ligue arabe. Le projet d(cid:146)une Øcole de commerce euro-arabe, (cid:224) Grenade, avait ØtØ approuvØ par le ComitØ MED de la Commission europØenne, le 21 septembre 1994. La ConfØrence euro-mØditerranØenne qui s(cid:146)est tenue (cid:224) Barcelone en novembre 1995 a ØvoquØ cette Øcole et le r(cid:244)le important qu(cid:146)elle jouerait sur le plan de la formation professionnelle et de l(cid:146)Øducation. Son importance comme projet de coopØration rØgionale dans la rØgion mØditerranØenne est donc indØniable. Dans le budget de 1999, le Parlement europØen a approuvØ un crØdit de 100 000 euros pour cette Øcole (A-3119) (cid:129) que la Commission n(cid:146)a toujours pas dØboursØ (cid:129) ainsi qu(cid:146)un crØdit pour engagement de 380 000 euros. Dans le mŒme temps, la Commission a dotØ l(cid:146)Øcole d(cid:146)un Fonds d(cid:146)amortissement de 6 000 000 d(cid:146)euros dont seuls les intØrŒts peuvent thØoriquement Œtre utilisØs; des difficultØs bureaucrati- ques empŒchent toutefois l(cid:146)utilisation de ces intØrŒts. 1. Qu(cid:146)est-ce qui empŒche l(cid:146)utilisation de ces fonds? La Commission sait-elle que les difficultØs Øconomiques dØcrites ci-dessus peuvent empŒcher le 2. fonctionnement de ce projet de coopØration euro-arabe combien important dans une rØgion vitale pour les intØrŒts europØens, comme il ressort des nombreuses rØsolutions du Parlement europØen et dØclarations de la Commission et du Conseil? La Commission a-t-elle la volontØ politique d(cid:146)apporter toute la coopØration et l(cid:146)aide financiŁre 3. nØcessaire (cid:224) l(cid:146)Øcole de commerce euro-arabe dŁs lors qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)un projet qui aura des rØpercussions trŁs favorables sur l(cid:146)Øchange des expØriences et la formation de cadres d(cid:146)entreprises du monde arabe et d(cid:146)Europe? (1) JO C 117 du 30. 4. 1984, p. 165. 28. 12. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 374 E/215 RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (16 mai 2000) Une Øtude de rØhabilitation a ØtØ confiØe (cid:224) des experts afin d(cid:146)examiner les objectifs initiaux de l(cid:146)(cid:201)cole de management euro-arabe (EAMS) et les rØsultats jusqu(cid:146)ici obtenus. Les conclusions de l(cid:146)Øvaluation faite par les experts, montrent qu(cid:146)une diffØrence substantielle existe entre les objectifs initiaux et les rØalisations accomplies. (cid:192) ce stade, le projet de l(cid:146)(cid:201)cole de management euro-arabe est ØvaluØ attentivement afin d(cid:146)Øtablir le meilleur plan d(cid:146)action pour l(cid:146)avenir de l(cid:146)(cid:201)cole. La Commission est consciente des difficultØs Øconomiques de l(cid:146)(cid:201)cole et de l(cid:146)importance que ce projet revŒt et tentera de prendre des dØcisions objectives dans le meilleur intØrŒt de tous les partis. (2000/C 374 E/254) QUESTION (cid:201)CRITE E-1291/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: Projet de construction d(cid:146)une station d(cid:146)Øpuration dans la commune de Gondomar dans le cadre d(cid:146)un projet d(cid:146)assainissement intØgral de la ria de Vigo financØ par le Fonds de cohØsion Une dØcision de la Commission sur l(cid:146)octroi d(cid:146)une aide du Fonds de cohØsion (cid:224) un ensemble de projets d(cid:146)assainissement intØgral de la ria de Vigo, en Galice (dØcision de la Commission 95/11/61/035) prØvoit notamment une action spØcifique pour l(cid:146)assainissement intØgral de Gondomar et du Miæor. Le coßt total de ce projet spØcifique s(cid:146)ØlŁve (cid:224) 4 836 036 Øcus. En ce qui concerne l(cid:146)assainissement de Gondomar, la premiŁre phase consiste dans la construction d(cid:146)une station d(cid:146)Øpuration et de plusieurs collecteurs. Les installations, dont la construction est achevØe, ne sont pas encore officiellement en fonctionnement. Ce projet est trŁs controversØ parmi la population et le mØdiateur de Galice a ØtØ saisi, Øtant donnØ que la station a ØtØ construite sur des terrains privØs appartenant (cid:224) un seul propriØtaire et que le contrat de vente de ces terrains a ØtØ conclu secrŁtement et de maniŁre irrØguliŁre et a permis au propriØtaire de rØaliser une opØration extrŒmement lucrative. En outre, ce dernier demande actuellement une rØaffectation des terrains la voie d(cid:146)accŁs (cid:224) la station d(cid:146)Øpuration pour procØder (cid:224) l(cid:146)amØnagement d(cid:146)un lotissement. De surcro(cid:238)t, traverse les terrains de ce propriØtaire (voie qui relie la route Ramallosa-Gondomar (cid:224) la paroisse de Dornas, dans la commune de Gondomar) et n(cid:146)est pas achevØe, ce qui empŒche d(cid:146)accØder (cid:224) cette station. La Commission peut-elle procØder (cid:224) une enquŒte (cid:224) ce sujet ainsi qu(cid:146)(cid:224) une Øvaluation et (cid:224) un suivi du projet, qui est toujours au point mort et qui est mŒme entachØ d(cid:146)irrØgularitØs? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (7 juin 2000) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 374 E/255) QUESTION (cid:201)CRITE P-1302/00 posØe par Andrew Duff (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: DØclaration du secrØtaire gØnØral adjoint du Conseil (12 avril 2000) En sa qualitØ de membre du Conseil europØen, l(cid:146)avis de M. Philippe de Boissieu, secrØtaire gØnØral adjoint du Conseil, qui a dØclarØ le 3 avril, devant la commission des affaires constitutionnelles, que le Conseil europØen n(cid:146)a jamais lu les conclusions de la prØsidence et ne pourrait les commenter? le PrØsident de la Commission partage-t-il