title: Åttonde översikten över statligt stöd i Europeiska unionen

eurovoc_concepts:
EU statistics
European Union
State aid
aid policy
report

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 11. 4. 2000 KOM(2000)205 slutlig ÅTTONDE ÖVERSIKTEN ÖVER STATLIGT STÖD I EUROPEISKA UNIONEN (framlagt av kommissionen) 22 INNEHÅLL Inledning. 7 Bakgrund. 7 Begrepp. 9 DEL I - STÖD TILL TILLVERKNINGSINDUSTRIN. 11 Stödets omfattning och utveckling. 11 Totalt stöd inom gemenskapen. 11 Jämförelser mellan medlemsstaterna. 13 Stödets syften. 16 Stöd till andra branscher och ändamål. 23 Varvsindustrin. 23 Stålindustrin. 26 Bilindustrin. 27 Utländska direktinvesteringar. 28 Skatteordningar för att minska koldioxidutsläppen. 28 Olika typer av stödinstrument. 30 Statligt stöd på ad hoc-basis. 32 Statligt stöd till de nya tyska delstaterna. 35 DEL II - STÖD TILL JORDBRUK. 37 DEL III - STÖD TILL FISKERISEKTORN. 39 DEL IV - STÖD TILL KOLINDUSTRIN. 43 DEL V - STÖD TILL TRANSPORTSEKTORN. 47 DEL VI - STÖD TILL FINANSSEKTORN. 53 DEL VII - STÖD TILL TURISM, MEDIER OCH KULTUR. 55 DEL VIII - STÖD TILL SYSSELSÄTTNING OCH UTBILDNING. 57 DEL IX - DET NATIONELLA STÖDETS TOTALA OMFATTNING I GEMENSKAPEN. 59 RESULTAT. 63 SLUTSATSER. 65 BILAGA I: TEKNISK BILAGA. 71 BILAGA II: STATISTISK BILAGA. 81 BILAGA III: STATISTISK BILAGA. 119 33 TABELLER OCH DIAGRAM Tabell 1 Tabell 2 Tabell 3 Tabell 4 Tabell 5 Tabell 6 Tabell 7 Tabell 8 Tabell 9 Tabell 10 Tabell 11 Tabell 12 Tabell 13 Tabell 14 Tabell 15 Tabell 16 Tabell 17 Tabell 18 Tabell 19 Tabell 20 Tabell 21 Tabell 22 Tabell 23 Tabell 24 Tabell 25 Tabell 26 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i gemenskapen 1994–1998 årliga värden i fasta priser. 11 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i gemenskapen - årliga belopp under perioden 1994–1998 i procent av förädlingsvärde. 12 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i gemenskapen - årsgenomsnitt 1994 - 1996 och 1996-1998. 13 Statligt stöd till tillverkningsindustrin 1996–1998 - fördelning efter branscher och funktioner. 18 Statligt stöd till tillverkningsindustrin under perioderna 1994–1996 och 1996–1998 fördelning efter huvudsyften. 19 Stöd till varvsindustrin 1996–1998 i procent av fartygens kontraktsvärden. 24 Utvecklingsstöd till varvsindustrin enligt beslut av EG 1994–1998. 25 Varvsindustrin – Nybyggnad av fartyg som beviljats statligt stöd. 25 Statligt stöd till bilindustrin som godkänts under åren 1994–1998. 27 Utländska direktinvesteringar under åren 1994–1998. 28 Skatteordningar för att minska koldioxidutsläpp. 29 Statligt stöd till tillverkningsindustrin 1996–1998 - Fördelning mellan olika typer av stöd. 30 Statligt stöd på ad hoc-basis samt Treuhand-stöd som inom gemenskapen beviljats tillverknings-, finans och luftfartssektorerna under åren 1992–1998. 33 Statligt stöd på ad hoc-basis samt Treuhand-stöd som inom gemenskapen beviljats tillverknings-, finans och luftfartssektorerna - årliga genomsnitt under perioderna 1994–1996 och 1996–1998. 34 Genomsnittliga årliga nationella budgetutgifter för jordbruket. 37 Statligt stöd till fiskerisektorn i procent av sektorns bruttoförädlingsvärde. 41 Gemenskapens interventioner inom fiskerisektorn. 41 Statligt stöd till kolindustrin. 46 Statligt stöd till järnvägar. 49 Statligt stöd till transportsektorn. 51 Statligt stöd till turism, media och kultur under perioderna 1994-1996 och 1996-1998. 56 Statligt stöd till sysselsättning och utbildning1994–1996 och 1996–1998. 58 Totalt genomsnittligt nationellt stöd per år i gemenskapen. 59 Totalt nationellt stöd i medlemsstaterna 1994-1996 och 1996-1998 uttryckt i procent av BNP, per sysselsatt person samt i procent av de offentliga utgifterna. 60 Totalt statligt stöd i medlemsstaterna enligt huvudsektorer. 61 Statligt stöd per capita. 62 44 STATISTISK BILAGA Tabell A1 Tabell A2 Tabell A3 Tabell A4 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i löpande priser 1994-1998 (i nationell valuta). 82 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i löpande priser 1994-1998 (i euro). 83 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i fasta priser 1994-1998. 84 Tyskt statligt stöd till de nya delstaterna - årsgenomsnitt 1996–1998. 85 Tabell A5-1/15 Totalt statligt stöd per medlemsstat - årsgenomsnitt 1996–1998. 86 Tabell A5-16 Totalt statligt inom EU - årsgenomsnitt 1996–1998. 101 Tabell A6-1/15 Totalt statligt stöd per medlemsstat - årsgenomsnitt 1996–1998. 102 Tabell A6-16 Totalt statligt inom EU - årsgenomsnitt 1996–1998. 117 GEMENSKAPENS FONDER OCH INSTRUMENT Tabell A Tabell B Tabell C1 Tabell C2 Gemenskapens utgifter per år. 130 Andra gemenskapsinstrument. 131 Gemenskapens årliga utgifter per medlemsstat. 132 Gemenskapens årliga utgifter per medlemsstat. 133 DIAGRAM Diagram 1 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i procent av dess förädlingsvärde. 15 Diagram 2 Diagram 3 Stöd till FoU, små och medelstora företag, miljöskydd och energisparande som andel av stödet till tillverkningsindustrin. 20 Statligt stöd till tillverkningsindustrin, fördelning efter budgetutgifter och efterskänkta skatter. 31 55 66 INLEDNING Bakgrund 1. 2. 3. i Europa. En huvudbeståndsdel Behovet av att upprätthålla en fri och icke snedvriden konkurrens betraktas som en av de principer som utgör själva grunden för Europeiska unionen. Genom EG:s konkurrenspolitik syftar kommissionen till att förstärka den europeiska industrins konkurrenskraft, säkerställa en effektiv konkurrens på den inre marknaden och skapa förutsättningar för välfungerande marknader, dock med hänsyn till den särskilda formen av marknadsekonomi i konkurrenspolitiken är gemenskapens kontroll av statligt stöd, som har uppenbara fördelar. Statligt stöd kan skada den fria konkurrensen genom att hindra en effektiv resurstilldelning och hota den inre marknadens enhet. I många fall minskar beviljandet av statligt stöd det ekonomiska välståndet och incitamenten för företagen att förbättra sin effektivitet. Stödet gör det också möjligt för mindre effektiva företag att överleva på bekostnad av mer effektiva företag. Den snedvridning av marknaden som blir följden kan leda till motsättningar mellan regeringar och ibland till att utomstående länder vidtar hämndåtgärder, som kan vara en ytterligare källa till ineffektivitet. Syftet med det unika kontrollsystemet i EU och EES är att lindra denna ineffektivitet. Detta system, som bygger på grundläggande principer som är fast förankrade i EG-fördragen, bidrar väsentligt till ett fullständigt förverkligande av fördelarna med den inre marknaden och den gemensamma valutan. eller För att en rättvis politik på området för statligt stöd skall kunna säkerställas måste dock den praktiska tillämpningen av dess grundläggande principer utvecklas för att motsvara de ekonomiska och tekniska förändringarna och de nya politiska prioriteringarna. Efter det att den föregående översikten publicerades har Amsterdamfördraget ratificerats och ökad tonvikt lagts på t. ex. miljöskydd och sysselsättning. Man erkänner att det under vissa omständigheter är berättigat att gemenskapen av ingriper marknadskrafternas misslyckanden och vidare för att förstärka sådan politik som av marknadskrafterna. De inte konkurrenssnedvridande effekterna av sådana ingripanden måste dock minimeras. Medlemsstaterna har ett antal instrument till sitt förfogande och det är viktigt att det ekonomiskt mest effektiva instrumentet används för att uppnå det aktuella syftet. Om det slutligen visar sig att statligt stöd är det mest effektiva instrumentet, måste gemenskapens regler om statligt stöd, som hela tiden utvecklas, dock fortfarande iakttas när stödet beviljas. upprätthållas regeringarna effekterna enbart kunna skulle lindra för att Kontrollen och uppföljningen av nationella utgifter för statligt stöd är viktiga delar av kommissionens politik på området för statligt stöd, som åtföljs av en öppenhetspolitik vid kontrollen och användningen av statligt stöd. Publiceringen av den åttonde översikten understryker kommissionens och medlemsstaternas avsikt att även i fortsättningen driva denna politik. Att sammanställa och publicera siffror om hur mycket förenligt stöd som beviljas är ett av de viktigaste sätten för kommissionen att visa att den fortlöpande noggrant övervakar resultaten av sin kontrollpolitik. Med tanke på hur omfattande den kontroll är som medlemsstaterna utövar via denna politik är det viktigt att dessa resultat är kända och att de undersöks inom EU. Översikten är därför redan i sig ett lämpligt underlag för en 77 omorientering av EU:s politik på området för statligt stöd, även om den, med undantag för stöd som ännu inte återbetalats, inte omfattar någon analys av stöd som på grund av sin oförenlighet med den gemensamma marknaden inte har godkänts av kommissionen. När de nya instrumenten, dvs. registret över statliga stöd och resultattavlan, införs i framtiden har kommissionen en uppsättning verktyg som ger den möjlighet att finslipa sin politik på området för statligt stöd. 4. 5. När EU:s politik på området för statligt stöd utvecklas, måste man beakta de internationella förhållandena och i synnerhet de multilaterala skyldigheter som följer av WTO-reglerna. Som exempel kan nämnas att allt jordbruksstöd omfattas av WTO:s jordbruksavtal, medan stöd till andra varor och produkter omfattas av WTO-avtalet om subventioner och kompensatoriska åtgärder. Bilaterala skyldigheter har uppstått genom Europaavtalen med de central- och östeuropeiska länder som är kandidatländer för anslutning till EU. Dessa avtal innehåller entydiga bestämmelser om att EU:s regler om statligt stöd skall följas och det är fortfarande nödvändigt att reglerna följs till punkt och pricka, och införandet av öppenhet är det första steget mot att förstärka stödreglerna. Bilaterala avtal har undertecknats med andra länder och i de flesta fall innehåller de bestämmelser om kontroll av statligt stöd. Bestämmelserna om öppenhet är viktiga och bör därför genomföras på ett tidigt stadium. Därför är denna översikt ett exempel på vad vi bör vänta oss av våra handelspartners när det gäller öppenhet. 88 Begrepp 6. 7. 8. 9. 1 2 Sedan 1988 har kommissionen regelbundet publicerat översikter över statligt stöd. Den första översikten omfattade perioden 1981–1986 och de följande översikterna uppdaterades vartannat år. 1 För att ytterligare öka öppenheten, ge mer aktuell information och ge kommissionen möjlighet att på ett tidigt stadium upptäcka nya trender vid beviljandet av statligt stöd och därför kunna reagera snabbare på skiftande omständigheter, beslutade kommissionen 1998 att publicera dessa översikter årligen. Den åttonde översikten, som omfattar perioden 1994–1998, är den andra årligen återkommande översikten. Kommissionens enheter har fastställt de siffror som använts för denna översikt i nära samarbete med medlemsstaterna. Gamla uppgifter, som tidigare översikter baserade sig på, har uppdaterats med siffror för 1998. Dessutom har gamla uppgifter uppdaterats så att de inkluderar siffror om offentligt stöd som efter att ha undersökts av kommissionen har konstaterats utgöra icke anmält stöd. Siffrorna ändras också om stödet återbetalas. Slutligen har medlemsstaterna fortsatt att verifiera och vid behov ändra en liten del av de gamla uppgifterna, vilket säkerställer att siffrorna har en relativt hög grad av tillförlitlighet. Om kommissionen, med beaktande av att omständigheterna förändrats, beslutar att en åtgärd som tidigare inte ansågs utgöra statligt stöd ändå har karaktär av statligt stöd, integreras stödbeloppet fullständigt i översikten. Som exempel kan nämnas att kommissionen, efter att ha undersökt den irländska bolagsskatten, i december 1998 beslutade att stödordningen i fråga utgör statligt stöd. På grund av detta beslut har stödnivåerna i Irland ökar markant under perioden 1996–1998 jämfört med perioden 1994–1996, även om ökningen inte avspeglar någon avsiktlig ändring av den irländska regeringens politik på området för statligt stöd. Denna översikt omfattar nationellt statligt stöd enligt artikel 87 i EG-fördraget som beviljas av de 15 medlemsstaterna och som undersökts av kommissionen. Allmänna stödåtgärder, offentliga subventioner som varken påverkar handeln eller snedvrider konkurrensen eller som beviljas i enlighet med artikel 86. 2 i EG- fördraget2 omfattas inte av denna översikt. Denna översikt omfattar statligt stöd som beviljas tillverknings-, jordbruks-, fiskeri-, kol-, transport- (järnvägar, inre I enlighet med de vattenvägar, förbättringar som gjordes redan i tidigare översikter har täckningen av de enskilda branscherna utökats ytterligare. Uppgifter om stöd som beviljats särskilt turist-, sjöfart och luftfart) och finanssektorerna. Referenser: SEC (88) 1981 SEC (90) 1165 SEC (92) 1384 KOM (95) 365 KOM (97) 170 KOM (98) 417 KOM (99) 148 Företag som anförtrotts tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller har karaktären av monopol omfattas av reglerna i detta fördrag, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av sådana regler rättsligt eller i praktiken inte hindrar dem från att fullgöra de särskilda uppgifter de anförtrotts. Handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. 99 medie- och kultursektorn har undersökts för första gången. Dessutom, med tanke på stöd som beviljas för att främja en minskning av den ökande betydelsen av utsläppen av koldioxid och andra gaser, har också stöd för detta ändamål lyfts fram. Slutligen har uppgifter om stöd till sysselsättning och utbildning inom alla ekonomiska sektorer för första gången inbegripits i översikten. statligt 10. När medlemsstaterna jämförs med avseende på trender och mönster i fråga om nationellt stöd sker det med inriktning på årsgenomsnittet under treårsperioden 1996–1998. I lämpliga fall anges årsgenomsnitten för perioden 1994–1996 i jämförande form3. Eftersom siffrorna för ett visst år inte alltid möjliggör tillförlitliga slutsatser om skiftande trender på medellång och lång sikt, används sådana siffror i regel inte till att göra jämförelser. För de tre nya medlemsstaterna Finland, Sverige och Österrike, som anslöt sig till gemenskapen 1995, görs jämförelserna mellan perioden 1994–1996 och perioden 1996–1998 med genomsnittet för två respektive tre år. Detta kommer inte längre att vara nödvändigt från och med den nionde översikten. För att möjliggöra jämförelser mellan genomsnitten för de två perioderna uttrycks alla siffror i 1997 års fasta priser. 4 11. Allmänna förklaringar av den metod som använts ges i den tekniska bilagan (bilaga I). Statistikbilagan (bilaga II) innehåller grundläggande statistiska uppgifter om nationellt statligt stöd till tillverkningssektorn och om övergripande nationellt statligt stöd. Gemenskapens fonder och instrument ingår därför inte i siffrorna för nationellt statligt stöd. Information om dessa fonder och instrument och respektive uppgifter ges i bilaga III. 3 4 Eftersom grundprincipen att använda jämförande treårsperioder som överlappar varandra med ett år har bevarats, motsvarar den årliga åttonde översiktens referensperiod (1994–1996) den tvååriga sjätte översiktens referensperiod (1994–1996). Uppgifter om stöd till tillverkningsindustrin i gällande priser ingår i bilaga II, den statistiska bilagan om nationellt statligt stöd. 1100 DEL I – STÖD TILL TILLVERKNINGSINDUSTRIN Stödets omfattning och utveckling 12. Statligt stöd till tillverkningsindustrin utgör 35 % av allt stöd som beviljas inom gemenskapen, vilket innebär att denna sektor beviljas mer stöd än någon annan sektor. Undersökningen av stödet till tillverkningsindustrin fortsätter därför att stå i centrum för denna översikt. Totalt stöd inom gemenskapen 13. Tabell 1 visar de årliga stödbelopp som beviljats tillverkningsindustrin i gemenskapen under perioden 1994–1998. Tabell 1 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i gemenskapen 1994–1998 Årliga värden i fasta priser (1997) Miljoner euro 1994 1995 1996 1997 1998 EUR 15 EUR 12 40 341 39 615 38 441 34 486 33 357 33 730 32 470 29 702 28 400 Siffrorna ovan bekräftar dock den trendmässiga minskning som kunnat observeras sedan 1993 när det gäller statligt stöd som beviljas i EU. 5 trendmässig minskning En till tillverkningsindustrin, som i tabell 2, uttrycks i procent av förädlingsvärdet och per anställd i branschen. 6 observeras stödet också kan när 5 6 Jämfört med de uppgifter som presenterades i den sjunde översikten är siffrorna ovan marginellt lägre, vilket återspeglar de revideringar som medlemsstaterna gjort. Eftersom en liten, men inte exakt kvantifierbar del av stödbeloppen har gått till tjänstesektorn, är det möjligt att redovisade siffror är något överskattade. 1111 Tabell 2 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i gemenskapen Årliga belopp under perioden 1994–1998 1994** 1995 1996 1997 1998 3,0 2,8 2,5 2,3 2,0 1 357 1 298 1 182 1 151 1 007 I procent av förädlingsvärde I euro per sysselsatt person Till 1997 års priser. * ** Uppskattning EUR 15. Uttryckt i procent av förädlingsvärdet inom tillverkningssektorn har stödnivåerna minskat fortlöpande sedan 1994. Det genomsnittliga stödbeloppet per anställd inom tillverkningssektorn minskade årligen från 1 357 ecu 1994 till 1 007 euro 1998. 1122 Jämförelser mellan medlemsstaterna 14. I tabell 3 jämförs de genomsnittliga årliga stödnivåerna inom tillverkningsindustrin mellan medlemsstaterna7 under perioderna 1994–19968 och 1996–1998, uttryckt i procent av bruttoförädlingsvärdet och som stödbelopp per anställd inom branschen. Absoluta stödbelopp anges också. Tabell 3 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i gemenskapen Årliga genomsnitt under perioderna 1994–1996 och 1996–1998 I procent av förädlingsvärde 1994– 1996– 1996 1998 I euro per sysselsatt person 1994– 1996– 1996 1998 I miljoner euro 1994– 1996 1996– 1998 1,3 2,5 2,6 3,8 : : 4,8 2,3 1,6 1,7 1,3 5,5 2,2 1,1 1,4 0,8 0,6 1,4 1,9 2,9 2,6 : : 4,9 2,1 1,6 2,0 1,9 4,4 2,3 1,1 1,0 0,8 0,7 654 1 376 1 252 1 941 451 8 783 925 769 928 895 909 2 419 1 400 702 263 421 317 719 1 093 1 433 1 434 435 6 021 997 691 959 1 131 1 458 1 955 1 476 735 188 441 455 931 607 16 201 3 080 13 121 592 1 883 366 3 607 240 11 040 46 602 272 330 495 732 712 11 463 2 856 8 607 616 1 800 391 4 481 416 8 864 48 629 195 344 334 1 358 1 454 Österrike Belgien Danmark Tyskland -Gamla delstater -Nya delstater Grekland Spanien Finland Frankrike Irland* Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade Kungariket EUR 15 2,8 2,3 1 292 1 113 38 531 32 639 Genomsnittliga priser under 1997. 7 8 Tyskland har delats in i ursprungliga och nya delstater för att tydligt visa de olika utvecklingarna i de två tyska regionerna, som kännetecknas av en aldrig tidigare skådad anpassningsprocess då man inför marknadsekonomi i de nya delstaterna. Det bör noteras att det genomsnitt för 1994–1996 som anges i tabell 1, där siffrorna för 1994 inte omfattar de nya medlemsstaterna, är något lägre än det totala EU-genomsnitt som anges i tabell 3. 1133 15. Det genomsnittliga årliga stödet till tillverkningsindustrin i EU uppgick under perioden 1996–1998 till cirka 33 miljarder euro, vilket motsvarar en minskning med 15 % jämfört med perioden 1994–1996. Minskningen är nästan exakt lika stor som den som rapporterades i den föregående översikten. Av tabell 3 framgår direkt att den totala minskningen av det absoluta stödet i gemenskapen nästan uteslutande beror på den fortlöpande minskningen av stöd som beviljas i Tysklands nya delstater och i Italien. Medan minskningar kan noteras också i Belgien, Spanien och Portugal, har stödnivåerna ökat i de tio övriga medlemsstaterna. Av dessa tio medlemsstater uppvisar Österrike, Danmark, Irland, Luxemburg och Sverige en långsiktig trendmässig ökning av stödnivåerna. Skillnaderna i de absoluta stödbelopp som medlemsstaterna beviljar sina tillverkningsindustrier är därför fortfarande betydande. 16. När man granskar de övergripande skillnaderna i gemenskapen utifrån ett sammanhållningsperspektiv, bekräftas det av tabell 3 att stödvolymen i de fyra sammanhållningsländerna har ökat från 8 till över 9 % av det totala stödet till tillverkningssektorn i gemenskapen. De fyra stora ekonomiernas andel har minskat från 84 % under den föregående perioden till 80 % under den aktuella perioden. I detta sammanhang bör det också noteras att tillverkningsindustrin, förutom att åtnjuta nationellt statligt stöd, också kan omfattas av gemenskapens åtgärder via strukturfonderna (se bilaga III). De fyra största mottagarna av dessa medel utgörs relativt sett också av sammanhållningsländerna, som kan konstatera att deras relativa stödposition förstärks till en nivå som bättre återspeglar deras svagare samhällsekonomiska situation. För att dessa gemenskapsinstrument skall vara effektiva förutsätts det dock att de inte motverkas av en oavvägd användning av statliga stödåtgärder. 17. Uttryckt i procent av förädlingsvärdet påträffas de högsta nivåerna av stöd till tillverkningssektorn under perioden 1996–1998 i Grekland och Italien (se diagram 1). Båda dessa länder ligger högt över EU-genomsnittet, även om den långsiktiga trendmässiga nedgången i Italien fortsätter. Medan ökningen i Irland till stor del beror på att denna tabell för första gången omfattar siffrorna för den irländska skatteordning som nu håller på att fasas ut, är nivån på det statliga stödet i Irland fortfarande under EU-genomsnittet. 1144 Diagram 1 Statligt stöd till tillverkningsindustrin I procent av dess förädlingsvärde (årliga genomsnitt 1994–1996 och 1996–1998) t n e c o r p 6 5 4 3 2 1 0 AU* B DK D GR E FIN* F IRL I L NL P S* UK 1994 - 1996 1996 - 1998 EUR 15 *underperioden1993-1995vardessaländerännuintemedlemmariEU. 18. Trots en fortsatt kraftig minskning var stödet per anställd i Italien fortfarande det högsta i EU under perioden 1996–1998. Efter Italien följer Luxemburg, Irland, Danmark och Tyskland. Den höga men minskande siffran för de nya tyska delstaterna beror både på den höga stödnivån och på en kraftig minskning av antalet anställda inom tillverkningsindustrin i denna del av Tyskland. Den fortlöpande minskningen avspeglar att toppen i omstruktureringsprocessen efter den tyska återföreningen 1990 nåddes redan under tidigare granskningsperioder. Samtidigt är stödet per anställd i de ursprungliga delstaterna bland de lägsta i gemenskapen. Gruppen av länder som ger lite stöd består i fallande ordning av Portugal, Förenade kungariket och Sverige. 1155 Stödets syften 19. Stödet till tillverkningsindustrin klassificeras efter dess huvudsakliga syften eller efter den undersektor som stödet riktar sig till: Övergripande syften - Forskning och utveckling - Miljö - Små och medelstora företag - Handel - Energibesparingar - Andra ändamål (framför allt undsättning och omstrukturering) Enskilda branscher - Varvsindustrin - Stålindustrin - Andra branscher Regionala mål - Regioner som omfattas av artikel 87. 3 a - Regioner som omfattas av artikel 87. 3 c I vissa medlemsstater administreras stöd som klassificeras under forskning och utveckling eller små och medelstora företag dock genom branschspecifika FoU- program eller program för små och medelstora företag. Dessutom kan stöd som klassificeras under huvudsyftet regionalstöd och som beviljas enligt riktlinjerna om stöd för regionala ändamål i praktiken betalas till små och medelstora företag, för forskning och utveckling, utbildning och sysselsättning. Följaktligen krävs försiktighet då man drar slutsatser om förskjutningar över tiden från ett syfte till ett annat, och framför allt vid slutsatser om skillnader i fråga om syften mellan till tillverkningsindustrin fördelade sig mellan olika syften under perioden 1994–1998, medan tabell 5 visar förändringar över tiden i fråga om de tre huvudsyftena. olika medlemsstater. Tabell stödet visar hur 4 20. Tabell 4 visar att 57 % av stödet till tillverkningsindustrin i unionen under den aktuella perioden rörde regionala mål, där huvuddelen av stödet riktar sig till de minst gynnade regionerna, det vill säga regioner som omfattas av artikel 87. 3 a. 9 I siffrorna ingår stöd som uppgår till i genomsnitt 3 514 miljoner euro per år som beviljas de nya delstaterna via Treuhandanstalt (THA) och dess efterföljare. Om detta exceptionella stöd inte beaktas, skulle stödet för regionala ändamål utgöra 52 % av det totala stödet till tillverkningsindustrin (upp från 47 % under den föregående rapporteringsperioden). 21. Stöd som rör övergripande syften är näst vanligast med 35 %. I denna kategori är stöd till forskning och utveckling10 vanligast, följt av stöd till små och medelstora företag. Kategorin stöd för övergripande syften omfattar dock dessutom 8 % 9 10 En förteckning över dessa regioner ges i bilaga I punkt 9. 2. Av de skäl som förklaras i bilaga I punkt 11. 1, kan siffrorna för forskning och utveckling i tabell 4 vara underskattade. 1166 undsättnings- och omstruktureringsstöd till tillverkningsindustrin. Till skillnad från ovannämnda syften kan i regel inte ens mycket positiva externa effekter uppväga de höggradigt snedvridande effekterna av den sistnämnda stödtypen. Sådant stöd måste därför kontrolleras mycket strikt. Det diskuteras ytterligare i punkt 38 om ad hoc-stöd. 22. Endast cirka 8 % av stödet till tillverkningsindustrin i gemenskapen ges till enskilda branscher, varav mer än två tredjedelar går till varvs- och stålindustrin (se tabell A5/16). Med tanke på att dessa branscher är viktiga i regioner som uppfyller till dessa branscher också till den mer kraven för regionalstöd, bidrar stödet allmänna regionalpolitiken. 1177 Tabell 4 Statligt stöd till tillverkningsindustrin 1996–1998 Fördelning efter branscher och funktioner SEKTORER / FUNKTIONER AU Övergripande syften Forskning och utveckling Miljö Små och medelstora företag Handel Energibesparingar Andra syften (däribland Undsättning och omstrukturering) Enskilda branscher 11 88 Varvsindustrin Andra branscher Regionala mål Regioner enligt 87. 3 c Regioner enligt 87. 3 a 69 30 10 15 0 1 12 3 0 3 29 23 6 B 54 16 1 16 2 0 20 13 0 13 33 33 0 DK 90 24 33 3 4 27 0 9 8 <1 1 1 0 D 27 10 1 9 0 2 5 5 3 2 68 5 63 GR 2 0 0 1 1 0 0 1 1 0 97 0 97 E 33 10 1 15 0 1 6 52 37 15 15 11 4 FIN F IRL I 23 3 0 8 2 0 40 5 0 1 1 0 33 10 5 0 5 55 0 55 4 2 2 72 3 69 72 36 1 17 10 7 1 11 9 2 17 17 0 52 27 1 7 3 0 13 8 4 4 40 25 15 L 33 7 4 21 1 0 0 0 0 0 67 67 0 NL 82 20 10 3 4 34 11 6 6 0 12 12 0 P 65 6 0 6 0 5 48 17 6 11 18 0 18 Procent EUR 15 35 11 2 9 2 3 8 8 5 3 57 11 46 S 44 10 14 16 0 4 0 0 0 0 56 56 0 UK 39 11 0 21 6 1 0 1 1 0 60 44 16 TOTALT 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 Tabell 5 Statligt stöd till tillverkningsindustrin under perioderna 1994–1996 och 1996–1998 Fördelning efter huvudsyften Procent Övergripande syften Enskilda branscher Regionala mål 1994- 1996 1996- 1998 1994- 1996 1996- 1998 1994- 1996 1996- 1998 Österrike Belgien Danmark Tyskland Varav Treuhand Grekland Spanien Finland Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade Kungariket EUR 15 75 41 86 20 14 26 74 62 22 27 33 75 40 35 40 31 68 54 90 27 2 33 72 52 40 23 32 82 65 44 39 35 3 34 13 6 2 62 2 8 9 9 2 9 48 0 1 11 3 13 9 5 2 52 11 8 5 5 0 6 17 0 1 8 22 25 1 73 45 84 13 23 31 69 65 65 17 12 65 59 58 29 33 1 68 31 96 15 17 40 55 72 67 12 18 56 60 57 23. I fråga om utvecklingen över tid av stödets fördelning mellan de olika huvudsyftena inom tillverkningsindustrin har de totala regionalstödsnivåerna varit ganska oförändrade. Utom till Grekland hör tillverkningsindustrin är högre än EU-genomsnittet till sammanhållningsländerna. ingen av de medlemsstater där regionalstödets andel av stödet Nivån på det stöd som beviljas särskilda sektorer minskar för första gången inte endast på EU-nivå utan också i nästan alla medlemsstater. Den uppenbara ökningen i Finland beror på att varvsstödet rapporterades för första gången för perioden 1996–1998. På årsbasis minskar det branschspecifika stödet också i Finland. Orsaken till denna minskning över hela linjen är den kraftiga minskningen av stödet till stålindustrin och en minskning av stödet till varvsindustrin i de flesta medlemsstater. Den relativt höga, men minskande, nivån i Spanien beror på det omstruktureringsstöd som beviljats varvsindustrin. 1199 i I motsats till den trendmässiga minskningen av stödet till särskilda sektorer avspeglar situationen det branschövergripande stödet. Medan andelen stöd av denna typ har ökat i åtta länder, har den minskat i de övriga sju medlemsstaterna och är fortsatt hög i Danmark, Finland och Nederländerna. alla medlemsstater trendmässiga ökningen inte den av 24. Om man däremot bortser från stöd till undsättning och omstrukturering, som utgör en viktig del av det branschövergripande stödet – stöd till undsättning och omstrukturering analyseras nedan i samband med ad hoc-stöd – visar en analys av den viktiga del av det övergripande stödet som återstår, nämligen stöd till forskning och utveckling, små och medelstora företag, miljöskydd och energisparande en något annorlunda bild: nu kan ökningar noteras i nio medlemsstater. Diagram 2 visar de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om nivån på det statliga stödet för dessa fyra syften, som i regel anses ge upphov till viktiga externa effekter. Medan siffrorna, i synnerhet för Grekland, döljer att visst stöd som klassificerats som regionalstöd också går till branschövergripande ändamål, kan det inte förnekas att många medlemsstater bedrivit en stödpolitik som inriktats tydligare på dessa ändamål sedan perioden 1994–1996. Diagram 2 Stöd till FoU, små och medelstora företag, miljöskydd och energisparande som andel av stödet till tillverkningsindustrin – Procentandel av stödet till tillverkningsindustrin. d n i. v l l i t l l i t t e d ö t s v a l e d n a t n e c o r P 100 80 60 40 20 0 1994-1996 1996-1998 AU B DK D GR E FIN F IRL IT L NL P SW UK EUR 15 25. Medlemsstaterna uppvisar följande trender och mönster i fråga om stöd som beviljas tillverkningsindustrin: - I Österrike beror generella ökningar på att regionalstödet och stödet till forskning och utveckling har ökat. Österrike står tillsammans med Danmark, Finland och Nederländerna för den största andelen stöd till tillverkningsindustrin, som främst går till forskning och utveckling, miljöskydd och små och medelstora företag. Utgifterna för branschspecifika ändamål, som oftast går till stålindustrin, är små. 2200 - - - - - - - - - - I Belgien är den trendmässiga minskningen av stödnivåerna en följd av att en enskild stödordning för branschspecifika ändamål avskaffades 1996, medan stödnivåerna absolut sett förblivit ganska oförändrade på alla andra områden. Följden är att andelen stöd till branschövergripande och regionala ändamål har ökat. I Danmark beviljas 90 % av allt stöd till tillverkning för branschövergripande ändamål. Den absoluta ökningen av nivån på stödet till tillverkning är en följd av det ökade stödet till energisparande och miljöskydd, främst i form av undantag från energi- och koldioxidskatt. Minskande till varvsindustrin. Danmark har den lägsta regionalstödsnivån i EU. avspeglar minskade branschstöd (9 %) stöd I Tyskland ökar andelen branschövergripande stöd i takt med att regionalstödsnivåerna minskar. Andelen är 27 %, vilket är lågt jämfört med EU-genomsnittet, och över två tredjedelar av stödet tilldelas forskning och utveckling och små och medelstora företag. Det branschspecifika stödet (5 %) fortsätter att minska. Viktigast är regionalstödet (68 %), varav mindre än hälften utgörs av stöd via Treuhand till de nya delstaterna. Detta stöd har minskat betydligt absolut sett under rapporteringsperioderna. I Grekland klassificeras stödet oftast som regionalstöd, som har ökat under de två perioderna. I Spanien går 33 % av stödet till branschövergripande ändamål, främst till små och medelstora företag och forskning och utveckling, som beviljats mer stöd sedan 1994– 1996. Det branschspecifika stödet upgår till 52 % av allt stöd till tillverkningssektorn och avspeglar det fortsatta stödet till varvsindustrin. Den generella minskningen av det branschövergripande stödet beror att stödet till stålindustrin minskat avsevärt. I Finland går 72 % av stödet till branschövergripande ändamål, främst forskning och utveckling och små och medelstora företag. Ökningen av den absoluta stödnivån beror på stöd till varvsindustrin som noterades för första gången 1997. I Frankrike har stödet till de branschövergripande ändamålen forskning och utveckling, miljöskydd, energisparande och små och medelstora företag förblivit ganska oförändrade absolut sett. Den generella ökningen inom tillverkning beror på en betydande ökning av regionalstödet till varvsindustrin och ett enskilt fall av ad hoc-stöd. tillsammans med en ökning av stödet I Irland har det förekommit ökningar absolut sett i fråga om många ändamål och sektorer, med undantag för branschspecifikt stöd. Den största ökningen beror dock helt och hållet på att uppgifter om IKT-industrin tagits med för perioden 1996–1998. I Italien har de absoluta stödnivåerna minskat inom alla sektorer och för alla ändamål. Eftersom regionalstödet minskat mindre än andra stöd har dock dess andel ökat under de två rapporteringsperioderna. I Luxemburg är det viktigaste stödet regionalstöd (67 %), som ökat något under de två perioderna. På alla andra områden är stödutgifterna i stort sett oförändrade. 2211 - - - - I Nederländerna är det branschövergripande stödet (82 %) den ojämförligt mest omfattande stödformen och betydligt större än i de flesta medlemsstater utom Danmark. Den absoluta ökningen av stödet beror på de allt större resurser som inriktas på miljöskydd och energisparande till stor del tack vare undantag från energi- och koldioxidskatter. I Portugal uppvägdes de små ökningarna av stödutgifterna för små och medelstora till företag och energisparande fullständigt av en betydande minskning av stödet stålsektorn. Medan stödet till tillverkningsindustrin generellt har minskat, har andelen branschövergripande och regionalt stöd ökat. I Sverige går 44 % av stödet till branschövergripande syften, främst till små och medelstora företag och forskning och utveckling. Ökningen av de absoluta stödnivåerna beror på att ökningen av stödet till miljöskydd endast delvis uppvägdes av en liten minskning av regionalstödet. I Förenade kungariket står regionalstödet (60 %), varav en fjärdedel går till Nordirland, för den största andelen av stödet till tillverkningsindustrin. Den absoluta ökningen av stödnivåerna i Förenade kungariket beror på en ökning på 6 % av utgifterna för regionalstöd. Det branschövergripande stödet utgör 39 %, varav stödet till forskning och utveckling och små och medelstora företag är huvudinslagen. I analysen ovan beaktas endast mönster och trender i de nationella utgifterna för statligt stöd. En del av dessa utgifter samfinansieras med gemenskapsmedel som också gynnar tillverkningsindustrin i EU. Siffror om gemenskapsfinansieringen ges separat i bilaga III. 2222 Stöd till andra branscher och ändamål Varvsindustrin 26. Inom varvsindustrin, som är en undersektor till tillverkningssektorn, omfattades stöd som beviljades under sjunde direktivet om stöd till varvsindustrin,11 som gällde från och med den 1 januari 1991 till och med den 31 december 1998. Det ersattes då av rådets förordning nr 1540/98. rapporteringsperioden av det Tabell 6 visar kontraktsrelaterat driftsstöd som täcker nybyggnad, ombyggnad och fiskefartyg. Den återspeglar sålunda de stödnivåer för vilka kommissionen fastställer tak inom ramen för direktivet om stöd till varvsindustrin. Taket för stödet var enligt det direktiv som var aktuellt under rapporteringsperioden 4,5 % av kontraktsvärdet både för fartyg med ett kontraktsvärde på mindre än 10 miljoner euro och för ombyggnad. För fartyg med ett kontraktsvärde på mer än 10 miljoner euro var motsvarande tak 9,0 %. Utöver driftsstöd kunde varvsindustrin också få omstruktureringsstöd. Under perioden 1996–1998 uppgick omstruktureringsstödet till 903 miljoner euro i genomsnitt per år och beviljades i Tyskland (299 miljoner euro), Grekland (8 miljoner euro), Spanien (594 miljoner euro), Frankrike (90 miljoner euro) och Portugal (11 miljoner euro). Det är en kraftig ökning jämfört med de 655 miljoner euro som beviljades under perioden 1994– 1996 i följande medlemsstater: Belgien (27 miljoner euro), Tyskland (292 miljoner euro), Grekland (10 miljoner euro), Spanien (326 miljoner euro). På grund av minskningar av driftsstödet i alla länder utom Frankrike, minskade den genomsnittliga årliga stödnivån inom denna sektor marginellt från 1 551 miljoner euro 1994–1996 till 1 549 miljoner euro 1996–1998. Om man tittar på stödet till varvsindustrin i förhållande till dess förädlingsvärde kan man konstatera att stödnivån är hög. Enligt tillverkningsindustrin till 2,3 % av dess förädlingsvärde. tabell 3 uppgår stödet Däremot utgjorde stödet till varvsindustrin ca 22 % av dess förädlingsvärde till faktorskostnad under perioden 1996–1998. till 11 EGT L 380, 31. 12. 1990. 2233 Tabell 6 Stöd till varvsindustrin 1996–1998 i procent av fartygens kontraktsvärden 1996 1997 1998 Små fartyg Stora fartyg Totalt Små fartyg Stora fartyg Totalt Små fartyg Stora fartyg Totalt Österrike Belgien Danmark Tyskland Frankrike Finland Spanien Grekland Irland* Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade Kungariket 4,5 4,5 0,0 4,3 - 4,5 3,1 9,0 6,7 9,0 8,0 - 9,0 4,8 8,9 6,6 9,0 7,4 - 8,7 3,2 4,5 4,5 0,0 0,0 2,9 - 4,5 3,2 9,0 6,4 9,0 5,3 7,6 - 9,0 3,8 8,9 6,3 9,0 5,3 7,4 - 8,9 3,6 4,5 4,5 0,0 0,0 0,5 - 4,5 2,6 9,0 6,4 9,0 3,1 4,3 - 9,0 4,4 8,1 6,4 8,6 3,1 3,9 - 8,9 4,1 4,3 6,0 6,0 0,0 8,7 8,7 - - - * ** - Små fartyg är fartyg med ett kontraktsvärde på mindre än 10 miljoner euro. För dessa fartyg uppgår det maximala stödet enligt det sjunde direktivet om stöd till varvsindustrin till 4,5 % av kontraktsvärdet. Stora fartyg är fartyg med ett kontraktsvärde på mer än 10 miljoner euro. För dessa fartyg uppgår det maximala stödet enligt det sjunde direktivet om stöd till varvsindustrin till 9,0 % av kontraktsvärdet. Observera att ett streck anger att information saknas, medan en nolla anger att inget stöd beviljats. 2244 27. Den genomsnittliga årliga nivån på det stöd som beviljades europeiska varv under perioden 1996–1998 för nybyggnad av fartyg till utvecklingsländer minskade till 72 miljoner euro. Detta är en minskning på 65 % jämfört med det årliga genomsnitt på 203 miljoner euro som beviljades under perioden 1994–1996. Fördelningen per medlemsstat anges i tabell 7. Tabell 7 Utvecklingsstöd till varvsindustrin enligt beslut av EG 1994 1995 1996 1997 1998 Miljoner euro Tyskland Spanien Nederländerna Frankrike Totalt 189 0 0 0 189 106 58 34 40 238 101 33 48 0 182 7 9 9 0 3,0 0 7,5 0 25 10,5 28. För att placera siffrorna ovan i sitt rätta sammanhang bör man nämna att tabell 8 ger information om det totala antal fartyg för vilka stöd beviljades under perioden 1994–1998. Som man kunde vänta sig motsvaras 1995 års toppsiffror i fråga om nybyggnad av fartyg av 1995 års toppsiffror i fråga om drifts- och utvecklingsstöd till europeiska varv. Tabell 8 Varvsindustrin – Nybyggnad av fartyg som beviljats statligt stöd 1994 1995 1996 1997 1998 18 35 3 3 67 49 0 6 13 65 40 8 0 14 28 0 3 5 50 10 4 28 37 22 0 0 181 171 156 Danmark Tyskland Spanien Finland Frankrike Italien Nererländerna Portugal Förenade Kungariket 23 79 39 - 39 38 58 6 9 Totalt 285 21 153 72 - 72 111 73 0 12 514 2255 Stålindustrin 29. Inom stålsektorn, som är en undersektor till tillverkningssektorn, gick största delen av det stöd som beviljades under den period som omfattas av denna översikt till omstrukturering och härrör från åtta ärenden som godkändes enligt artikel 95 i EKSG-fördraget. Statligt stöd som gynnade EKSG-produkter under den aktuella perioden beviljades också enligt de femte och de sjätte gemenskapsreglerna om stöd till stålindustrin från 1991 respektive 1996. 12 Stöd till andra produkter reglerades av 1988 års regelverk för vissa stålprodukter som inte täcktes av EKSG-fördraget. 13 Tillsammans uppgick dessa två typer av stöd som årliga genomsnitt till cirka 260 miljoner ecu under perioden 1996–1998, vilket avspeglar en betydande minskning med över 80 % jämfört med den föregående perioden 1994–1996, då det årliga genomsnittet uppgick till 1 530 miljoner euro. Dessa siffror inbegriper inte de marginella stödbelopp som beviljats stålindustrin inom ramen för FoU- och miljöskyddsprogram. Däremot visar de att de stora insatser för omstrukturering och åtföljande kapacitetsminskningar som gjorts sedan 1994 i de nya tyska delstaterna, Spanien, Italien, Portugal, Irland, och Österrike nu är nästan fullbordade. 12 13 3855/91/EKSG, 27. 11. 1991, 2496/96/EKSG, 18. 12. 1996. Gemenskapens rambestämmelser om stöd till vissa järn- och stålsektorer som inte omfattas av EKSG- fördraget, 31. 12. 1988. 2266 Bilindustrin 30. Även om det i EU inte finns några särskilda stödprogram för bilindustrin beviljas den statligt stöd, vanligtvis i form av regionalstöd, undsättnings- och omstruktureringsstöd och utbildningsstöd. Medlemsstaternas beviljande av denna typ av stöd åläggs strikta begränsningar genom särskilda rambestämmelser för statligt stöd till bilindustrin. Det är för närvarande svårt att dra några slutsatser om den allmänna trenden på grund av det ringa antalet ärenden. En jämförelse av de två perioderna visar en minskning på 18 % från 581 miljoner euro till 477 miljoner euro. Tabell 9 Statligt stöd till bilindustrin som godkänts under åren 1994–1998 (Exklusive stöd under de gränser som måste anmälas) 1994 1995 1996 1997 1998 Miljoner euro 10 0 340 202 0 83 0 0 103 0 72 810 26 0 59 1 6 6 109 6 0 1 66 280 2 6 163 9 0 52 7 0 0 0 101 340 Österrike Belgien Tyskland Spanien Finland Frankrike Italien Nederländerna Portugal Sverige Förenade Kungariket Totalt - 0 298 36 - 0 227 0 0 - 12 573 0 32 3 318 0 0 0 7 0 0 0 360 2277 Utländska direktinvesteringar eller bidrar företags utveckling, 31. Statliga åtgärder som syftar till att främja utländska direktinvesteringar utanför EU kan utgöra statligt stöd. De kan dock också vara förenliga med det gemensamma intresset om de främjar den europeiska industrins konkurrenskraft, t. ex. genom att främja små och såsom medelstora andra gemenskapsmål tredje omvandlingsekonomiernas anpassning eller den ekonomiska utvecklingen i världen. Sedan 1993 har medlemsstaterna föreslagit ett litet antal program som haft detta särskilda mål. De har därför godkänts av kommissionen. Den gradvis ökande mängden information från medlemsstaterna har gjort det möjligt att presentera en preliminär totala statliga stöd som ges i EU i detta syfte. De aktuella överblick över det stödprogrammen vänder sig bara till små och medelstora företag, men de har en världsomspännande geografisk täckning för att svara inte bara mot behovet att stärka stödet till de viktigaste sysselsättningskällorna i unionen, utan också mot behovet att göra det lättare för dessa företag att vidga sina vyer. till Tabell 10 Statligt stöd till utländska direktinvesteringar som gjorts av små och medelstora företag Bidrag Lån Garantier Totalt 1994 9,7 0,0 2,5 12,2 1995 10,8 1,6 8,3 20,7 1996 9,4 0,8 11,4 21,6 1997 6,3 0,8 26,0 33,2 1998 18,0 0,4 10,0 28,4 Miljoner euro Skatteordningar för att minska koldioxidutsläppen 32. Kategorin "stöd till miljöskydd" omfattar en underkategori av stödordningar som vissa medlemsstater infört för att främja en minskning av utsläppen av koldioxid och andra gaser främja som uppkommer vid förbränning av fossila bränslen och för att användningen av förnybara energikällor. Den huvudsakliga logiska grunden för sådana stödordningar är främst EU:s och de enskilda medlemsstaternas behov av att fullgöra de åtaganden de gjort enligt villkoren i Kyotoavtalet och det mer allmänna målet att uppnå en hållbar utveckling. typer av stödinstrument förekommer, och de Två tillsammans: skattebefrielser och bidrag. Medlemsstaterna i fråga har vanligen infört stödordningar som lindrar skatten på energi eller på utsläppen av koldioxid. Mot bakgrund av att så få länder fortfarande har vidtagit sådana åtgärder, har medlemsstaterna uttryckt farhågor för att den extra skattebördan kan leda till en ofördelaktig konkurrensposition för deras företag. Därför har skatteordningarna införts successivt, och den energiintensiva industrin har beviljats tillfälliga undantag. används ofta 2288 Det andra inslaget i många av de aktuella stödordningarna är det extra incitament som ges industrin i form av bidrag för att den skall införa modern teknik som kommer att öka användningen av förnybar energi och bidra till energisparande och minskade utsläpp. Bidragen betalas med intäkterna från skatter på skadliga utsläpp eller ur den allmänna budgeten. För närvarande är det Danmark, som står för den största delen av detta stöd, samt Nederländerna, Tyskland, Sverige och Förenade kungariket som vidtar sådana åtgärder. Många andra medlemsstater väntas följa deras exempel inom en nära framtid. Tabell 11 Statligt stöd till skatteordningar för att minska koldioxidutsläpp Miljoner euro 1994 1995 1996 1997 1998 Danmark Tyskland Nederländerna Sverige Förenade Kungariket Totalt 165 0 2 0 2 169 90 4 0 6 2 102 165 4 4 6 1 180 196 4 2 6 1 209 164 0 0 22 1 187 2299 Olika typer av stödinstrument 33. I tabell 12 ges en översikt över användningen av olika typer av stöd i medlemsstaterna. Tabell 12 Statligt stöd till tillverkningsindustrin 1996–1998 Fördelning mellan olika typer av stöd TYP AV STÖD Procent Kategori A Bidrag Skatte- befrielser Kategori B Andelar i eget kapital Kategori C Kategori D Mjuka lån Anstånd med skatt Garantier Totalt Österrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Finland Frankrike Irland* Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade Kungariket EUR 15 76 60 63 58 97 88 84 28 60 55 93 66 84 60 94 58 0 28 31 12 0 <1 3 47 29 37 6 19 7 18 1 23 0 4 0 0 0 3 1 13 7 4 0 0 2 3 0 4 19 4 6 23 3 9 13 9 0 1 2 5 7 18 2 11 0 1 0 1 0 0 0 1 0 0 0 8 0 0 1 1 5 3 1 5 0 0 1 3 4 2 0 2 0 0 1 3 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 Fördelningen mellan olika stödtyper skilde sig totalt sett under perioden 1996–1997 inte nämnvärt från den som presenterades i den sjätte översikten, vilken gällde perioden 1994– 1996. Bidrag, räntesubventioner och skattebefrielser, som klassificeras som kategori A- åtgärder, är fortfarande den absolut vanligaste stödformen i gemenskapen. Inom denna grupp, utom Frankrike, tillämpas direkta bidrag oftare än skattebefrielser. 3300 34. Stöd i form av statligt delägande, det vill säga genom att man skjuter till aktiekapital, vilket klassificeras stöd till tillverkningsindustrin som beviljats i Europeiska unionen. I en medlemsstat, nämligen Frankrike, är dock statligt delägande ganska vanligt. som kategori B-stöd, utgjorde endast 4 % av allt 35. Stöd som klassificeras som kategori C-stöd omfattar lån till lägre räntesats och anstånd med skatt. Medan anstånd med skatt – främst överavskrivningar och skattefria reserver – är den minst använda stödformen i EU, med undantag av Nederländerna, där den utgör 8 % av allt stöd till tillverkning, är mjuka lån ett viktigt stödinstrument i Tyskland, Österrike, Sverige och Finland. 36. Garantiernas andel av de totala stödnivåerna, kategori D, fortsätter att vara ganska begränsad i alla medlemsstater. Diagram 3 Statligt stöd till tillverkningsindustrin Fördelning efter budgetutgifter och efterskänkta skatter 1996–1998 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% AU B DK D GR E FIN F IRL I L NL P S UK EUR 15 Budgetutgifter Efterskänkt skatt 37. Diagram 3 visar hur till stödet tillverkningsindustrin fördelar sig mellan olika finansieringsformer. Budgetutgifter, som utgörs av bidrag, tillskott av aktiekapital, mjuka lån och garantier, är den vanligaste finansieringsformen i Europeiska unionen. Detta gäller särskilt Österrike och Spanien, där allt stöd finansieras genom budgeten, samt Finland, Luxemburg och Förenade kungariket, där mer än 90 % finansieras genom budgeten. Efterskänkta skatter, det vill säga skattelättnader och anstånd med skatt, används däremot främst i Belgien, Danmark, Frankrike, Irland och Italien. 3311 Statligt stöd på ad hoc-basis 38. Genom ovanstående analys av uppgifter om statligt stöd har vi försökt fastställa tendenserna på medellång till lång sikt i EU:s medlemsstater. Dessa upplysningar rör dock inte bara statligt stöd som getts genom olika ramar eller program som främjar övergripande, branschvisa eller regionala mål, utan också stöd som beviljats på tillfälliga grunder, det vill säga utanför sådana program. Eftersom en analys av stödmyndigheternas tillämpning av finansieringsmekanismer som inte fastställts på förhand belyser mer kortsiktiga krav på den nationella stödpolitiken presenteras ad hoc-stöd nedan. Detta ger en tydligare bild både av den aktuella situationen och av bakomliggande tendenser i unionen. För att ge en fullständig bild nämns också ad hoc-stöd inom luftfarts- och finanssektorn. 39. Huvuddelen av ad hoc-stödet ges för att undsätta eller omstrukturera företag. Det stöd som beviljas för detta ändamål fördelar sig ojämnt över de olika branscherna och avspeglar ofta viktiga strukturförändringar på vissa delområden inom EU-ekonomin. Exempelvis inom tillverkningssektorn var något mer än 50 % av det ad hoc-stöd som beviljades under perioden 1994–1996 och 42 % av det ad hoc-stöd som beviljades under perioden 1996–1998 avsett för omstrukturering av företag inom stål- och varvsindustrin. Resten av stödet har nästan uteslutande gått till undsättning eller omstrukturering av cirka 55 företag. Ad hoc-stöd som beviljas i de nya tyska delstaterna för omstruktureringar omfattar däremot tusentals företag som är verksamma inom ett stort antal undersektorer. Denna sistnämnda typ av ad hoc-stöd är därför mer jämnt fördelat inom tillverkningsindustrin. 40. De uppgifter som presenterades i den sjätte och den sjunde översikten antydde att omfattningen av det ad hoc-stöd som beviljats EU:s tillverkningsindustri nådde en topp 1993–1994. Aktuella uppgifter bekräftar denna tendens. Det framgår av tabell 13 att ad hoc- stödet minskade från 11 % av stödet till tillverkningsindustrin 1994 till 4 % 1998. Om det ovannämnda stödet till de nya tyska delstaterna tas med i beräkningen är minskningen något större, från 37 % 1994 till 12 % 1998. Det totala ad hoc-stödet har minskat från 18 miljarder ecu till 7 miljarder ecu. I motsats till denna tendens har ad hoc-stödet till finanssektorn fortsatt att öka. 3322 Tabell 13 Statligt stöd på ad hoc-basis samt Treuhand-stöd* som inom gemenskapen beviljats tillverknings-, finans- och luftfartssektorerna under åren 1992–1998 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 I miljo- ner euro I % av totalt ti** stöd I miljo- ner euro I % av totalt ti** stöd I miljo- ner euro I % av totalt ti** stöd I miljo- ner euro I % av totalt ti** stöd I miljo- ner euro I % av totalt ti** stöd I miljo- ner euro I % av totalt ti** stöd I miljo- ner euro I % av totalt ti** stöd Engångs- stöd till tillverkn. ind. 2422 6 5236 12 4483 11 3482 9 3126 9 3624 11 1339 Treuhand-stöd* 5161 13 8774 20 10692 26 6480 17 4693 14 3522 10 2329 4 8 Totalt stöd till tillverkn. ind. Engångs- stöd till finanssektorn Engångs- stöd till luftfarts- sektorn Engångs- stöd 39062 100 44797 100 40341 100 39615 100 34486 100 33730 100 29702 100 795 478 2060 2811 3062 3171 97 2425 2371 1395 1635 295 7583 14802 18078 14393 12025 11843 7134 * ** i Tyskland Stöd vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS). ti: tillverkn. ind. som getts genom Treuhandanstalt (THA) eller Bundesanstalt für 41. I tabell 14 jämförs det genomsnittliga ad hoc-stödet, inklusive stöd till omstrukturering av industrin i de nya tyska delstaterna (THA) inom tillverknings-, finans- och luftfartssektorerna under perioderna 1994–1996 och 1996–1998. Jämfört med 11 miljarder euro i stöd till tillverkningsindustrin under den föregående perioden har det totala beloppet minskat till något mer än 6 miljarder euro, vilket är en betydande minskning på EU-nivå. I de enskilda medlemsstaterna kan ökningar noteras endast i Frankrike och Nederländerna. Övriga länder har rapporterat sjunkande nivåer av ad hoc-stöd, och Tyskland uppvisar här den kraftigaste minskningen. Med en minskning på mer än 4 miljarder euro står Tyskland i själva verket för den största delen av den minskning av ad hoc-stödet som kan konstateras i gemenskapen. Stödnivåerna är dock fortfarande ganska höga i Tyskland, Frankrike, Italien och Spanien. 42. När det gäller de olika stödformer som används för att ge tillverkningsindustrin ad hoc-stöd, utgör bidrag hälften av allt sådant stöd, medan mjuka lån och delägande/kapitaltillskott stod för 28 % respektive 18 %. Användningen av garantier tycks dock vara låg med cirka 5 %. 3333 43. En jämförelse av tabell 14 med tabell 3 visar hur viktigt ad hoc-stödet är för den generella utvecklingen i fråga om stödet till tillverkningsindustrin. Av den totala minskning på 5,5 miljarder ecu som framgår av tabell 3 härrör nästan 5 miljarder från minskningen av ad hoc- stödet. 44. Inom tjänstesektorerna minskar ad hoc-stödet i alla berörda medlemsstater utom Frankrike och Italien. I dessa två länder har den senaste tidens kraftiga ökning av det ad hoc-stöd som beviljats deras respektive finanssektorer bidragit till den generella ökningen. Det förväntas dock att toppen har nåtts och att strukturanpassningarna är nästan slutförda inom denna sektor och att ad hoc-stödet till tjänstesektorerna kommer att minska, vilket exemplifieras av luftfartssektorn. Tabell 14 Statligt stöd på ad hoc-basis samt Treuhand-stöd som inom gemenskapen beviljats tillverknings-, finans- och luftfartssektorerna Årliga genomsnitt under perioderna 1994–1996 och 1996–1998 Tillverkningsindustrin I miljoner euro Tjänster I miljoner euro 1994-1996 1996-1998 1994-1996 1996-1998 64 28 7 905 7 288 10 955 197 17 1 671 29 129 26 4 3 835 3 514 8 757 1 566 17 808 50 28 267 461 2 427 46 393 252 288 2 985* 823 136 Österrike Belgien Danmark Tyskland Varav Treuhand Grekland Spanien Finland Frankrike Irland* Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade kungariket Totalt 11 006 6 103 3 847 4 231 Genomsnittliga priser under 1997. * Däribland ett ad hoc-ärende inom mediesektorn. 3344 Statligt stöd till de nya tyska delstaterna statligt stöd. Under perioden 1996–1998 beviljades 45. Under den granskade perioden fortsatte den ekonomiska omvandlingsprocessen i de nya tyska delstaterna. Tysklands återförening är av särskild betydelse för gemenskapens politik inom området ett genomsnittligt årligt stöd på 8,6 miljarder euro till tillverkningsindustrin i de nya delstaterna. Även om detta stöd är omfattande, har det minskat avsevärt jämfört med perioden 1994–1996, då motsvarande siffra var 13 miljarder euro. Dessutom åtföljdes denna minskning av ett minskat stöd i de ursprungliga tyska delstaterna. Detta stöd har minskat från 3 miljarder euro under perioden 1994–1996 till 2,8 miljarder euro under perioden 1996–1998. I tabell A4 i bilaga II visas hur stödet till de nya delstaterna fördelar sig mellan de olika stödinstrument som använts. I samband med privatiseringen av tidigare statligt ägda företag beviljades under den granskade perioden också stöd genom Treuhandanstalt (THA), det statliga holdingbolag som skapats för att administrera, anpassa och privatisera tidigare östtyska offentliga företag, och dess efterföljare, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS). Enligt kommissionens beslut från 1991, 1992 och 1995 om THA:s interventioner utgjorde vissa av dessa statligt stöd. Detta var vanligtvis fallet när THA utfärdade garantier för lån som banksektorn beviljat THA:s företag med vanligtvis dålig lönsamhet till marknadsränta. På samma sätt lånade THA själv till marknadsränta för att sedan bevilja sina egna företag lån till samma ränta. Med undantag av vissa särskilda aspekter av riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter14 var normala regler för statligt stöd tillämpliga på de nya tyska delstaterna under perioden 1996–1998. Garantier på i genomsnitt 1 456 miljoner euro per år och lån på i genomsnitt 8 581 miljoner euro per år utfärdades av THA/BvS. På grundval av sina tidigare erfarenheter anser kommissionen att 20 % av dessa belopp kan betraktas som stöd, och inbegrips sålunda i denna översikt. Under samma period användes bidrag till utgifter som uppgick till ett årsgenomsnitt på 1 507 miljoner euro. 14 Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter, EGT C 68, 23. 12. 1994, och Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter, EGT C 288, 9. 10. 1999. 3355 3366 DEL II – STÖD TILL JORDBRUK 46. Inom t. ex. jordbrukssektorn, där gemenskapen driver en väl utarbetad politik, är reglerna för statligt stöd därför mer detaljerade. Visserligen är artiklarna 87-89 i EG-fördraget i princip tillämpliga också på jordbrukssektorn, men i artikel 36 slås det fast att det är rådet som beslutar i vilken mån dessa bestämmelser skall begränsat tillämpas medlemsstaternas frihet att dela ut statligt stöd inom vissa politikområden: inom jordbrukssektorn. Rådet följaktligen har (i) Marknadsstöd för flertalet jordbruksprodukter (rådets förordningar om gemensam organisation av olika marknader). Stöd där gemenskapens resurser används (dvs. EUGFJ) kan bara betalas ut på basis av rådets regler, som bl. a. inbegriper ett gemensamt system för interventionsköp och exportbidrag samt, efter reformbesluten i maj 1992, kompensationsbetalningar inom olika sektorer för obligatorisk avställning av odlingsarealer. (ii) Stöd till förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet (rådets förordning (EEG) nr 950/97). Stöd som rör produktiva investeringar i jordbruksföretag styrs i hög grad av bestämmelserna i ovannämnda förordning och finansieras delvis av gemenskapen. 47. I tabell 15 presenteras de årliga genomsnittliga budgetutgifterna inklusive direkta betalningar, sänkningar av produktionskostnader och allmänna tjänster på EG-nivå. Tabell 15 Genomsnittliga årliga nationella budgetutgifter för jordbruket 1994–1996 och 1996–1998 1994 – 1996 1996 – 1998 Miljoner euro EUR 15 14 515 13 339 3377 48. Det kan noteras att begreppet stöd till åtgärder totala nationella utgifter innefattar vissa stödkategorier som kan vara av skiftande relevans för konkurrenspolitiken. Det torde därför kunna hävdas att som t. ex. produktiva investeringar och reklam med större sannolikhet får effekter på handeln än stöd som bara syftar till att kompensera aktörerna för tjänster de tillhandahåller, t. ex. att göra landsbygden mer för kostnader efter naturkatastrofer. Ett i stort sett liknande argument kan gälla stöd som finansieras med vissa skatteliknande avgifter, där den ekonomiska bördan helt hamnar hos mottagarna själva, trots att detta stöd rent juridiskt betraktas som statligt stöd. lättillgänglig, eller stöd som kompenserar För detaljerad information om karaktär och upplägg hos det totala stöd som beviljas EG:s jordbruk, se kommissionens årliga publikation "Jordbrukets situation i Europeiska unionen". 3388 DEL III - STÖD TILL FISKERISEKTORN 49. I fiskerisektorn följer de nationella stöden nära förändringarna inom den gemensamma fiskeripolitiken och de gränser som anges där och de bidrar därför till att de gemensamma målen förverkligas. Om man skall dra slutsatser på grundval av kvantifieringen av det nationella stödet måste man därför ta hänsyn inte bara till stödets effekter på konkurrensen, utan också till hur det inverkar på förverkligandet av EG:s mål att säkra fiskerisektorns lönsamhet och framtid. 50. Fiskemarknaden har därför organiserats för att stabilisera priserna och föra samman marknaderna inom gemenskapen. Fiskerireglerna gör att tillgängliga bestånd kan utnyttjas på bästa möjliga sätt och också bevaras på optimal nivå, samtidigt som en relativt stabil tillgång kan tryggas för dem som sysslar med fiskeri. Vid sidan av dessa åtgärder har långsiktiga internationella avtal ingåtts för att bevara bestånden eller utöka rätten till fiske utanför gemenskapens vatten. Genom att under strukturfonderna vill man dessutom åstadkomma nödvändig strukturell anpassning så att målen för den gemensamma fiskeripolitiken skall kunna uppnås. Detta förutsätter att åtgärderna överensstämmer med målet om att skapa en jämvikt mellan tillgången på fisk och fångstvolymerna. Statligt stöd kan därför bara motiveras om de verkar i samma riktning som denna målsättning. strukturaspekter fiskerisektorns föra in 51. Reglerna för statligt stöd är en produkt av utvecklingen av den gemensamma fiskeripolitiken. Kriterier och arrangemang för EG:s strukturstöd till fiskeri- och vattenbrukssektorn och för bearbetning och saluföring av fiskeprodukter fastslogs senast i rådets förordning 2468/98. 15 Parallellt med utvecklingen av den gemensamma fiskeripolitiken har riktlinjer utarbetats för granskningen av statligt stöd till fiskerisektorn. 16 Det är inom denna ram som kommissionen behandlar undantag från principen om att statligt stöd är oförenligt med den gemensamma marknaden (artikel 87. 1 i EG-fördraget) enligt artikel 87. 2 och 87. 3 i fördraget och dess i genomförandeinstrument. Med tanke på den inklusive Fonden för pågående översynen av gemenskapens strukturfonder, fiskets utveckling (FFU), kommer riktlinjerna att ses över på nytt i framtiden. Reglerna rör alla åtgärder som medför någon som helst form av ekonomisk fördel som direkt eller indirekt finansieras genom en offentlig budget (nationell, regional, provinsiell, på departementsnivå eller lokal). Statligt stöd får bara beviljas om det är förenligt med målen för den gemensamma fiskeripolitiken. Stödet får inte ha några beskyddande effekter: Det skall syfta till att främja en rationell och effektiv produktion och saluföring av fiskeprodukter på ett sätt som främjar och påskyndar branschens anpassning till nya förhållanden. 15 16 EGT L 312, 20. 11. 1998, s. 19. EGT C 100, 27. 3. 1997, s. 12. 3399 Mer konkret måste stödet inbegripa utvecklings- och anpassningsincitament som inte kan tillhandahållas under marknadens normala förhållanden till följd av sektorns bristande flexibilitet och aktörernas begränsade ekonomiska resurser. Stödet måste leda till bestående förbättringar, så att branschen kan fortsätta att utvecklas enbart på grundval av egna marknadsintäkter. Stödets varaktighet måste därför begränsas till den tid det krävs för att åstadkomma de förbättringar och anpassningar som eftersträvas. Följaktligen gäller följande principer: - Det statliga stödet får inte motverka tillämpningen av reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken. Framför allt är stöd till export eller handel med fiskprodukter inom EG oförenligt med den gemensamma marknaden. - När på området förordningarna så kan medlemsstaterna gäller strukturpolitiken, under förutsättning att stödet överensstämmer med målen i det gemensamma regelverket, och därför inte motverkar eller riskerar att snedvrida effekterna av dessa regler. Stödet skall därför i tillämpliga fall ges genom de olika program som föreskrivs i EG:s regler. tillåter, bevilja särskilt statligt vad stöd - Statligt stöd som lämnas utan några skyldigheter från mottagarnas sida och som syftar till att förbättra förutsättningarna för ett företag och öka dess likviditet, eller som beräknas utifrån producerad eller saluförd kvantitet, produktpriser, producerade enheter eller produktionsmedel, och som kan komma att minska mottagarens produktionskostnader eller förbättra dennes intäkter, utgör driftsstöd och är därmed oförenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen granskar sådant stöd i varje enskilt fall, och det kan, om det är direkt kopplat till en omstruktureringsplan, vara förenligt med den gemensamma marknaden. 52. I tabell 16 återfinns en översikt över genomsnittliga stödnivåer för denna sektor som beviljats av medlemsstaterna 1994-1996 och 1996-1998. I tabell 16 i procent av sektorns förädlingsvärde på presenteras även samma siffror grundval av fångstkvantiteter och genomsnittspriser, medan tabell 17 visar gemenskapens interventioner till förmån för EG:s fiskeflotta, saluföring av fiskeprodukter samt det första förädlingsledet för dessa produkter. 4400 Tabell 16 Statligt stöd till fiskerisektorn i procent av sektorns bruttoförädlings- värde*, beräknat på grundval av fångstkvantiteter och genomsnittspriser samt absoluta stödbelopp. Årliga genomsnitt under perioderna 1994-1996 och 1996-1998 I procent av förädlingsvärde I miljoner euro 1994-1996 1996-1998 1994-1996 1996-1998 Österrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Finland Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade kungariket EUR 15 2,4 2,3 7,9 0,2 3,3 14,4 3,5 7,7 8,1 1,1 0,8 7,9 3,3 4,4 3,7 2,3 9,9 4,1 2,3 7,7 3,7 7,2 6,9 1,6 0,9 8,1 3,6 3,9 - 1,87 9,57 15,96 0,94 64,52 3,48 32,62 13,39 105,75 - 4,52 2,43 8,45 30,16 - 3,05 9,97 16,44 13,87 44,83 2,00 24,53 13,86 81,26 - 6,29 2,53 9,13 31,96 293,66 259,71 Genomsnittliga priser under 1997. * Det förädlingsvärde som använts inbegriper inte förädlingsindustrin och produktion på land. Tabell 17 Gemenskapens interventioner inom fiskerisektorn inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden och strukturpolitiken 1994-1998 Miljoner euro 1994 33,5 1995 39,2 1996 34,1 1997 33,5 1998 21,2 403,5 480,7 475,1 390,4 502,4 Garanti- sektionen Utveckl. - sektionen 4411 4422 DEL IV - STÖD TILL KOLINDUSTRIN 53. Under de två perioder som täcks av denna översikt reglerades stödet till kolindustrin vad beslut 3632/93/EKSG, som antagits med artikel 95 i EKSG-fördraget som rättslig grund. Beslutet upphör att gälla den 23 juli 2002, då också EKSG-fördraget löper ut. gäller EKSG-produkter genom kommissionens skulle (2064/86/EKSG) föregående kommissionsbeslut Enligt driftsstöd, övertagna förpliktelser och sociala program anmälas till kommissionen. Varken övertagna förpliktelser eller sociala program behövde dock enligt beslutet något officiellt godkännande om: - (för övertagna förpliktelser) "beviljade stödbelopp inte översteg de övertagna förpliktelsernas faktiska belopp". (för sociala program) "beviljade stödbelopp medförde att förhållandet mellan åtagandet per sysselsatt gruvarbetare och förmånerna per mottagande person hamnade på samma nivå som inom andra branscher". Om detta villkor inte var uppfyllt godkändes de belopp som översteg taket uttryckligen genom särskilda beslut. - Enligt bestämmelserna i 1993 års beslut blev övertagna förpliktelser en integrerad del av godkännandet och omnämns i de olika kommissionsbeslut där stöd godkänns. Sociala program har även fortsättningsvis behandlats som tidigare och omnämns normalt inte i besluten. Sedan 1994 ingår därför övertagna förpliktelser i kommissionens årsrapporter om stöd till kolindustrin, medan sociala stöd däremot inte gör det. stöd till kolindustrin skärptes även I beslut 3632/93/EKSG om statligt stöddefinitionen så att den inbegriper: - varje direkt eller indirekt åtgärd eller stöd från myndigheternas sida som rör produktion, saluföring eller extern handel som, även om det inte belastar till företag inom någon offentlig budget, kolindustrin genom att minska de kostnader de normalt skulle tvingas bära, - avgifter som gjorts obligatoriska genom ett statligt ingripande och som direkt innebär en ekonomisk fördel - eller indirekt gynnar kolindustrin, inslag av stöd i finansieringsåtgärder, som inte kan betraktas som riskkapital, som medlemsstaterna vidtar till förmån för företag inom kolindustrin med en lönsamhet som ligger under vad som är normalt i en marknadsekonomi. För att öka öppenheten infördes också krav på att medlemsstaterna senast den 31 december 1996 måste föra in stödet i sina "nationella, regionala eller lokala budgeter eller styra det genom helt likvärdiga mekanismer". Dessutom måste allt skild från stöd till kolindustrin redovisas omsättningen, i deras resultaträkning". som en "särskild intäktspost, 4433 som gäller på världsmarknaden". Slutligen definierades driftsstöd som "skillnaden mellan produktionskostnader och det försäljningspris som fritt överenskommits mellan avtalsparterna mot bakgrund av de villkor I beslutet 3632/93/EKSG stipuleras även att de "arrangemang som gällde den 31 december 1993, enligt vilka stöd som beviljats i enlighet med beslut 2064/86/EKSG och som är kopplat till arrangemang mellan producenter och konsumenter enligt undantag i artikel 85. 3 i EG-fördraget eller som beviljats enligt artikel 65 i EKSG-fördraget, måste ändras senast den 31 december 1996", så att de överensstämmer med det nya beslutet 3632/93/EKSG. För Tysklands och Spaniens del har detta lett till ett ökat stöd från den offentliga budgeten eftersom deras prisreferenssystem för kol har avskaffats. 54. Kommissionens båda beslut möjliggjorde stöd till ytterligare omstruktureringar, moderniseringar och rationaliseringar inom kolindustrin som skulle öka konkurrenskraften. Huvuddelen av kolproduktionen i gemenskapen kan dock inte, och kommer inte att kunna, hävda sig mot importen från tredje land, trots en viss ökad produktivitet och stora personalminskningar. Världsmarknaden för kol är stabil med ett rikligt utbud från en rad olika källor och risken för ett långvarigt försörjningsavbrott är minimal, också på lång sikt och med ökad efterfrågan på kol, även om den inte kan uteslutas helt. Därför är ytterligare omstruktureringar och nedläggningar inom EG:s kolsektor oundvikliga. 55. I tabell 18 återfinns stöd till kolindustrin som inte är relaterat till pågående produktion och stöd som beviljas till pågående produktion. Det sistnämnda uttrycks i euro per sysselsatt inom kolindustrin och som andel av det totala stödet till branschen. I det stora hela minskade stödbeloppen per anställd något från 46 656 euro under förra perioden till 44 173 euro under nuvarande rapporteringsperiod. Denna minskning beror delvis på att stöd som anmäldes av Frankrike 1997 och 1998 fortfarande granskas av kommissionen och därför inte har räknats med. Det bör ändock noteras att den inhemska kolproduktionen i Frankrike håller på att avvecklas och förväntas upphöra helt 2005. Till följd av det minskade stödet till pågående produktion fortsätter de absoluta stödnivåerna i Tyskland att minska i enlighet med 1997 års “Kohlekompromiss”, medan stödnivåerna per anställd och i absoluta tal har ökat i Spanien. Vid en analys av utvecklingen av nivåerna på statligt stöd i Frankrike, Tyskland och Spanien bör det beaktas att allt statligt stöd från 1996 måste föras in i nationella, regionala eller lokala budgetar. Därför måste statistiken från före 1996 justeras för att bli jämförbar. Efter att ha stoppat allt stöd till pågående produktion under perioden 1990–1994 beviljade Förenade kungariket ett mindre belopp till pågående produktion 1993 och ett stort belopp 1994 då drastiska omstruktureringar av kolindustrin genomfördes innan den privatiserades. I Portugal stängdes den sista kolgruvan i slutet av 1994. 56. Stöd som beviljats till andra ändamål än pågående produktion föll också från ett genomsnitt på 2 241 miljoner euro per år under den första perioden till 1 657 miljoner euro under den andra. Ovan nämnda genomsnittssiffror kan förändras till följd av kommissionens beslut om de franska stöden från 1997 och 1998. I dessa belopp ingår ett årligt genomsnitt på 2,3 miljoner euro som Frankrike betalade ut för stöd till kol och FoU under perioden 1994–1996 samt ett årligt 4444 oräknat priserna genomsnitt på 0,6 miljoner euro som betalades ut till FoU och miljöskydd i Spanien under samma period. Spanien tillämpade i många år ett prisreferenssystem för kol som innebar att de inhemska än subventioner världsmarknadspriserna. Även om effekten av detta liknar de som uppstår vid stöd, återspeglas detta inte i de vanliga indikatorerna i tabell 18. Avskaffandet av detta prisreferenssystem är dock en av förklaringarna till den skenbara nyliga ökningen av stöd till spansk produktion. Kontrakt om försäljning av kol, t. ex. för att generera el, med lokala leverantörer inbegrep en premie som låg över världsmarknadspriset för den säkerhet och flexibilitet som erbjöds. Ett inslag av stöd kan dock möjligen också finnas här. avsevärt högre låg 57. De konstaterade stödbeloppen är höga inom kolindustrin. Även om konkurrensen väsentligen kommer från importerat kol, kan de eventuellt snedvridande effekter som dessa stöd har inte ignoreras i takt med att gemenskapens marknad blir mer och mer integrerad och konkurrenskraftig. EG:s uttalade vilja att avreglera energimarknaderna innebär att det blir allt viktigare att kommissionen för en strikt politik för att kontrollera stödet till denna bransch. sikt. Medan 58. Kommissionen är fullt medveten om att kolindustrin i Frankrike, Tyskland och Spanien utan avsevärt finansiellt stöd nästan omedelbart skulle läggas ner Kommissionen är dock också medveten om att det finansiella biståndet, även om det behövs för att mildra de sociala och regionala konsekvenserna av en omstrukturering av sektorn, i regel inte kunnat trygga branschens framtidsutsikter på medellång försörjningstryggheten och spridningen av distributionskällorna redan säkrats tidigare, noteras det i en nyligen publicerad rapport från kommissionen17att “det statliga stödet till kolproduktionen inom EU [. ] ur ekonomisk synvinkel inte löst den strukturella krisen inom den europeiska kolindustrin. Det kan nämligen konstateras att stödet ofta endast lett till en liten minskning av produktionskostnaden. Förklaringen till denna relativt situation ligger till stor del i att produktionsvillkoren gradvis har förändrats på grund av allt svårare geologiska förhållanden och att många kolproducerande företag inte har anpassat verksamheten, eftersom de inte känt något tryck att stärka konkurrenskraften”. 17Rapport från kommissionen om 1996 och 1997 års genomförande av gemenskapsreglerna för statsstöd till kolindustrin. KOM(1999) 303 slutlig, 9 september 1999. 4455 Tabell 18 Statligt stöd till kolindustrin 1994–1996 och 1996–1998 Årligt genomsnittligt stöd som inte utgör produktionsstöd* (i miljoner euro) 1994- 1996 1996- 1998 Årligt genomsnittligt produktionsstöd* 1994-1996 1996-1998 Euro per anställd i % av allt stöd Euro per anställd i % av allt stöd Tyskland** Spanien Frankrike*** Portugal Förenade kungariket 130 245 614 2 1 250 341 337 196 <1 782 63 745 28 570 10 159 1 962 733 98 76 20 25 1 61 293 31 658 2 406 93 69 13 Totalt 2 241 1 657 46 656 75 44 173 77 * ** I 1997 års priser. 1994 års siffror angående produktionsstöd i Tyskland inbegriper en särskild ekonomisk åtgärd motsvarande 5 350 miljoner DEM för att reglera kompensationsfondens skulder per den 31 december 1993. *** Den franska regeringen har anmält 1997 och 1998 års stöd, men kommissionen håller fortfarande på att granska detta. 4466 DEL V - STÖD TILL TRANSPORTSEKTORN 59. Trots att transportsektorn inte är undantagen från de allmänna bestämmelserna om statligt stöd, innehåller fördraget också särskilda regler för denna sektor (artiklarna 73 och 76). I artikel 154 i EG-fördraget anges vidare att gemenskapen skall bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät inom ramen för öppna och konkurrensutsatta marknader för att stärka den inre marknaden samt den ekonomiska och sociala sammanhållningen. 60. En viktig del av gemenskapens politik består i att öppna transportmarknaderna under beaktande av varje transportforms särskilda karaktär. Operatörer inom luftfart, sjöfart och vägtransporter inom EG har nu full frihet att tillhandahålla sina tjänster. Cabotage är redan avreglerat på de inre vattenvägarna, och åkerier och, sedan januari 1999, även färjerederier har allt större rättigheter. För järnvägsoperatörer är möjligheterna mer begränsade, men kommissionen strävar efter att utvidga även dessa. 61. Öppna och konkurrenskraftiga marknader utesluter emellertid inte offentliga interventioner, särskilt inte när de anses ligga i det allmänna intresset eller syftar till att uppnå målen för den gemensamma transportpolitiken. Eftersom offentliga interventioner, eller mer specifikt statligt stöd, kan missbrukas för att skydda företag från marknadskrafterna och underminera målet om bättre och billigare tjänster som avregleringen av transportmarknaderna är tänkt att främja, krävs en strikt kontroll av sådant stöd. Det är å andra sidan också nödvändigt att se till att gemensamma kontrollen transportpolitiken. av misstag motverkar målen inte den för 62. Kommissionens kontroll av statligt stöd inom transportsektorn är mer komplex än inom vissa andra sektorer. Denna komplexitet hänger samman med att man inte bara är tvungen att ta hänsyn till fördragets allmänna krav för statligt stöd, utan också de artiklar i fördraget som särskilt rör stöd till transportsektorn. I sin granskning beaktar kommissionen hur avreglerade de olika transportformerna är, ökningen av antalet konkurrenter som kan motverkas av orättvisa statliga stödåtgärder, transportmarknadens strategiska och ekonomiska betydelse samt sist men inte minst företagens behov av tydlighet och rättssäkerhet. 63. För att skärpa kontrollen antog kommissionen 1994 strikta riktlinjer18 om statligt stöd till luftfartssektorn, som främst stärker principen om att ett stöd endast skall beviljas en enda gång. Ytterligare förbättringar av kontrollen av statligt stöd är under utarbetande. Efter att de reviderade riktlinjerna för statligt stöd till sjöfartssektorn godkänts, överväger kommissionen nu hur gemenskapens sekundärlagstiftning om statligt landtransporter (förordningarna (EEG) nr 1107/70 och (EEG) nr 1191/90) skall ändras för att bli tydligare och mer systematisk. stöd inom sektorn för 18 Tillämpning av artiklarna 87 och 89 i EG-fördraget samt artikel 61 i EES-avtalet på statligt stöd inom luftfartssektorn (EGT C 350, 10. 12. 1994, s. 5). 4477 Nedan presenteras situationen inom de mycket olika europeiska transport- formerna. En sammanfattning av de sjunkande statsstödsnivåerna som beviljats denna sektor sedan 1994 återfinns i tabell 20. Luftfart 64. Efter att inlett större flygbolag omstruktureringsprogram. tidigare ha varit skyddad har denna sektor gradvis avreglerats. Avregleringen fullbordades i april 1997, då de sista begränsningarna gällande cabotagetrafik avskaffades. För att anpassa sig till de nya betingelserna har många till luftfartssektorn, vilket nästan uteslutande var av engångskaraktär, ökade fram till 1994 för att sedan minska. Under perioden 1994–1996 uppgick stödet i för den senaste genomsnitt rapporteringsperioden, 1996-1998, var 1 110 miljoner euro per år, vilket också förutsas i den förra översikten. Från 1999 förväntas en betydande minskning till följd av den omstruktureringsprocess som de flesta berörda flygbolag utfört. Dessa siffror bekräftar att stödet till flygbolagen är av övergående karaktär, något som hävdats i tidigare översikter. Trots minskat stöd till övriga sektorer motsvarar stödet till denna sektor fortfarande bara 1 % av allt stöd eller 3 % av stödet till tillverkningsindustrin. till 2 064 miljoner euro per år, medan det Stödet Järnvägar 65. År 1996 antog kommissionen vitboken “En strategi statligt för vitalisering av gemenskapens järnvägar“, där man också tog upp frågan om järnvägarnas finansiering och allmänt fastställde det tillvägagångssätt kommissionen kommer att iaktta då den analyserar stöd till denna sektor. Noteras skall att det stöd som järnvägsbolagen får hitintills knappast alls bedömts enligt de principer som gäller för stöd. Detta beror på låg avregleringsgrad och hög statlig kompensation för trafikplikt, som undantas från den anmälningsskyldighet som normalt gäller landtransport. Kommissionens mål är att gradvis skapa ett system där offentliga stöd till järnvägarna endast lämnas i form av finansiering av infrastrukturer eller kompensation för trafikplikt, eller utgör en del av en övergripande omstruktureringsplan som syftar till att återskapa järnvägsbolagens ekonomiska lönsamhet. För övriga frågor är ökad insyn det främsta målet. I tabell 19 redovisas järnvägarna i stöd och övriga kompensationer procentandelar av sektorns förädlingsvärde. till 66. Stödnivåerna har sjunkit i tretton medlemsstater; den största minskningen har skett i Luxemburg. Notera att jämförelser mellan medlemsstaterna bör göras med försiktighet då vissa uppgifter utgör uppskattningar, eftersom de senaste siffrorna inte alltid fanns tillgängliga. I alla medlemsstater har för förädlingsvärdet järnvägssektorn genomgått en omfattande omstrukturering, vilket stor omfattning även ändrat finansieringsmetoderna. Kommissionen har en positiv inställning till offentliga och privata infrastrukturinvesteringar som utvecklar det transeuropeiska nätet. Därför godkände kommissionen statliga stödåtgärder i samband med förverkligandet av höghastighetslinjen Paris-Bryssel-Köln- Amsterdam-London, som är ett av de 14 prioriterade projekten som skall utveckla de transeuropeiska näten. i 4488 Tabell 19 Statligt av transporttjänster i inlandet* 1994-1996, 1996-1998 järnvägar procent stöd till i 1994-1996 förädlingsvärdet hos Procent 1996-1998 Totalt stöd Varav enligt förordning 1191/69 Totalt stöd Varav enligt förordning 1191/69 14,1 37,4 10,5 48,1 16,3 19,1 1,4 25,7 19,8 21,3 28,3 20,2 5,6 30,2 9,2 23,5 - 8,0 0 16 0 2,8 0 5,7 10,3 3,1 25,5 4,8 3,8 0 7,9 7,1 13,6 38,6 7,8 39,1 16,1 16,3 1,2 24,6 19 17,7 4,4 13,6 3,4 24,4 9,7 20,8 13,4 7,6 1,0 15,8 0 3 0,8 5,4 10,8 2,2 4,3 1,9 3,2 0,5 9,6 6,9 Österrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Finland Frankrike Irland Italien** Luxemburg*** Nederländerna Portugal Sverige Förenade kungariket EUR 15 * ** Stöduppgifterna uttryckta som procent av förädlingsvärdet hos transporttjänster i inlandet eftersom det inte finns några särskilda uppgifter om järnvägar. Uppgifter från Italien har inte erhållits för 1998 och uppgifterna för 1997 bedömdes överensstämma med dem från 1996. *** En avsevärd del av utgifterna i denna medlemsstat rörde pensioner. Sjöfart 67. Det totala stöd som kommissionen under översiktsperioden godkände enligt de tidigare riktlinjerna uppgick till 1 428 miljoner euro. Under perioden har kommissionen vid några tillfällen handlagt onormalt omfattande ärenden vilket inneburit att det utbetalade stödet totalt sett ökade avsevärt under det aktuella året. Ett sådant ärende är det franska undsättnings- och omstruktureringsstödet till företaget CGM (514 miljoner euro) under 1995. Det totala stöd som beviljats varje år har dock nyligen sjunkit och ligger på omkring 200 miljoner euro. 4499 68. I mitten av 1997 infördes nya riktlinjer för statligt stöd till sjötransport. 19 Liksom i 1989 års riktlinjer erkänner man i de nya riktlinjerna att EU:s sjöfartspolitik bedrivs på en världsmarknad som kännetecknas av konkurrens från fartyg med bekvämlighetsflagg hemmahörande i lågskatteländer. I de nya riktlinjerna fastställs dock en mer restriktiv hållning mot stöd som snedvrider normala affärsbeslut hos rederierna, framför allt vad gäller fartygsinvesteringar. En annan central del rör statlig finansiering av förluster till följd av allmän trafikplikt främst på glest trafikerade linjer. Kommissionen försöker här se till att i EU rättvist skall få tillgång till sådan statligt understödd alla rederier i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning nr verksamhet särskilt 3577/92 om frihet att inom medlemsstaterna (cabotage). Beträffande kusthamnar fortsätter kommissionen att tillämpa artiklarna 87–89 i finansiering av hamnprojekt. tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet fördraget på statligt stöd till Inre vattenvägar till 69. Huvuddelen av stödet syftar till att omstrukturera de inre vattenvägarna mot bakgrund av den gradvisa avreglering som inleds år 2000. Härigenom lämnas stöd strukturella omorganiseringsprocess (minskad överkapacitet genom samordnad skrotning av av av flottan, fartyg i hela EU, främjande branschorganisationer, yrkesutbildning, stöd till pensionering, främjande av vattenvägarna etc. ). tekniska moderniseringar göra med som har sektorns åtgärder att Under perioden 1996–1999 omfattas dessutom de inre vattenvägarna av en ny förordning (rådets förordning nr 2255/96), som under vissa villkor tillåter stöd till investeringar i infrastruktur i form av terminaler för inre vattenvägar eller nödvändiga fasta eller för omlastning till och från vattenvägarna. Kommissionen har exempelvis godkänt stöd till ett företag i Luxemburg för förvärv av två kranar för hantering av containrar i samband med transporter på inre vattenvägar. rörliga anläggningar Stödet till denna sektor är koncentrerat till sex medlemsstater (Österrike, Belgien, Frankrike, Tyskland, Nederländerna och Luxemburg) och är mycket blygsamt med ett genomsnitt på omkring 30 miljoner euro under perioden 1996-1998. Kombinerad transport 70. I artikel 3. 1 e i förordning 1107/70 medgavs, fram till den 31 december 1997, statligt stöd till utrustning och infrastruktur för kombinerad transport. Enligt rådets förordning (EG) 543/97 behöver medlemsstaterna inte anmäla statligt stöd till denna sektor mellan den 1 januari 1996 och 31 december 1997. Sedan den 1 januari 1998 är de generella reglerna för statligt stöd i fördraget tillämpliga på stöd till kombinerad transport. Detta gäller både anmälningsskyldigheten och den sakliga bedömningen av stöden. 19 Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (EGT C 205, 5. 7. 1997, s. 5). 5500 och Italien föreliggande översiktsperiod har Österrike, Nederländerna, Förenade Under kungariket och stöd omlastningsutrustning samt till stöd för byggande av terminaler. De belopp som betalats ut var relativt små. Det faktiska belopp som utbetalats för kombinerad transport kan dock vara större eftersom anmälningsskyldigheten inte gällde under en del av översiktsperioden. kombinerad transport anmält till Vidare ger vissa medlemsstater stöd till främjande av kombinerad transport i enlighet med förordning 1191/69. Så uppskattas t. ex. Österrike mellan 1994 och 1998 ha betalat ut c:a 80 miljoner ecu/år till de österrikiska järnvägarna (ÖBB) för kombitransporttjänster som bolaget tillhandahållit. Andra medlemsstater ansåg under översiktsperioden att statliga bidrag till uppförande av privat drivna terminaler för kombinerad transport var offentliga åtgärder i syfte att finansiera allmänt stöd. Tyskland betalade t. ex. ut 20 miljoner ecu under detta år för byggande av terminaler för kombinerad transport ägda och drivna i privat regi. tillgänglig infrastruktur och sålunda inte anmälningspliktigt Vägtransporter 71. Sedan 1993, då avregleringen av marknaden för vägtransporter inleddes, har kommissionen ökat sin kontroll av stöd som på ett orättvist sätt kan gynna vissa transportörer. Konkurrensen inom denna sektor har ökat avsevärt, och kommissionens strikta hållning har kommit till uttryck i en rad negativa eller delvis negativa beslut, där kommissionen strikt har tillämpat principen om att driftsstöd i allmänhet är oförenligt med fördraget. Kommissionen fattade exempelvis ett negativt beslut om två stödordningar om skattelättnader för åkerier. Stödutgifterna och det totala antalet fall ligger dock fortfarande på en jämförelsevis låg nivå, och man kan utifrån tillgängliga upplysningar inte utläsa några särskilda tendenser. Tabell 20 Statligt stöd till transportsektorn Årliga belopp 1994-1998 1994 1995 1996 1997 1998 Miljoner euro Järnvägar 34 395 34 784 32 682 30 195 30 289 varav enligt förordning 1191/69 8 745 10 660 10 302 10 761 11 631 Flygbolag 2 425 2 371 1 395 1 635 295 Inre vattenvägar Sjöfar 6 414 23 414 Väg- och kombitransporter 28 300 17 0 45 300 - 5511 5522 DEL VI - STÖD TILL FINANSSEKTORN 72. Stöden till sektorn för finansiella tjänster är relativt små i jämförelse med de totala stödsiffrorna även om en konstant ökning kunnat iakttas sedan 1994. Stöd till finanssektorn beviljades i Frankrike och, i mycket mindre omfattning, i Tyskland, Irland, Italien och Portugal. Det årliga genomsnittet har ökat från 1 959 miljoner euro under perioden 1994–1996 till 3 283 miljoner euro under föreliggande rapporteringsperiod. Detaljerade siffror för dessa fem länder återfinns i bilaga A5 och A6. Med undantag för Tyskland, Irland och Portugal går detta stöd nästan uteslutande till större omstruktureringar och det lämnas bl. a. på villkor att de berörda företagen minskar sina marknadsandelar. Dessutom föregår omstruktureringen av de berörda företagen ofta en privatisering. Med tanke på att huvuddelen av det särskilda stöd som beviljats denna sektor bara gynnar ett litet antal företag, måste statligt stöd till denna sektor övervakas kontinuerligt, och alla pågående omstruktureringsinsatser kommer att följas mycket noga. Detta är särskilt viktigt i banksektorn där kapitaltillskott eller liknande former av stöd inverkar direkt på mottagarnas verksamhet och kan snedvrida konkurrensen i mycket större omfattning än förväntat om endast stödets nominella värde beaktas. 5533 5544 DEL VII - STÖD TILL TURISM, MEDIER OCH KULTUR 73. Medlemsstaterna lämnar stöd till turist-, medie- och kultursektorerna med hjälp av sektorsövergripande ordningar som avser små och medelstora företag och regionala ändamål samt genom särskilda program som uteslutande är inriktade på någon av dessa sektorer. Kommissionen har generellt godkänt dessa särskilda riktlinjerna för små och medelstora företag eller program antingen enligt regionalstödsriktlinjerna. Sådana särskilda program får visserligen bara en mycket liten del av det totala stödet (utan hänsyn tagen till det totala stöd som lämnas på detta område genom sektorsövergripande stödprogram för små och medelstora företag och regionala ändamål), men information om stödnivåerna för dessa program och hur medlemsstaternas utbetalningsmönster utvecklas på detta område återfinns ändå i tabell 21 nedan. 74. Italien har fortfarande ett stort antal särskilda program till stöd för turismen som står för runt 40 % av de totala utgifterna inom denna sektor. Fem andra medlemsstater har särskilda program som står för 10-15 % av de totala utgifterna. 75. Vissa medlemsstater har även särskilda stödprogram antingen för media eller för kultur, och dessa har också godkänts antingen i enlighet med riktlinjerna för statligt stöd till små och medelstora företag eller regionalstödsriktlinjerna eller i enlighet med det generella regelverket för statligt stöd. De relativt höga siffrorna för Frankrike beror på stöd som lämnas till kulturen, medan uppgifterna för Förenade kungariket även omfattar stöd som lämnats till television. 5555 Tabell 21 Statligt stöd som beviljats turism, media och kultur med hjälp av särskilda program under perioderna1994–1996 och 1996–1998 Turism Miljoner euro Media och kultur 1994-1996 1996-1998 1994-1996 1996-1998 Österrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Finland Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade kungariket EUR 15 33 7 10 36 0 33 0 0 1 139 0 0 46 0 10 316 32 8 9 26 <1 33 0 0 1 73 0 0 37 0 11 229 0 7 15 7 <1 22 4 160 3 103 0 22 19 74 201 636 0 4 13 6 <1 22 12 231 4 96 1 22 12 86 236 748 5566 DEL VIII - STÖD TILL SYSSELSÄTTNING OCH UTBILDNING 76. Alla medlemsstater har vidtagit olika åtgärder för att stimulera eller underlätta sysselsättning och utbildning. Så länge åtgärderna är allmänt tillgängliga och därför inte är avsedda för en viss sektor samt helt och hållet ingår som en del av ett generellt arbetsmarknadsprogram, anses de inte alltid utgöra statligt stöd. Däremot menar kommissionen att ordningar som inte är tillgängliga för alla företag med större sannolikhet kan anses innehålla inslag av statligt stöd. För att klargöra skillnaden mellan åtgärder där statligt stöd ingår och allmänna åtgärder har kommissionen antagit riktlinjer om sysselsättningsstöd och rambestämmelser för stöd till utbildning 199520 respektive 1998. 21 Statsstödsåtgärder avseende sysselsättning som anmälts efter 1995 har därför bedömts på basis av de förstnämnda riktlinjerna och från år 2000 och framåt bedöms statligt stöd till utbildning på basis av de sistnämnda rambestämmelserna. Uppgifter om sysselsättnings- och utbildningsordningar med inslag av statligt stöd återfinns i tabell 22 nedan. Det måste påpekas att siffrorna för perioden flera länder och att de därför endast är 1994-1996 är ofullständiga för vägledande. Denna brist kommer att avhjälpas i framtida översikter. I tabell 22 lämnas en första indikation om de stora skillnaderna i hur statligt stöd används för att stödja sysselsättningen och utöka utbildningen. Medan två medlemsstater inte beviljar något statligt stöd alls för dessa ändamål stödjer två andra medlemsstater endast utbildning och fyra endast sysselsättning. Givetvis kan det tas för självklart att alla medlemsstater befordrar sysselsättningen med hjälp av allmänna arbetsmarknadsåtgärder och utbildningen med hjälp av allmänna åtgärder. 20 21 Riktlinjerna för sysselsättningsstöd (EGT C 334, 12. 12. 1995) Rambestämmelser för stöd till utbildning (EGT C 343, 12. 12. 1995). 5577 Tabell 22 Statligt stöd till sysselsättning och utbildning 1994–1996 och 1996–1998 Sysselsättning Miljoner euro Utbildning 1994-1996 1996-1998 1994-1996 1996-1998 Österrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Finland Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade kungariket 24 85 138 1 0 147 66 44 0 229 0 1 106 263 0 18 97 75 50 0 111 51 22 0 846 0 1 85 61 0 EUR 15 1 104 1 416 0 9 28 1 0 63 0 70 15 0 0 0 89 70 499 844 0 9 93 31 0 43 0 15 14 0 0 0 74 35 585 900 5588 DEL IX - DET NATIONELLA STÖDETS TOTALA OMFATTNING I GEMENSKAPEN 77. Den totala omfattningen av det nationella stöd som beviljats sektorer som ingår i föreliggande översikt återfinns i tabell 23. Totalt uppgick stödet under perioden till i genomsnitt 93 miljarder euro per år. En jämförelse med de 104 miljarder euro som utbetalats den förra perioden ger vid handen att detta är en påtaglig nedgång av det statliga stödet totalt sett. Vid en uppdelning av det sammanlagda beloppet uppvisar siffrorna per sektor - med undantag för finansiella och andra tjänster, media och kultur - en motsvarande minskning. För sysselsättning och utbildning kan någon tillförlitlig jämförelse inte göras ännu av de skäl som anges i punkt 76 ovan. Tabell 23 Totalt genomsnittligt nationellt stöd per år i gemenskapen 1994-1996 och 1996-1998 1994–1996 1996–1998 Miljoner euro Totalt nationellt stöd 104 215 93 127 varav: - Tillverkningsindustrin - Jordbruk - Fiske - Kolindustrin - Transporter - Finansiella tjänster - Turism - Media och kultur - Sysselsättning - Utbildning - Övriga tjänster 38 531 14 515 294 9 079 36 666 1 959 316 636 1 104 844 272 32 639 13 339 *260 **7 227 *32 193 3 283 229 748 1 416 900 892 1998, totalsumman delvis uppskattad. För 1997 och 1998 ingår inte uppgifter för fransk kolindustri. * ** I tabell 24 återfinns medlemsstaternas totala stödutgifter i procent av BNP, per sysselsatt och i procent av de sammanlagda statliga utgifterna. 78. 5599 Tabell 24 Totalt nationellt stöd** i medlemsstaterna 1994-1996 och 1996-1998 uttryckt i procent av BNP, per sysselsatt person samt i procent av de offentliga utgifterna I procent av BNP* 1994- 1996 1996- 1998 I euro per sysselsatt person 1994- 1996- 1996 1998 I procent av offentliga utgifter 1994- 1996- 1996 1998 0,65 1,26 0,99 1,97 1,36 1,14 0,50 1,11 0,88 1,83 0,99 0,65 1,37 0,99 0,54 0,65 1,18 0,94 1,45 1,24 0,98 0,47 1,13 0,99 1,57 0,53 0,62 1,63 0,78 0,52 342 698 526 1 007 352 367 249 588 389 809 624 362 260 476 227 353 677 513 786 334 318 248 618 497 712 343 349 323 388 223 1,17 2,33 1,60 3,96 2,38 2,47 0,85 2,02 2,12 3,38 2,24 1,23 2,98 1,49 1,17 1,23 2,26 1,59 2,95 2,25 2,22 0,85 2,08 2,66 3,04 1,27 1,24 3,44 1,24 1,20 Österrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Finland Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade kungariket EUR 15 1,32 1,12 591 526 2,54 2,35 * ** I 1997 års priser. Omfattar ej jordbruk. Skillnaderna mellan medlemsstaternas statliga stöd inom varje huvudsektor framgår här trots att konvergensen är starkare då stödet beräknas i procent av BNP och euro per anställd än i procent av de totala statliga utgifter. I termer av alla tre indikatorer är differensen mellan den lägsta och högsta siffran förhållandet 1:3. 6600 79. I tabell 25 återges fördelningen av det sammanlagda nationella stödet mellan de viktigare branscher som omfattas av denna översikt22. Mellan de två perioder som omfattas av översikten har andelen stöd inom varje sektor förblivit konstant. Tabell 25 Totalt statligt stöd i medlemsstaterna under 1994-1996 och 1996-1998 Fördelat mellan huvudsektorerna Totalt statligt stöd i medlemsstaterna Procent Tillverknings- industrin och finansiella tjänster Jordbruk och fiskeri- sektorerna Kolindustrin Transporter Turism, media och kultur Sysselsättning och utbildning 1994- 1996 1996- 1998 1994- 1996 1996- 1998 1994- 1996 1996- 1998 1994- 1996 1996- 1998 1994- 1996 1996- 1998 1994- 1996 1996- 1998 <1 <1 16 2 12 5 AU B D DK E F FIN GR IT IRE L NL P S UK 19 33 43 39 30 32 15 39 56 36 28 24 19 15 19 22 26 40 47 31 28 19 43 51 51 43 24 11 19 19 26 54 33 34 31 45 2 51 30 28 53 52 24 54 34 28 60 34 28 27 39 2 47 31 17 27 51 10 56 37 1 <1 <1 2 1 1 <1 0 1 1 1 23 3 3 1 <1 <1 1 1 1 1 0 1 1 1 1 54 5 3 1 3 11 3 1 3 1 2 13 15 7 1 4 <1 11 3 <1 3 5 2 <1 9 5 8 16 17 5 18 19 1 0 0 17 10 EU 39 35 2 4 9 8 35 35 1 2 2 3 -Jordbruks- och fiskesektorn svarar för ytterligare 14 % under var och en av rapportperioderna. -Endast avseende Portugal: Beloppen i denna kolumn innehåller även andra tjänster än turism, medier och kultur med ett regionalstöd på 21 % och 53 % av det totala portugisiska statliga stödet under respektive två rapportperioder. 22 För Portugals del inkluderar de belopp under "Turism, media och kultur" även andra tjänster som tilldelats regionalt stöd. 6611 Stöd per capita 80. I tabell 26 visas stöd per capita i Europeiska unionen, både i fråga om det totala nationella stödet och stöd riktat till tillverkningsindustrin. Tabell 26 Statligt stöd per capita i Europeiska unionen Årliga genomsnitt under perioden 1996–1998 Totalt statligt stöd* i miljoner euro euro per capita Varav stöd till tillverkningsindustrin euro per i miljoner capita euro Befolkning i miljoner Österrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Finland Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade Kungariket 1 186 2 532 1 356 26 808 1 306 4 709 500 13 887 688 15 853 78 1 963 1 471 1 570 5 881 147 249 257 327 125 120 97 237 188 276 188 126 148 178 100 495 732 712 11 463 616 1 800 391 4 481 416 8 864 48 629 195 344 1 454 61 72 135 140 59 46 76 77 114 154 114 40 20 39 25 8,07 10,17 5,27 81,96 10,49 39,30 5,13 58,49 3,66 57,45 0,42 15,57 9,94 8,84 58,90 EUR 15 79 787 214 32 639 87 373 66 1997 års priser. *Omfattar ej jordbruk. 81. Liksom i tabellerna 24 och 25 återspeglas de fortsatta skillnaderna mellan medlemsstaterna i tabell 26. Uttryckt i euro per capita är skillnaden mellan Förenade kungariket och Tyskland tredubbel när det gäller sammanlagt statligt stöd. Räknas stöd till tillverkningsindustrin med är skillnaden mellan Portugal och Italien sjudubbel. 6622 RESULTAT 82. Stöd till tillverkningsindustrin i Europeiska unionen under granskningsperioden 1996–1998 uppgår i genomsnitt till cirka 33 miljarder euro per år. Jämfört med det årliga genomsnittliga stöd på 38 miljarder euro som beviljades under föregående period, 1994–1996, motsvarar detta en minskning med 14 %. Det är dock viktigt att betona att den totala minskningen av stödvolymen återigen nästan uteslutande beror på sänkningar av stödnivåerna i Tyskland och Italien på nästan 5 miljarder respektive 2 miljarder euro. Smärre minskningar skedde även i Belgien, Spanien och Portugal. 83. Stora skillnader kvarstår mellan hur medlemsstaterna beviljar sina stöd. Spännvidden blir ansenlig om stödet till tillverkningsindustrin uttrycks i procent av dess förädlingsvärde: Den grekiska stödnivån på 4,9 % är sju gånger högre än den lägsta nivån på 0,7 % som finns i Förenade kungariket. Medlemsstaterna med de lägsta stödnivåerna för tillverkningsindustrin är Förenade kungariket, Sverige och Portugal, alla med siffror långt under EU-genomsnittet. 84. Om skillnaderna mellan medlemsstaterna avseende betraktas med på sammanhållningen, framgår det att stödandelen i sammanhållningsländerna - Grekland, Irland, Portugal och Spanien - har ökat från 7,8 % av det totala stödet till tillverkningsindustrin under föregående period till cirka 9,3 % under perioden 1996–1998. Som en jämförelse har de fyra stora ekonomiernas (Tyskland, Italien, till tillverkningsindustrin minskat från 84 till 80 %. (Tyskland står för 35 %, Italien för 27 %, Frankrike för 14 % och Förenade kungariket för 4 % av det totala stödet. ) Denna siffra är visserligen fortfarande hög, men dessa länders relativa andel har dock minskat till förmån för sammanhållningsländerna. kungariket) Frankrike Förenade stödet andel och av 85. När det gäller målen går den största delen av industristödet i unionen (57 %) till regionala ändamål. Av detta stöd går det mesta till mindre gynnade regioner, d. v. s. till regioner som är berättigade till regionalstöd enligt artikel 87. 3 a i EG- stöd som fördraget. Denna andel Treuhandanstalt och dess efterföljare beviljat i de nya tyska delstaterna räknas bort. Stöd till övergripande syften, bl. a. till forskning och utveckling, miljöskydd eller små och medelstora företag, står för 35 % av allt stöd. Det branschspecifika stödets andel av allt stöd till tillverkningsindustrin har sjunkit till 8 %. till 52 % om det särskilda sjunker 86. När det gäller formerna för hur statligt stödet betalas ut, är budgetanslag vanligast i hela EG. Av stödet till tillverkningsindustrin utgår omkring 73 % i denna form. Jämfört med efterskänkta skatter är den förstnämnda och mer synliga formen av statligt stöd dock ojämnt fördelad mellan medlemsstaterna. I vissa medlemsstater anslås nästan allt, eller mer än 90 % av allt stöd, från budgeten, medan andra länder, såsom Danmark, Frankrike och Italien, ger mer än 30 % av allt sitt stöd till tillverkningsindustrin i form av skattelättnader. 6633 87. Som redan konstaterats i tidigare översikter ges dock ett relativt omfattande, men kontinuerligt sjunkande, stöd till enskilda företag av engångskaraktär (ad hoc). Härmed avses stöd som inte ingår i program som främjar övergripande, branschvisa eller regionala mål. Inom tillverkningsindustrin, finanssektorn och luftfartssektorn står ett begränsat antal ärenden med stora stödbelopp för en oproportionerligt stor del av det totala stödet. Stöd av engångskaraktär, som framför allt lämnas för att undsätta och omstrukturera företag, är det som oftast snedvrider konkurrensen. Inom tillverkningsindustrin har engångsstödets andel ökat från 6 % av allt stöd under 1992 till 12 % 1997 för att åter sjunka till 4 % 1998. Om man till detta lägger genom det som likvärdigt med stöd av Treuhandanstalt/BvS, till allt engångskaraktär, tillverkningsindustrin från 19 % under 1992 till 37 % 1994, för att sedan åter sjunka till 12 % under 1998. som kan betraktas engångsstödets som beviljats delstaterna ökade andel tyska stöd stöd nya av de 88. Det totala nationella stödet inom alla sektorer som omfattas av denna översikt har fortsatt att minska från ett genomsnitt på 104 miljarder euro per år 1994–1996, till 93 miljarder euro 1996–1998. Stödet har, med undantag för finansiella och övriga tjänster, media och kultur, minskat på alla områden. Kompletta uppgiftsserier från 1994-1998 finns inte tillgängliga för sysselsättning och utbildning, varför en jämförelse mellan de två perioderna inte kan göras. Mellan 1996 och 1998 låg dock stödet till dessa mål på omkring 2,5 % av det totala stödet. 89. Även om den totala stödnivån för statligt stöd har minskat i alla medlemsstaterna med undantag för Frankrike, Irland och Portugal är skillnaderna i stödvolymerna fortfarande stora mellan medlemsstaterna. Två medlemsstater som bidragit mest till nedgången på 11 miljarder euro är, liksom under tidigare perioder, Tyskland och Italien med minskningar på över 8 miljarder euro respektive 2 miljarder euro. Det är dock inte bara volymen utan även de statliga stödens uppläggning som påverkar vilka konkurrenseffekterna blir på den inre marknaden. Under perioden 1996–1998 var det fortfarande relativt omfattande i Belgien (järnvägar), Tyskland (kol och järnvägar - men på väg nedåt i absoluta tal), Grekland (järnvägar och flygbolag - en stor minskning kan nu iakttas), Spanien (järnvägar, kol och varv) samt Frankrike (järnvägar och finansiella tjänster). regionalstöd till verksamheter utanför I Portugal står tillverkningsindustrin för omkring hälften av allt nationellt stöd. sektorsspecifika stödet 6644 SLUTSATSER 90. Det framgångsrika införandet av euron har stärkt den gemensamma marknaden avsevärt. För att säkra EMU:s långsiktiga framgång är en stram finanspolitik ett oumbärligt krav för praktiskt taget alla medlemsstater. Detta är påkallat för att skapa förutsättningar för en stark och varaktig expansion av investeringar, produktionsvolymer och sysselsättning. Under den period som omfattas av översikten iaktta fokus åt medlemsstaternas stabilitetspaktens bestämmelser gett nödvändigt budgetdisciplin. Även om de flesta stöden i de sjunkande medlemsstaterna i denna översikt givetvis också beror på denna åtstramning är de anmälda stödnivåerna fortfarande höga och de lämnar ännu stort utrymme för ytterligare konsolideringar. En fortsatt strikt tillämpning av EG:s regler för statligt stöd kommer att stötta denna konsolideringsprocess. konvergenskriterierna bibehålla behovet statliga och har att 91. För att skörda frukterna från den inre marknaden och den gemensamma valutan är EU:s näringsliv redan starkt engagerat med att omorganisera sin produktions- och distributionsverksamhet på EU-nivå. Kontrollen av det statliga stödet spelar här en avgörande roll när det gäller att underlätta denna strukturella förändring av EU:s ekonomi, eftersom den hjälper till med att ta bort statligt införda hinder mot omstruktureringar av olika branscher. Kontrollen bidrar därmed till långsiktiga förbättringar av konkurrenskraften hos EU:s företag och banar på så sätt väg för nya varaktiga arbetstillfällen. 92. Vid sina kontroller godkänner kommissionen givetvis statligt stöd för många syften som anses ligga i det allmännas intresse. Exempel på stöd där kommissionen har intagit en tydligt positiv hållning inbegriper forskning och utveckling, små och medelstora företag, miljöskydd, sysselsättning och regionalstöd. P. g. a. de fortsatt höga stödnivåerna har dock kommissionen starka skäl att bibehålla trycket mot de statliga stöden inom EG och då särskilt när det gäller tillverkningssektorn. Statsstödsnivåerna måste därför hållas under strikt kontroll, och innan stödet betalas ut måste medlemsstaterna ta ställning till om stöd verkligen är det allra lämpligaste instrumentet. 93. i rekommenderade statsstödsvolymerna. Kommissionen I sin rapport den 26 januari 2000 om den ekonomiska reformen betonade kommissionen vikten av att bibehålla den nuvarande totalt sett nedåtgående trenden även medlemsstaterna att ytterligare undvika sektorsspecifika stöd och särskilt stöd av engångskaraktär. I sina slutsatser om Cardiffprocessen gällande ekonomisk reform den 16 mars 2000 efterlyste rådet (inre marknaden) strategier för att utveckla övergripande minskningar av de statliga stöden i medlemsstaterna och i EG som helhet. Tyngdpunkten skall ligga på övervakning av stödnivåerna och främst med hjälp av statistiska utvärdering av de ekonomiska effekterna, uppgifter. Stödet bör inriktas mot horisontella mål och bör endast beviljas där det är motiverat tydliga välfärdsfördelar av gemensamt intresse t. ex. för regional utveckling, miljöskydd, fortsätta sitt FoU och innovation. Rådet har uppmuntrat kommissionen att kraftfulla agerande mot statliga stöd som sannolikt snedvrider konkurrensen. Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 uppmanades medlemsstaterna och i första hand av ekonomiska skäl och när det ger 6655 kommissionen att fortsätta sitt arbete med att främja konkurrensen och minska den generella nivån på statligt stöd genom att flytta tyngdpunkten från stöd till enskilda företag eller sektorer till att koncentrera sig på övergripande mål av gemenskapsintresse, regional utveckling, miljö samt t. ex. utbildning eller forskning. sysselsättning, 94. Den fortlöpande förfiningen av statsstödskontrollen visar sig på många olika sätt. Nya riktlinjer och rambestämmelser håller på att utarbetas inte bara för att möta nya behov som växer fram på marknaden, utan också för att finjustera redan befintliga gemenskapsregler för kontroll av statliga stöd. De kommande månaderna skall de nya rambestämmelserna för miljöskyddet offentliggöras och ses över. En översyn av de gällande sysselsättningsriktlinjerna rambestämmelserna för statligt stöd till forskning och utveckling kommer att göras i början av nästa år. Riskkapitalmarknaderna ger skjuts åt utvecklingen av företagen och sysselsättningen. Kommissionen granskar därför statsstödets roll och förutsättningarna för när det kan beviljas på detta område. Arbetet kommer även att fortsätta med att identifiera skadliga skatteåtgärder i form av statligt stöd. skall 95. Stöd som beviljas till små och medelstora företag och utbildning och som uppfyller strikta kriterier som för närvarande utarbetas av kommissionen kommer att undantas från anmälningsskyldigheten. Sådana gruppundantag bör innebära mindre administrativt arbete för medlemsstaterna och kommissionen innan stöd betalas ut för dessa målsättningar, varvid större resurser kan läggas på att övervaka effektiviteten hos sådana stöd. Resurser bör dessutom frigöras så att mer tid kan ägnas åt mer komplicerade områden av statsstödskontrollen. 96. I juli 2002 löper EKSG-fördraget ut och därmed också de regler för statligt stöd som för närvarande reglerar statligt stöd till EKSG-produkter. Såsom anges i översikten har nivån på statsstödet inom kol- och stålområdet sjunkit, särskilt vad gäller EKSG:s stålprodukter. På grund av detta, men också till följd av andra överväganden kommer ett beslut att behöva fattas inom en nära framtid om vilka regler som skall gälla för dessa sektorer den dag de kommer att omfattas av de regler för statligt stöd som ingår i EG-fördraget. 97. Kommissionen kommer också att fortsätta att övervaka utvecklingen inom nyligen liberaliserade sektorer så att de långsiktiga konkurrensfördelarna från avregleringen inte går förlustbringande verksamheter. Inom energisektorn uppmärksammas särskilt de kostnader som i enlighet med de reglerade betingelserna bärs av elproducenter och som nu inte kan täckas på den avreglerade marknaden (d. v. s. icke-återvinningsbara kostnader eller stranded costs). Dessa kan godtas enligt en metod som diskuterats med medlemsstaterna i juni 1999. förlorade genom subsidier till 98. Ökad insyn är en nyckelaspekt inom EU:s policy för statsstödskontroll som starkt påverkar den inre marknaden och som därför ägnas stor uppmärksamhet. Kommissionen ämnar därför de kommande månaderna lägga grunden till ett register över statligt stöd och en "resultattavla". Detta kommer säkerligen att underlätta en större öppenhet eftersom berörda parter här kan hitta mer ingående 6666 och konsoliderad information om olika aspekter av EG:s statsstödspolicy och hur kommissionens beslut i i fråga om statligt stöd verkställs i medlemsstaterna. 99. En viktig kompletterande åtgärd för att främja insynen är att fortlöpande förbättra för de uppgifter som kommissionen samlar in om hur stora utgifterna är nationellt statligt stöd. Medlemsstaterna har ytterligare förbättrat kvaliteten och tillförlitligheten på den information som lämnas till kommissionen. Detta till trots behövs fortsatta förbättringar. 100. Resultaten av föreliggande översikt visar att det stöd som medlemsstaterna beviljar till omstruktureringar av tillverkningsindustri och flygbolag nu minskar. Under kommande två till tre år torde samma utveckling kunna iakttas vad gäller omstruktureringen av den finansiella sektorn. De fortsatt relativt höga särskilda stöden av engångskaraktär i vissa medlemsstater innebär dock en ökad betydelse för kommissionens nya riktlinjer för stöd till undsättning och omstrukturering. Statligt stöd till problemföretag och statligt understödda omstruktureringar kan medföra stora kostnader eftersom de tillgängliga resurserna inte använts effektivt. Kommissionen kommer därför även framdeles att förbjuda stöd till undsättning och omstrukturering som avser att skydda problembranscher eller företag i svårigheter. 101. Vad gäller den ekonomiska och sociala sammanhållningen visar resultaten i översikten att skillnaden i statsstödsnivåerna mellan de rikaste medlemsstaterna och de fyra sammanhållningsländerna långsamt fortsätter att minska. Om de regionala skillnaderna skall kunna minskas, är det finansiella biståndet av avgörande betydelse och detta får inte äventyras av att nationella statliga stöd delas ut på annat håll. Kommissionen kommer så långt det är möjligt enligt nuvarande regler för kontroll av statligt stöd att fortsätta att minska klyftan mellan EU:s rikaste och fattigaste länder. 102. Utvidgningsprocessen fortsätter i snabb takt. En ändring som kom till stånd nyligen är att alla kandidatländer förts samman till en enda förhandlingsprocess. Att i dessa länder skapa en konkurrenskraftig miljö liknande den i EG har därför blivit brådskande. Med tanke på deras aspirationer är det mycket viktigt för dem att de iakttar EG:s regelverk om statligt stöd redan före själva anslutningen genom att uppfylla anslutningskriterierna på konkurrensområdet, i enlighet med vad som bestämdes 1993 vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn. Kommissionen fortsätter därför noggrant att följa utvecklingen vad gäller statligt stöd i dessa länder och ger med denna översikt en tydlig referensram för den jämförbarhet och insyn som måste uppnås. 103. Bestämmelserna i de samarbetsavtal som undertecknats med Ryssland, de nya oberoende staterna och med andra länder håller också på att genomföras fullständigt. För att garantera fria och rättvisa konkurrensvillkor över hela detta begynnande frihandelsområde medtogs bestämmelser om statligt stöd i de viktigaste delarna i dessa avtal. Med EU-modellen som mönster är ett genomförande av dem en utmaning av enorm betydelse och det är av yttersta vikt att kommissionen fortsätter att bistå dessa länder med att skapa ett trovärdigt kontrollsystem för statligt stöd. Endast på detta sätt kommer konkurrensvillkor liknande dem i EG att kunna införas i dessa länder. 6677 6688 BILAGOR 6699 7700 BILAGA I TEKNISK BILAGA Syftet med denna bilaga är att ge en överblick över de metoder och källor som använts för denna översikt över statligt stöd, särskilt vad gäller: I. Utredningens omfattning Områden som uteslutits II. Stödkategorier, stödformer och mål för stöden III. Uppgifter, källor och metoder som använts för att bedöma inslaget av statligt stöd IV. Särskilda frågor - - Forskning och utveckling (FoU) De tre nya medlemsstaternas anslutning 7711 I. Utredningens omfattning Områden som uteslutits 1. I denna tekniska bilaga redovisas den metodiska bakgrund och de statistiska metoder som använts. Denna bilaga aktualiserar den tekniska bilagan till föregående översikt. I översikten behandlas framför allt sådant statligt stöd till företag som omfattas av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget och artikel 95 i EKSG- fördraget. Allmänna åtgärder (som, om de hade snedvridit konkurrensen, skulle behandlas enligt artikel 96 i EG-fördraget) har alltså inte tagits med i detta material. 2. 2. 1. Följande åtgärder och områden har inte tagits med: Stöd till andra mottagare än företag - - - - - - Stöd till hushåll Stöd till personer med funktionshinder Stöd till infrastruktur Stöd till utbildningsinstitut, sjukhus, allmännyttiga bostäder Stöd till offentliga yrkesutbildningscenter Stöd som ges direkt till utvecklingsländer 2. 2. Allmänna åtgärder och andra åtgärder - - - - i medlemsstaterna (avskrivningar, underskott Olikheter mellan de olika skattesystemen och allmänna system för social i trygghet socialförsäkringen etc. ) Kvoter, offentlig upphandling, marknadsbegränsningar, standarder Skatteregler som tar hänsyn till vissa särskilda typer av ekonomiska verksamheter (kooperativ, enskilda firmor, egenföretagare etc. )23 Generell livsmedel Förenade kungariket) sänkning av mervärdesskatten (t. ex. tekniska för i 2. 3. Stöd som beviljats av överstatliga och multinationella organisationer - - - Gemenskapens fonder (ERUF, EUGFJ etc. ) Finansiering genom EIB och EBRD Stöd till Europeiska rymdorganisationen (ESA) 2. 4. Särskilt stöd - - Försvaret (se punkt 11. 1 i denna bilaga) Offentliga bygg- och anläggningsarbeten 23 En företagsskatt för små företag som är lägre än den normala bolagsskatten betraktas emellertid som stöd och har därför tagits med (t. ex. i Tyskland). 7722 II. Stödkategorier, stödformer och mål för stöden 3. Stödkategorier Allt stöd utgör en kostnad eller en inkomstförlust för myndigheterna och en förmån för mottagarna. Storleken på "stödinslaget", dvs. den slutliga ekonomiska förmån som det överförda nominella beloppet innebär, beror i hög grad på den form i vilken stödet ges. De stöd som ges bör därför indelas efter stödform. För detta ändamål har fyra kategorier fastställts. Dessa betecknas med var sin bokstav, A, B, C och D, som följs av antingen siffran 1 eller siffran 2, som betecknar budgetstöd (dvs. stöd som betalas ur den centrala statliga budgeten) respektive skattelättnad (dvs. stöd som finansieras genom skattesystemet), och dessutom ett A om stödinslaget är känt. C1A syftar t. ex. på stödinslaget (A) i ett mjukt lån (C1). 4. 4. 1. Kategori A (A1+A2) Den första kategorin (A) omfattar stöd som i sin helhet överförs till mottagaren. Med andra ord är stödinslaget lika stort som stödets nominella värde. Den första kategorin har delats in i ytterligare två grupper beroende på om stödet beviljats via budgeten (A1) eller via skatte- eller socialförsäkringssystemet (A2). 4. 2. Förteckning över stöd i kategori A1 och A2 - - - - - - Bidrag Räntesubventioner som mottagaren erhåller direkt Skattekrediter och andra skattemässiga åtgärder där förmånen inte är knuten till en skatteskuld (dvs. att om skattekrediten överskrider upplupen skatt, återbetalas det överskjutande beloppet) Skatterabatter, skattebefrielse och nedsatt ränta på skatteskuld, där förmånen är knuten till en skatteskuld Lättnader i fråga om sociala avgifter Förmåner som är likvärdiga med bidrag såsom försäljning eller uthyrning egendom under av marknadspriset offentlig mark annan eller Kategori B1 Det är nödvändigt att ta ställning till om en finansiell överföring från myndigheterna i form av andelar i eget kapital utgör ett stöd till mottagaren eller om det handlar om att den offentliga sektorn ägnar sig åt kommersiell verksamhet normala som privat marknadsvillkor. Även om olika former för sådant ägande kunde ha redovisats i den första kategorin har de därför slagits ihop till en särskild kategori (B1). investerare handlar under och 5. 5. 1. 7733 5. 2. Förteckning över stöd i kategori B1 6. 6. 1. - Varje form av andelsägande (inklusive konvertering av skulder) Kategori C (C1+C2) Den tredje kategorin (C) omfattar överföringar där stödinslaget utgörs av den ränta som mottagaren sparar in under den tid då han förfogar över det överförda kapitalet. Den finansiella överföringen har formen av ett mjukt lån (C1) eller uppskjuten skatt (C2). Stödinslagen (C1A/C2A) i denna kategori är mycket mindre än stödets nominella värde. 6. 2. Förteckning över stöd i kategori C1 eller C2 - - - - lån antingen från offentliga Mjuka (räntesubventioner hör till kategori A1) Vinstandelslån från offentliga eller privata långivare Förskott som skall återbetalas om åtgärden är framgångsrik Uppskjuten skatt (reserver, fri eller påskyndad avskrivning etc. ) privata eller långivare 7. 7. 1. Kategori D1 Den sista kategorin (D1) omfattar garantier uttryckta i nominella garantibelopp. Stödinslagen (D1A) är normalt mycket lägre än de nominella beloppen, eftersom de motsvarar den förmån mottagaren får kostnadsfritt eller till en lägre ränta än marknadsräntan om en premie betalas för att täcka risken. Om det uppstår förluster inom garantisystemet förs dock den totala förlusten, exklusive eventuella betalda premier, in under D1A, eftersom det då kan anses röra sig om en slutgiltig överföring till mottagaren. Dessa garantiers nominella belopp redovisas i D1 för att visa den eventuella skuldens storlek. 7. 2. Förteckning över stöd i kategori D1 - - Stöd som ingår i garantisystem (D1) Förluster i garantisystemen exklusive betalda premier (D1A) 7744 8. Stödets syften Stödsystemen har delats in i 21 rubriker beroende på om de riktar sig till en viss bransch eller har en särskild funktion. Sysselsättnings- och utbildningsstöd har för första gången medtagits: 1. - Jordbruks- och fiskerisektorerna 1. 1. - Jordbruk 1. 2. - Fiske 2. - Tillverkning/tjänster 2. 1. - Övergripande syften - Forskning och utveckling - Miljö - Små och medelstora företag - Handel - Energibesparande åtgärder - Bekämpande av arbetslösheten - Utbildningsstöd - Andra syften 2. 2. - Enskilda branscher - Stålindustrin - Varvsindustrin - Transportsektorn (järnvägar, flygbolag, inre vattenvägar och sjöfart) - Kolindustrin (pågående produktion) - Kolindustrin (annat stöd) - Övrig tillverkningsindustri - Media, kultur och andra tjänster - Turism - Finanssektorn 3. - Regionalstöd 3. 1. - Regioner som omfattas av artikel 87. 3 a 3. 2. - Regioner som omfattas av artikel 87. 3 c 7755 9. Förteckning över regioner som avses i artikel 87. 3 a, giltig fram till den 31 december 199924 Medlemsstat Regioner Grekland Irland Portugal Österrike Tyskland Spanien Frankrike Italien samtliga regioner samtliga regioner samtliga regioner Burgenland Berlin (östra delen) Brandenburg Mecklenburg-Vorpommern Sachsen Sachsen-Anhalt Thüringen Galicien Asturien Kantabrien Kastilien-León Kastillien-La Mancha Extremadura Regionen Valencia Andalusien Murcia Ceuta och Melilla Kanarieöarna Guadeloupe Martinique Guyana Reunion Kampanien Sicilien Sardinien Apulien Basilicata Kalabrien Förenade kungariket Nordirland 24 EGT C 212, 12. 8. 1988, s. 2-10 och senare ändringar. 7766 III. Uppgifter, källor och metoder som använts för bedömning av stödinslaget 10. Generellt är siffrorna baserade på faktiska utgifter (eller faktiska uteblivna intäkter där det rör sig om skatteutgifter). 25 Där detta inte varit möjligt har budgetanslag eller de belopp som avsatts i programplaneringen använts inga uppgifter varit efter samråd med berörda medlemsstater. Där tillgängliga har, där inte annat sägs, uppgifter från tidigare år använts som skattningar. 10. 1. Alla siffror har sammanställts i nationella valutor och omräknats till euro till fasta priser från 1997. Följande statistiska uppgifter i undersökningen har hämtats från Eurostat (databasen New Chronos). - - - - - - - BNP till marknadspris Underliggande BNP-deflator Den offentliga sektorns samlade utgifter Bruttoförädlingsvärdet till marknadspriser för helfabrikat, jordbruk och transporter Förädlingsvärde till faktorskostnad för varvsindustrin Sysselsatt befolkning, total sysselsättning Sysselsättning per bransch för helfabrikat och kol Bruttoförädlingsvärdet för fiskerisektorn har beräknats på grundval av fångstmängder och genomsnittspriser. Några få uppgifter var inte tillgängliga och har därför kompletterats med statistik från databasen Ameco, av kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans (GD ECFIN). som förvaltas 10. 2. Kommissionens enheter har branscher enligt de principer som beskrivs nedan. tillhandahållit uppgifter för sina olika och nivå lämnas regional/lokal För jordbruk, i syfte att uppfylla gällande rapporteringsskyldigheter inom OECD och WTO, måste uppgifter om allt stöd som beviljats både på nationell av medlemsstaterna. Uppgifterna rör direkta betalningar, minskade ingående kostnader, allmänna tjänster samt transfereringar till stöd för jordbrukets till att skapa och bevara många olika funktioner. Stöd som syftar balanserad arbetstillfällen en av markanvändning naturresurser har också inbegripits. Detta gäller också vissa sociala program och särskilda utbetalningar till följd av galna ko-sjukan. landsbygden, miljöprogram för inom jordbruket kommissionen förnyelse skydd samt och till på 25 Observera att de årliga utgifterna (åtagandena) inte nödvändigtvis är identiska med de årliga budgetanslagen för ett stödprogram. 7777 För fiskerisektorn har uppgifterna också lämnats i enlighet med det förfarande som fastställdes i den resolution som antogs av företrädarna för medlemsstaternas regeringar vid rådets 306:e möte den 2 oktober 1974. Då denna översikt skrevs 1998 fanns uppgifter tillgängliga från Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Spanien, Finland, Nederländerna, Portugal och Förenade kungariket. tillhandahållits av För kolindustrin har uppgifterna i denna översikt medlemsstaterna i enlighet med beslut nr 528/76/EKSG, 2064/86/EKSG och 3632/93/EKSG. Dessa har sammanfattats i kommissionens årliga rapport till rådet om stöd till kolindustrin. Dessa siffror har fördelats mellan stöd till pågående produktion (produktionsstöd) och åtgärder som inte rör produktion (dvs. särskilda sociala åtgärder till förmån för gruvarbetare och stöd som täcker övertagna förpliktelser). järnvägstransporter motsvarar stora in av För medlemsstaterna. För inte förhandsanmälas. Dessutom redovisas på annan plats stöd som beviljats för järnvägstransporter i enlighet med rådets förordning 1191/69 såsom den ändrats genom förordning 1893/91 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt. siffrorna de som lämnats behöver flertalet beloppen det Tillverkningsindustrin När det gäller stöd till tillverkningsindustrin har uppgifterna nästan uteslutande lämnats av medlemsstaterna inom ramen för förfarandet för standardiserad årsredovisning. Detta förfarande föreskrivs i kommissionens skrivelse till medlemsstaterna av den 22 februari 1994 respektive i den omarbetade skrivelsen till medlemsstaterna av den 2 augusti 1995. Uppgifterna kontrolleras dessutom mot nationella publikationer om av stöd, nationalräkenskaper, budgetförslag och andra beviljande tillgängliga källor. Stål- och varvsindustrin De uppgifter uppföljningsrapporter som ingår i undersökningen har hämtats som kommissionen har utarbetat från de rådet. för 10. 3. 10. 4. 10. 5. Metoder för bedömning av stödinslaget 10. 5. 1. Kategori A – där A1A står för bidrag & räntesubventioner, A2A för befrielse från skyldighet att betala skatt eller sociala avgifter etc. Inga uträkningar av stödinslaget behövs då stödbeloppet är lika med bidraget eller motsvarande form av stöd. 10. 5. 2. Kategori B – Andel av eget kapital (inklusive konvertering av skulder). I linje med kommissionens fastlagda politik utgör sådana stödåtgärder stöd om en privat investerare som agerar under normala marknadsförhållanden inte skulle göra en sådan investering. Se kommissionens meddelande om tillämpning av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget och av artikel 5 i 7788 inom 80/723/EEG på kommissionens tillverkningsindustrin (EGT C 307, 13. 11. 1993, s. 3). Denna metod grundar sig på att man beräknar den förmån mottagaren får genom stödåtgärden. offentliga direktiv företag 10. 5. 3. Kategori C – där C1 står för mjuka lån och C2 för uppskjuten skatt. Stödinslagen (C1A/C2A) i denna kategori är mycket lägre än stödens nominella värde. Från och med 1995 anses 15 %, i stället för som tidigare 33 %, av det samlade belopp som lånats ut av staten utgöra stödinslag i de fall en medlemsstat underlåter att lämna uppgifter om stödinslagen. Denna nedjustering förklaras av att stödinslaget ligger på en lägre nivå till följd av tidigare räntenivåerna att översiktsperioder. i medlemsstaterna lägre vid än är För återbetalningspliktigt förskott anses stödinslaget utgöra 90 % i de fall en medlemsstat inte uppger hur stor andel av förskotten som återbetalas, eftersom det har visat sig att den genomsnittliga andelen återbetalda förskott är mycket låg. 10. 5. 4. Kategori D – garantier. Stödinslaget (D1A) är mycket lägre än garantins nominella värde. Då det saknas uppgifter om stödinslagets exakta värde antas statens förluster som en endast tillhandahåller uppgifter om garantins nominella värde antas stödinslaget uppgå till 10 % av detta värde. stödinslaget. Om en medlemsstat approximation på 7799 IV. Särskilda problem 11. Forskning och utveckling (FoU) 11. 1. Kontrakt för upphandling av FoU Kontrakt för upphandling av forskning och utveckling anses inte innefatta statligt stöd. Dessutom tillåter för forskning och utveckling för militära ändamål redovisas för sig och att det görs utvärderingar av dessa kontrakts effekter på marknaden. 26 inte uppgiftskällorna att kontrakt 11. 2. Offentlig forskning Inga uppgifter redovisas för stödinslag som ingår i internt stöd till statliga eller offentliga forskningsinstitut eller till forskning som bedrivs av högre utbildningsinstitut. Offentlig finansiering av FoU-verksamhet som bedrivs av offentliga icke-vinstdrivande högre utbildnings- eller forskningsinstitut omfattas normalt inte av artikel 87. 1 i EG-fördraget. 27 11. 3. Kärnenergi lämna inte till något oanmält stöd som beviljats till Kommissionen känner till dock kärnkraftsindustrin. Medlemsstaterna kan kärnenergisektorn genom sina offentliga företag eller genom sin finansiering av forskning och utveckling (huvudsakligen i form av FoU- kontrakt och offentlig forskning). Endast en del av denna finansiering har tagits med i uppgifterna om forskning och utveckling, varför uppgifterna om kärnenergi i FoU-statistiken mycket väl kan vara underskattade. Stödsituationen inom energisektorn håller på att ses över särskilt i samband med kostnader (stranded costs). icke-återvinningsbara avregleringen åtföljande stöd och 12. De tre nya medlemsstaternas anslutning När medlemsstaterna jämförs med varandra koncentreras analysen av stödbeloppen till årsgenomsnitten för de två treårsperioderna 1994-1996 och 1996-1998. Eftersom de tre nya medlemsstaterna anslöts först 1995 görs jämförelserna mellan genomsnittet för de två åren 1995 och 1996 samt genomsnittet för de tre åren 1996-1998. 26 27 Se punkt 2. 5 i gemenskapens rambestämmelser om stöd till forskning och utveckling, EGT C 45, 17. 2. 1996. Se punkt 2. 4 i gemenskapens rambestämmelser om stöd till forskning och utveckling. 8800 BILAGA II STATISTISK BILAGA Tabell A1 Tabell A2 Tabell A3 Tabell A4 Statligt stöd till tillverkningsindustrin. Årliga stödbelopp 1994–1998 i löpande priser och nationella valutor. Statligt stöd till tillverkningsindustrin. Årliga stödbelopp 1994-1998 i löpande priser och euro. Statligt stöd till tillverkningsindustrin. Årliga stödbelopp 1994-1998 i fasta priser och euro. Statligt stöd till de nya tyska delstaterna. Årliga genomsnittsbelopp 1994-1998 i fasta priser och euro. Tabellerna A5/1-15 Totalt statligt stöd årliga genomsnittsbelopp 1996-1998 per medlemsstat i fasta priser och euro. Tabellerna A5/16 Totalt statligt stöd årliga genomsnittsbelopp 1996-1998 i EU i fasta priser och euro. Tabellerna A6/1-15 Totalt årligt statligt stöd 1994-1998 per medlemsstat i fasta priser och euro. Tabellerna A6/16 Totalt statligt stöd 1994-1998 i EU i fasta priser och euro. 8811 Tabell A1 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i löpande priser 1994-1998 iljoner i nationell valuta (miljarder för Italien) 1994 1995 1996 1997 1998 Österrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Finland Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade kungariket 37 887,73 3 729,58 38 998,84 102 283,45 161 043,54 25 943,80 131,85 17 440,63 1 678,50 1 133,78 82 644,51 741,24 5 954,90 35 360,34 4 419,95 29 763,58 198 820,31 414 705,68 2 287,91 20 125,28 152,37 22 580,54 1 829,79 1 283,32 33 377,05 2 764,41 899,41 6 311,60 36 683,30 5 019,80 24 518,56 177 941,13 315 272,70 1 904,78 23 732,84 236,34 19 332,99 1 815,47 1 425,51 33 636,61 2 849,58 1 027,56 7 231,69 23 901,98 5 578,89 22 576,30 223 565,61 292 205,74 2 507,97 38 010,85 236,99 16 786,25 1 958,08 1 341,98 43 889,46 2 683,82 1 049,85 6 980,87 28 393,06 5 400,95 20 493,88 166 004,79 287 765,17 2 482,42 27 141,82 476,34 15 101,31 2 015,95 1 403,60 38 985,81 3 394,04 935,93 EUR 15 38 239,72 37 539,95 34 099,46 33 730,76 30 095,23 8822 Tabell A2 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i löpande priser 1994-1998 Miljoner euro 1994 1995 1996 1997 1998 Österrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Finland Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade kungariket 955,40 494,42 20 264,19 355,12 1 013,38 3 941,26 166,14 9 107,09 42,33 525,32 419,74 955,33 451,73 917,21 603,16 15 884,50 656,20 2 544,21 400,79 3 084,31 186,83 10 600,50 47,46 611,42 170,20 296,23 1 085,21 469,81 933,45 682,10 12 840,04 582,37 1 961,29 326,82 3 655,14 297,87 9 869,01 46,20 666,21 171,82 334,66 1 262,67 523,13 589,69 745,48 11 492,84 722,68 1 761,47 426,48 5 748,25 317,04 8 700,70 48,31 607,01 221,01 310,23 1 516,45 503,87 698,98 720,19 10 407,58 501,93 1 721,25 414,95 4 111,52 605,84 7 769,56 49,63 632,34 193,29 380,67 1 383,62 EUR 15 38 239,72 37 539,95 34 099,46 33 730,76 30 095,23 8833 Tabell A3 Statligt stöd till tillverkningsindustrin i fasta priser 1994-1998 Miljoner euro 1994 1995 1996 1997 1998 Österrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Finland Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Sverige Förenade kungariket 977,48 526,52 20 633,12 418,82 1 073,12 4 076,76 183,92 10 230,39 44,24 543,89 464,87 1 168,11 446,30 898,84 613,02 15 405,44 741,29 2 636,15 401,13 3 117,11 211,58 12 607,34 47,83 601,82 178,08 326,82 1 382,10 463,87 917,36 682,95 12 564,37 614,84 1 940,06 331,23 3 627,11 323,22 10 282,74 46,25 659,63 173,71 333,51 1 524,66 523,13 589,69 745,48 11 492,84 722,68 1 761,47 426,48 5 748,25 317,04 8 700,70 48,31 607,01 221,01 310,23 1 516,45 498,78 688,33 706,59 10 330,63 511,04 1 697,64 414,43 4 068. 96 607,07 7 609,16 48,92 621,44 189,07 388,48 1 321,01 EUR 15 40 341,24 39 614,83 34 485,53 33 730,76 29 701,55 8844 Tabell A4 Tyskt statligt stöd till de nya delstaterna - årsgenomsnitt 1996–1998 Miljoner euro I procent I procent av totalt stöd Bidrag Skattebefrielser Andelar i eget kapital Mjuka lån Uppskjuten skatt Garantier TOTALT 4 788,33 998,22 12,23 2 329,02 0,00 478,98 8 607 55,63 11,60 0,14 27,06 0,00 5,57 100 41,75 8,70 0,11 20,31 0,00 4,18 75 Åren 1996-1998 beviljades de nya delstaterna i genomsnitt 8 697 miljoner euro per år. Detta motsvarar 75 % av allt tyskt stöd till tillverkningsindustrin, vilket kontinuerligt minskat sedan 1993 och vari ingår ett årligt genomsnitt på 3 514 miljoner euro i stöd från Treuhand. 8855 Tabell A5/1 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri ÖSTERRIKE STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 - - 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 88 66 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 976,45 296,03 137,15 49,79 54,39 0,00 5,21 15,68 0,00 33,79 680,43 3,50 0,00 641,26 631,34 0,00 0,00 0,00 9,36 0,00 26,30 0,00 81,92 60,67 21,25 TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 1. 058,37 89,24 375,13 75,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 43,71 38,32 15,57 0,57 12,71 0,00 0,00 2,13 0,00 7,34 5,39 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 5,39 0,00 59,43 52,78 6,65 103,14 8,70 95,62 19,31 45,26 15,48 6,63 2,19 2,95 0,00 0,23 0,77 0,00 2,71 29,78 0,15 0,00 27,85 27,42 0,00 0,00 0,00 0,41 0,00 1,38 0,00 6,25 4,93 1,32 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 22,03 1. 042,19 22,03 0,00 0,00 0,83 0,00 0,00 0,00 0,00 21,20 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,49 0,00 2,49 356,38 152,72 50,37 67,93 0,00 5,21 17,81 0,00 62,33 685,82 3,50 0,00 641,26 631,34 0,00 0,00 0,00 9,36 0,00 31,69 0,00 143,84 113,45 30,38 24,51 2,07 24,51 4,95 1. 186,03 495,26 351,42 338,56 152,72 50,37 67,93 0,00 5,21 0,00 0,00 62,33 12,86 3,50 0,00 0,00 - - - - 9,36 0,00 - - 143,84 113,45 30,38 495,26 495,26 70,96 68,36 30,84 10,17 13,72 0,00 1,05 0,00 0,00 12,59 2,60 0,71 0,00 0,00 - - - - 1,89 0,00 - - 29,04 22,91 6,13 100,00 100,00 Tabell A5/2 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 88 77 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a BELGIEN STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 3,05 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,05 0,11 - 2. 009,13 203,49 315,97 111,80 87,53 5,30 113,04 2,38 0,47 96,80 9,20 1,25 1. 693,17 2,09 0,00 1. 678,70 324,38 0,00 0,00 0,00 0,22 4,10 8,06 0,00 228,89 228,89 0,00 0,80 0,00 0,14 0,00 0,00 0,00 0,00 110,86 91,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 91,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 32,04 32,04 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 32,04 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 29,51 29,51 28,26 0,00 0,57 0,68 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,18 0,18 0,00 82,30 18,08 4,19 0,19 4,26 0,43 0,02 3,48 0,33 5,19 64,22 0,08 0,00 60,40 11,67 0,00 0,00 0,00 3,31 0,15 0,29 0,00 8,68 8,68 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,67 3,67 0,00 3,67 0,14 3,67 0,50 13,34 2. 287,51 13,34 502,65 0,00 0,00 4,54 8,80 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 8,41 8,41 0,00 21,75 0,86 21,75 2,97 116,59 5,30 118,28 11,86 0,47 96,80 9,20 144,15 1. 784,86 2,09 0,00 1. 678,70 324,38 0,00 0,00 0,00 91,91 4,10 8,06 0,00 241,15 241,15 0,00 2. 531,71 731,79 490,65 396,65 116,59 5,30 118,28 11,86 0,47 0,00 0,00 144,15 94,00 2,09 0,00 0,00 - - - - 91,91 0,00 - - 241,15 241,15 0,00 731,79 731,79 - 67,05 54,20 15,93 0,72 16,16 1,62 0,06 0,00 0,00 19,70 12,84 0,29 0,00 0,00 - - - - 12,56 0,00 - - 32,95 32,95 0,00 100,00 100,00 TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 2. 241,07 88,52 441,15 60,28 203,49 8,04 203,49 27,81 32,04 1,27 32,04 4,38 29,69 1,17 29,69 4,06 Tabell A5/3 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri DANMARK STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 9,97 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 9,97 0,65 - - 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 88 88 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 1. 071,02 217,59 543,80 217,59 135,51 16,29 14,70 17,04 191,97 75,22 93,07 0,00 527,22 0,00 59,48 443,81 139,29 0,00 0,00 0,00 1,91 13,37 8,66 0,00 9,89 9,89 0,00 1,35 216,24 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 1. 090,88 80,46 446,78 62,78 217,59 16,05 217,59 30,57 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 40,51 40,51 27,60 0,00 0,32 12,58 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 40,51 2,99 40,51 5,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,80 1. 335,91 86,82 52,56 10,91 15,11 1,19 1,92 12,48 4,89 6,05 0,00 34,26 0,00 3,87 28,84 9,05 0,00 0,00 0,00 0,12 0,87 0,56 0,00 0,64 0,64 0,00 701,78 640,40 167,93 232,53 18,35 29,62 191,97 0,00 0,00 0,00 61,39 0,00 59,48 0,00 - - - - 1,91 0,00 - - 9,89 9,89 0,00 98,61 89,98 23,60 32,67 2,58 4,16 26,97 0,00 0,00 0,00 8,63 0,00 8,36 0,00 - - - - 0,27 0,00 - - 1,39 1,39 0,00 808,69 167,93 232,53 18,35 29,62 191,97 75,22 93,07 0,00 527,22 0,00 59,48 443,81 139,29 0,00 0,00 0,00 1,91 13,37 8,66 0,00 9,89 9,89 0,00 1. 355,77 711,67 711,67 711,67 100,00 100,00 6,80 3,47 0,00 3,33 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,80 0,50 6,80 0,95 TYSKLAND STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 16,44 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 16,44 0,06 - Tabell A5/4 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 88 99 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 17. 165,39 353,34 29,31 1. 048,76 1. 707,98 206,14 1. 066,61 65,15 209,15 5,97 227,86 49,64 27,59 56,00 0,00 0,00 205,12 0,00 1,02 0,00 0,00 0,00 15. 457,41 147,20 2,25 360,86 9. 930,46 4. 186,68 0,00 4. 802,72 341,36 15,10 4,66 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 145,44 0,00 1,76 0,00 29,31 0,00 0,00 6,81 0,00 0,00 0,00 0,00 22,50 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 906,25 34,48 53,04 373,57 0,00 41,99 0,00 3,16 400,02 142,51 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,61 0,00 141,90 88,42 70,43 0,00 0,00 70,43 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 17,99 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 17,99 0,00 260,43 18. 945,66 253,30 3. 173,41 1,20 0,00 110,51 0,67 0,00 0,00 0,00 140,92 1. 102,29 118,19 975,59 6,64 270,87 49,64 30,75 619,44 7,13 15. 772,25 0,07 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,01 6,05 0,00 2,32 360,86 9. 930,46 4. 186,68 0,00 4. 802,72 341,36 160,54 6,29 25,80 141,90 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 4. 609,54 1. 000,49 0,00 1. 786,68 86,06 363,09 7. 845,87 521,48 4. 087,79 1,02 998,22 0,00 0,00 25,86 1. 760,82 0,00 0,00 0,00 363,09 548,37 7. 209,92 TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 21. 791,36 81,29 6. 618,50 57,74 1. 353,84 5,05 1. 352,07 11,80 29,31 0,11 29,31 0,26 2. 835,45 10,58 2. 689,78 23,47 174,49 0,65 156,50 1,37 623,52 2,33 616,46 5,38 26. 807,96 11. 462,61 65,47 10,97 3,81 0,41 3,37 0,02 0,94 0,17 0,11 2,14 54,50 0,01 1,25 34,32 14,47 0,00 16,60 1,18 0,55 0,02 0,09 0,49 27,11 1,89 24,92 3. 616,74 3. 093,02 1. 102,29 118,19 975,59 6,64 270,87 0,00 0,00 619,44 523,72 2,32 360,86 0,00 - - - - 160,54 0,00 - - 7. 845,87 548,37 7. 209,92 11. 462,61 11. 462,61 - 31,55 26,98 9,62 1,03 8,51 0,06 2,36 0,00 0,00 5,40 4,57 0,02 3,15 0,00 - - - - 1,40 0,00 - - 68,45 4,78 62,90 100,00 100,00 Tabell A5/5 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 99 00 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin GREKLAND STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 13,87 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,87 0,97 - 415,36 9,56 1,23 0,10 7,83 0,39 0,00 0,00 0,00 0,00 405,81 10,02 7,65 388,09 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,03 0,02 0,00 567,52 0,00 567,52 996,76 76,32 594,75 96,55 2,89 2,89 0,00 0,00 0,00 2,89 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,89 0,22 2,89 0,47 288,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 288,01 0,00 0,00 288,01 0,00 288,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 288,01 22,05 0,00 0,00 0,76 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,76 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,02 0,00 0,00 17,50 0,00 17,50 18,26 1,40 18,23 2,96 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,11 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,01 0,11 0,02 707,14 49,38 0,88 0,09 0,01 0,55 0,23 0,00 0,00 0,00 0,01 48,51 0,75 0,53 47,21 0,00 20,11 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 40,85 0,00 40,85 12,56 1,23 0,10 7,83 3,28 0,00 0,00 0,00 0,11 694,58 10,76 7,65 676,10 0,00 288,01 0,00 0,00 0,00 0,06 0,02 0,00 585,02 0,00 585,02 1. 306,03 615,99 30,97 12,56 1,23 0,10 7,83 3,28 0,00 0,00 0,00 0,11 18,41 10,76 7,65 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 585,02 0,00 585,02 615,99 615,99 - 5,03 2,04 0,20 0,02 1,27 0,53 0,00 0,00 0,00 0,02 2,99 1,75 1,24 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 94,97 0,00 94,97 100,00 100,00 Tabell A5/6 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri SPANIEN STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 44,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 44,83 0,78 - - 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 99 11 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 4. 194,44 580,68 156,75 17,74 145,39 1,93 18,76 110,96 43,22 85,93 3. 613,76 50,82 665,35 1. 579,04 296,15 0,00 739,20 337,06 187,77 21,83 32,69 0,00 252,24 197,15 55,09 4. 491,51 95,39 1. 582,68 87,94 0,86 0,86 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,86 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,86 0,02 0,86 0,05 56,88 145,33 21,67 145,16 0,00 0,00 3,78 0,00 0,00 0,00 0,00 17,89 35,22 35,22 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,52 0,00 4,52 61,41 1,30 61,41 3,41 28,40 0,00 111,82 0,00 0,00 0,00 0,00 4,93 0,17 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,17 0,00 9,22 9,22 0,00 154,55 3,28 154,38 8,58 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,40 4. 397,93 0,40 0,00 0,00 0,19 0,00 0,00 0,00 0,00 0,22 748,78 185,16 17,74 261,18 1,93 18,76 110,96 43,22 109,83 0,00 3. 649,15 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,40 0,01 0,40 0,02 86,04 665,35 1. 579,04 296,15 0,00 739,20 337,06 187,77 21,83 32,87 0,00 265,98 206,36 59,61 4. 708,73 1. 799,73 76,06 12,95 3,20 0,31 4,52 0,03 0,32 1,92 0,75 1,90 63,11 1,49 11,51 27,31 5,12 0,00 12,78 5,83 3,25 0,38 0,57 0,00 4,60 3,57 1,03 1. 533,75 594,60 185,16 17,74 261,18 1,93 18,76 0,00 0,00 109,83 939,15 86,04 665,35 0,00 - - - - 187,77 0,00 - - 265,98 206,36 59,61 85,22 33,04 10,29 0,99 14,51 0,11 1,04 0,00 0,00 6,10 52,18 4,78 36,97 0,00 - - - - 10,43 0,00 - - 14,78 11,47 3,31 1. 799,73 1. 799,73 100,00 100,00 Tabell A5/7 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri FINLAND STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 2,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,00 0,10 - - 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 99 22 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 377,23 281,11 131,94 5,38 26,33 38,59 25,71 50,98 0,00 2,18 96,12 0,00 33,99 43,74 40,67 0,00 0,00 0,00 6,25 12,15 0,00 0,00 55,91 55,91 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 8,19 8,19 0,00 TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 435,13 87,10 326,27 83,51 10,02 2,01 10,02 2,56 2,27 2,27 2,27 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,27 0,45 2,27 0,58 47,56 47,56 6,38 0,00 41,18 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,48 1,48 0,00 49,04 9,82 49,04 12,55 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21,19 16,38 6,90 0,26 3,31 1,89 1,26 2,50 0,00 0,25 4,81 0,00 1,67 2,15 2,00 0,00 0,00 0,00 0,40 0,60 0,00 0,00 3,22 3,22 0,00 3,01 3,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 3,01 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,11 0,11 0,00 3,12 0,62 3,12 0,80 431,90 333,95 140,60 5,38 67,51 38,59 25,71 50,98 0,00 5,19 97,95 0,00 33,99 43,74 40,67 0,00 0,00 0,00 8,08 12,15 0,00 0,00 65,68 65,68 0,00 499,58 390,72 325,04 282,98 140,60 5,38 67,51 38,59 25,71 0,00 0,00 5,19 42,06 0,00 33,99 0,00 - - - - 8,08 0,00 - - 65,68 65,68 0,00 390,72 390,72 83,19 72,43 35,98 1,38 17,28 9,88 6,58 0,00 0,00 1,33 10,77 0,00 8,70 0,00 - - - - 2,07 0,00 - - 16,81 16,81 0,00 100,00 100,00 Tabell A5/8 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri FRANKRIKE STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 24,53 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 24,53 0,15 - - 7. 360,90 545,26 3. 579,19 381,73 26,43 165,58 12. 059,08 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 99 33 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 753,05 526,08 554,50 377,40 363,10 31,46 279,25 1,12 22,20 5,95 0,00 49,98 495,01 0,00 0,00 0,00 0,00 15,79 15,28 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 554,50 354,19 0,00 23,21 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6. 607,85 19,17 3. 024,69 2,64 157,81 5. 988,93 1. 379,73 0,00 28,98 195,92 129,85 103,73 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 19,17 0,00 0,00 0,00 0,00 254,72 0,00 254,72 0,00 0,00 39,08 108,37 0,00 2. 622,53 200,88 1. 601,68 167,55 33,33 977,92 623,76 0,00 0,00 0,00 4,33 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,33 0,00 0,00 0,00 0,36 0,00 0,36 144,44 2. 355,47 0,00 0,00 0,00 144,44 0,00 0,00 0,00 0,00 1. 212,30 31,46 302,45 145,56 22,20 21,74 15,28 604,48 21,14 9. 703,62 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21,14 2,64 157,81 6. 243,65 1. 379,73 254,72 28,98 195,92 199,49 231,48 0,00 2. 643,66 74,81 14,61 7,52 0,20 1,88 0,90 0,14 0,13 0,09 3,75 60,20 0,02 0,98 38,73 8,56 1,58 0,18 1,22 1,24 1,44 0,00 16,40 2. 678,37 2. 318,44 1. 212,30 31,46 302,45 145,56 22,20 0,00 0,00 604,48 359,93 2,64 157,81 0,00 - - - - 199,49 0,00 - - 0,15 1. 803,07 11,19 1. 803,07 0,15 0,00 1. 145,62 657,44 7,11 4,08 1. 145,62 657,44 165,73 13. 886,68 1,19 144,59 3,23 4. 481,44 4. 481,44 4. 481,44 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,43 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,23 0,20 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,43 0,19 26,23 0,59 59,77 51,73 27,05 0,70 6,75 3,25 0,50 0,00 0,00 13,49 8,03 0,06 3,52 0,00 - - - - 4,45 0,00 - - 40,23 25,56 14,67 100,00 100,00 TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 7. 586,31 54,63 1. 238,27 27,63 2. 146,94 15,46 2. 096,69 46,79 3. 579,19 25,77 593,58 13,25 382,09 2,75 382,09 8,53 Tabell A5/9 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri IRLAND STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 13,86 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,86 1,70 - - 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 99 44 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 202,16 222,38 45,57 121,32 20,94 0,00 4,00 4,44 2,02 0,00 14,18 0,00 0,00 0,00 0,00 0,25 0,00 0,00 0,00 121,07 156,58 101,06 17,46 0,00 138,13 93,24 0,00 0,00 0,00 0,28 0,00 0,72 0,00 199,24 0,00 199,24 415,26 60,35 248,37 59,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 101,06 1,12 0,00 1,12 223,49 32,48 122,43 29,45 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1,83 0,00 0,00 0,00 28,56 0,00 28,56 30,39 4,42 30,39 7,31 4,35 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,35 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,27 0,08 0,00 0,00 0,00 0,00 4,35 0,63 0,00 0,00 54,73 22,30 2,57 0,00 0,50 0,60 0,25 0,00 1,74 16,64 32,42 2,15 0,00 16,98 11,46 0,00 0,00 0,00 0,26 0,52 0,10 12,42 28,13 0,00 28,13 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 14,58 445,29 14,58 181,47 0,00 0,00 0,05 0,19 0,00 0,00 0,00 14,34 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 14,58 2,12 14,58 3,51 20,94 0,00 4,04 4,88 2,02 0,00 14,18 135,41 263,83 17,46 0,00 138,13 93,24 0,00 0,00 0,00 2,11 4,27 0,80 101,06 228,92 0,00 228,92 688,08 415,77 186,85 167,29 20,94 0,00 4,04 4,88 2,02 0,00 0,00 135,41 19,56 17,46 0,00 0,00 - - - - 2,11 0,00 - - 228,92 0,00 228,92 415,77 415,77 44,94 40,24 5,04 0,00 0,97 1,17 0,49 0,00 0,00 32,57 4,71 4,20 0,00 0,00 - - - - 0,51 0,00 - - 55,06 0,00 55,06 100,00 100,00 Tabell A5/10 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri ITALIEN STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 81,26 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 81,26 0,46 - - 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 99 55 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 7. 530,48 361,21 1. 207,70 1. 903,37 354,33 385,12 212,71 21,77 612,90 8,04 37,29 560,28 0,00 450,38 5. 627,11 133,77 206,44 5. 069,61 640,38 0,00 0,00 0,00 57,90 89,52 69,88 0,00 58,79 0,00 10,01 0,00 0,00 285,53 0,00 0,00 6,88 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,71 0,17 0,00 3. 118,82 3. 245,90 256,73 2. 862,09 20,48 3. 225,41 0,00 0,00 0,02 0,49 0,00 0,00 0,00 384,61 822,58 0,00 0,00 429,53 0,00 429,53 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 393,06 0,00 0,00 0,00 TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 10. 730,56 67,69 4. 860,02 54,83 3. 607,11 22,75 3. 314,70 37,39 1. 207,70 7,62 385,12 4,34 70,34 66,45 14,37 0,00 35,55 0,23 0,00 0,00 0,00 16,30 3,89 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,82 0,00 3,07 0,00 51,92 2,59 49,33 122,26 0,77 119,19 1,34 53,20 16,44 1,63 0,12 3,75 0,92 0,21 4,81 0,00 5,00 36,75 0,76 1,17 31,28 3,64 2,44 0,00 0,00 0,33 0,55 0,42 2,24 36,53 1,59 34,94 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 180,85 9. 350,58 180,85 2. 890,11 0,00 0,00 0,86 152,70 0,00 0,00 0,00 27,29 285,87 21,77 659,34 161,46 37,29 845,81 0,00 878,58 0,00 6. 460,47 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 133,77 206,44 5. 499,13 640,38 429,53 0,00 0,00 58,72 96,23 73,12 393,06 4,33 6. 420,97 0,13 4,20 279,93 6. 141,03 185,18 15. 852,80 1,17 185,18 2,09 8. 864,20 2. 443,23 2. 044,30 27,56 23,06 285,87 21,77 659,34 161,46 37,29 0,00 0,00 878,58 398,93 133,77 206,44 0,00 - - - - 58,72 0,00 - - 6. 420,97 279,93 6. 141,03 8. 864,20 8. 864,20 3,22 0,25 7,44 1,82 0,42 0,00 0,00 9,91 4,50 1,51 2,33 0,00 - - - - 0,66 0,00 - - 72,44 3,16 69,28 100,00 100,00 Tabell A5/111 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri LUXEMBURG STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 - - 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 99 66 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 45,34 14,64 3,13 1,96 9,26 0,29 0,00 0,00 0,00 0,00 30,69 0,00 0,00 29,82 26,26 0,00 0,00 0,00 0,07 0,81 0,00 0,00 29,55 29,55 0,00 74,89 95,45 44,26 92,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,69 2,69 0,00 2,69 3,42 2,69 5,62 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,88 0,88 0,14 0,00 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,88 1,12 0,88 1,84 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 41,40 13,91 2,93 1,76 8,96 0,26 0,00 0,00 0,00 0,00 27,49 0,00 0,00 26,71 23,52 0,00 0,00 0,00 0,06 0,72 0,00 0,00 28,87 28,87 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 46,22 15,52 3,27 1,96 10,00 0,29 0,00 0,00 0,00 0,00 30,69 0,00 0,00 29,82 26,26 0,00 0,00 0,00 0,07 0,81 0,00 0,00 32,24 32,24 0,00 78,45 47,83 15,59 15,52 3,27 1,96 10,00 0,29 0,00 0,00 0,00 0,00 0,07 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,07 0,00 - - 32,24 32,24 0,00 47,83 47,83 32,60 32,46 6,84 4,10 20,91 0,61 0,00 0,00 0,00 0,00 0,14 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,14 0,00 - - 67,40 67,40 0,00 100,00 100,00 Tabell A5/12 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri NEDERLÄNDERNA STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 6,29 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 6,29 0,25 - - 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 99 77 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 1. 650,27 126,47 284,95 126,47 127,59 9,63 10,38 0,00 107,08 0,57 0,00 29,71 1. 365,32 0,00 38,27 1. 305,24 171,29 0,00 0,00 0,00 0,00 21,81 0,00 0,00 78,05 78,05 0,00 0,00 5,59 0,00 0,00 120,88 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 1. 734,61 88,35 400,70 63,67 126,47 6,44 126,47 20,10 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 34,76 34,76 6,03 0,00 0,00 28,73 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 54,24 54,24 0,00 54,24 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 13,18 1. 878,93 13,18 513,61 0,00 0,01 6,86 0,00 0,00 0,00 0,00 6,32 133,61 69,47 17,23 28,73 227,97 0,57 0,00 36,03 0,00 1. 365,32 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 38,27 1. 305,24 171,29 0,00 0,00 0,00 0,00 21,81 0,00 0,00 78,05 78,05 0,00 73,93 20,21 5,26 2,73 0,68 1,13 8,97 0,02 0,00 1,42 53,72 0,00 1,51 51,36 6,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,86 0,00 0,00 3,07 3,07 0,00 34,76 1,77 34,76 5,52 54,24 2,76 54,24 8,62 13,18 0,67 13,18 2,09 1. 963,27 629,36 551,31 513,04 133,61 69,47 17,23 28,73 227,97 0,00 0,00 36,03 38,27 0,00 38,27 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 78,05 78,05 0,00 629,36 629,36 87,60 81,52 21,23 11,04 2,74 4,57 36,22 0,00 0,00 5,72 6,08 0,00 6,08 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 12,40 12,40 0,00 100,00 100,00 Tabell A5/13 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri PORTUGAL STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 2,53 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 2,53 0,14 - - 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 99 88 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 368,39 908,29 140,40 16,89 271,21 12,51 0,00 11,71 0,56 8,90 85,08 74,05 78,40 9,59 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 9,59 4,40 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 4,40 97,17 898,70 136,00 0,98 11,27 33,84 27,60 0,00 0,00 0,30 8,93 9,51 32,35 0,00 30,31 0,00 30,31 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 895,14 0,00 3,55 3,13 0,00 3,13 0,00 0,00 136,00 0,00 136,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 81,61 16,24 0,71 0,00 0,67 0,03 0,51 4,84 4,21 5,26 65,38 0,06 0,64 9,67 1,57 7,74 0,00 0,02 1,23 51,48 2,08 0,20 1,97 0,00 1,97 0,09 1. 434,06 0,09 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,09 285,30 12,51 0,00 11,71 0,56 8,90 85,08 74,05 92,49 0,00 1. 148,77 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,12 0,00 0,12 0,21 0,01 0,21 0,11 0,98 11,27 169,83 27,60 136,00 0,00 0,30 21,62 904,65 36,55 3,55 34,56 0,00 34,56 1. 471,15 194,59 160,03 126,17 12,51 0,00 11,71 0,56 8,90 0,00 0,00 92,49 33,87 0,98 11,27 0,00 - - - - 21,62 0,00 - - 34,56 0,00 34,56 82,24 64,84 6,43 0,00 6,02 0,29 4,57 0,00 0,00 47,53 17,40 0,50 5,79 0,00 - - - - 11,11 0,00 - - 17,76 0,00 17,76 194,59 194,59 100,00 100,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 16,89 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 12,69 0,00 4,20 0,00 1,00 0,00 1,00 17,89 1,22 13,69 7,03 TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 401,23 27,27 163,57 84,06 911,42 61,95 12,72 6,54 140,40 9,54 4,40 2,26 Tabell A5/14 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri SVERIGE STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 9,13 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 9,13 0,50 - - 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 99 99 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 1. 292,99 172,21 2,06 34,31 32,12 0,00 7,13 61,25 34,91 0,43 1. 120,78 0,00 0,00 1. 034,57 384,47 0,00 0,00 0,00 0,00 86,21 0,00 0,00 130,71 130,71 0,00 1. 432,83 91,25 206,77 60,09 11,69 11,69 0,00 11,69 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 51,76 51,76 0,00 63,45 4,04 63,45 18,44 10,59 10,59 10,49 0,00 0,10 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 10,59 0,67 10,59 3,08 51,47 51,38 21,29 0,00 23,36 0,00 6,65 0,00 0,00 0,08 0,09 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,09 0,00 0,00 11,30 11,30 0,00 62,77 4,00 62,68 18,22 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 74,78 13,48 1,85 2,52 3,07 0,00 0,75 3,35 1,91 0,03 61,31 0,00 0,00 56,58 21,03 0,00 0,00 0,00 0,00 4,72 0,00 0,00 10,60 10,60 0,00 0,62 1. 367,37 0,56 0,00 0,00 0,56 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 246,44 33,84 46,00 56,15 0,00 13,77 61,25 34,91 0,51 0,06 1. 120,93 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,06 0,00 0,00 0,03 0,03 0,00 0,65 0,04 0,59 0,17 0,00 0,00 1. 034,57 384,47 0,00 0,00 0,00 0,00 86,36 0,00 0,00 193,79 193,79 0,00 1. 570,29 344,07 150,28 150,28 33,84 46,00 56,15 0,00 13,77 0,00 0,00 0,51 0,00 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 193,79 193,79 0,00 344,07 344,07 43,68 43,68 9,83 13,37 16,32 0,00 4,00 0,00 0,00 0,15 0,00 0,00 0,00 0,00 - - - - 0,00 0,00 - - 56,32 56,32 0,00 100,00 100,00 Tabell A5/15 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri FÖRENADE KUNGARIKET STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN A1A A2A B1A C1A C2A D1A TOTALT i % TOTALT i % 31,96 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 31,96 0,42 - - 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 11 00 00 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 4. 927,53 1. 107,99 155,64 4,09 255,31 92,38 15,09 0,00 585,48 0,00 3. 819,54 0,00 7,89 2. 779,98 2. 556,42 0,00 0,00 781,93 2,21 236,41 11,12 0,00 840,98 606,77 234,21 5. 800,47 98,63 1. 373,59 94,47 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 18,53 18,53 0,00 18,53 0,32 18,53 1,27 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 25,85 25,85 0,00 0,00 25,85 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,32 0,25 0,07 26,18 0,45 26,18 1,80 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 16,52 16,52 0,00 16,52 0,28 16,52 1,14 19,23 4. 972,61 19,23 1. 153,07 0,00 0,00 19,13 0,10 0,00 0,00 0,00 0,00 155,64 4,09 300,29 92,47 15,09 0,00 585,48 0,00 0,00 3. 819,54 0,00 7,89 2. 779,98 2. 556,42 0,00 0,00 781,93 2,21 236,41 11,12 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 19,23 0,33 19,23 1,32 5. 880,92 1. 454,04 65,72 15,24 2,06 0,05 3,97 1,22 0,20 0,00 7,74 0,00 50,48 0,00 0,10 36,74 33,79 0,00 0,00 10,33 0,03 3,12 0,15 0,00 876,35 11,58 642,07 234,28 8,49 3,10 577,69 567,59 155,64 4,09 300,29 92,47 15,09 0,00 0,00 0,00 10,10 0,00 7,89 0,00 - - - - 2,21 0,00 - - 876,35 642,07 234,28 1. 454,04 1. 454,04 39,73 39,04 10,70 0,28 20,65 6,36 1,04 0,00 0,00 0,00 0,69 0,00 0,54 0,00 - - - - 0,15 0,00 - - 60,27 44,16 16,11 100,00 100,00 EU 15 STÖDFORMER I milj euro TOTALT STÖD TILLVERKNINGSINDUSTRIN Tabell A5/16 Totalt statligt stöd – årliga genomsnitt 1996–1998 BRANSCH/INRIKTNING 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 11 00 11 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav - Förordning 1191/69 -Flygbolag -Kol: -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn A1A 13. 339,16 259,71 A2A B1A C1A C2A 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 D1A TOTALT 0,00 13. 339,16 259,71 0,00 49. 261,90 2. 064,06 5. 348,22 1. 963,53 169,10 700,25 59. 507,06 8. 288,11 1. 688,76 1. 039,89 1. 764,04 124,68 671,92 13. 577,40 2. 614,40 262,99 1. 785,74 173,13 669,68 1. 112,40 881,71 788,06 555,95 233,52 215,27 3,14 121,90 301,32 15,28 242,39 12,76 0,00 10,71 0,49 0,00 0,00 0,00 1. 015,93 536,72 53,61 648,88 42,22 48,64 2,13 3,16 428,68 41. 298,97 1. 266,55 4. 308,33 178,40 223,53 1. 549,00 31. 085,20 10. 897,90 0,00 5. 570,90 1. 656,57 419,83 604,15 189,79 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 238,96 921,03 1,94 104,62 35,22 0,00 1. 108,25 0,00 1. 108,25 0,00 0,00 40,91 108,37 0,00 3. 015,58 0,74 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 17,84 5,00 12,92 141,90 0,00 54,24 70,43 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 44,42 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 26,23 0,20 17,99 0,00 4,67 0,01 146,85 306,89 0,00 0,00 0,00 213,50 3. 724,49 604,36 2. 877,90 525,87 840,22 1. 415,85 900,16 2. 688,55 28,33 47. 124,99 259,55 0,07 0,00 1. 549,00 0,00 32. 193,45 0,00 10. 897,90 1. 108,25 0,00 5. 570,90 0,00 1. 656,57 0,00 743,78 0,00 1. 639,82 1,07 228,69 6,05 3. 283,23 21,14 3. Regionalt stöd varav: 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 10. 434,43 5. 933,48 33,08 1. 939,38 106,25 378,73 18. 825,35 2. 343,34 8. 090,83 1. 080,59 4. 851,64 0,00 33,08 103,66 1. 835,72 20,19 0,00 8,83 3. 556,61 369,90 15. 181,17 TOTALT i % Varav: TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN i % totalt tillverkningsindustrin 73. 620,38 79,05 18. 920,80 57,97 8. 888,78 9,54 7. 544,60 23,12 5. 381,30 5,78 1. 149,10 3,52 3. 881,81 4,17 3. 716,71 11,39 275,35 0,30 257,16 0,79 1. 078,98 93. 126,61 1,16 1. 050,72 32. 639,08 3,22 i % TOTALT i % 14,32 0,28 64,09 14,58 4,00 0,65 3,09 0,56 0,90 1,52 0,97 2,89 50,60 0,28 1,66 34,57 11,70 1,19 5,98 1,78 0,80 1,76 0,25 3,53 20,21 3,82 16,30 - - 13. 874,13 11. 261,39 3. 724,49 604,36 2. 877,90 525,87 840,22 - - 2. 688,55 2. 552,33 259,55 1. 549,00 - - - - - 743,78 - - - 18. 825,35 3. 556,61 15. 181,17 32. 639,08 32. 639,08 - - 42,40 34,50 11,41 1,85 8,82 1,61 2,57 - - 8,24 7,82 0,80 4,75 - - - - - 2,28 - - - 57,68 10,90 46,51 100,00 100,00 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 ÖSTERRIKE BRANSCH/INRIKTNING 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 0,0 0,0 0,0 0,0 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 1057,1 1031,8 1073,6 1021,2 371,9 355,0 387,8 326,3 85,6 44,3 62,7 0,0 5,8 28,1 0,0 145,5 141,5 47,0 63,6 0,0 7,8 19,5 0,0 75,6 163,9 49,5 70,5 0,0 4,2 30,2 0,0 69,4 152,7 54,6 69,6 0,0 3,6 3,8 0,0 42,0 685,1 676,7 685,8 694,9 3,5 0,0 634,7 623,0 0,0 0,0 0,0 9,9 0,0 37,0 0,0 3,5 0,0 633,7 625,2 0,0 0,0 0,0 9,9 0,0 29,5 0,0 3,5 0,0 646,7 638,3 0,0 0,0 0,0 8,7 0,0 26,9 0,0 3,5 0,0 643,3 630,5 0,0 0,0 0,0 9,4 0,0 38,6 0,0 89,1 114,8 153,4 163,3 45,5 43,5 83,8 31,0 123,8 29,6 132,7 30,6 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 1. 146,1 446,3 38,9 1. 146,6 463,9 40,5 1. 227,0 523,1 42,6 1. 184,5 498,8 42,1 110022 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 – 1998 BELGIEN BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 3,0 1,3 1,3 1,8 6,0 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 2369,3 2345,4 2303,8 1963,9 2594,8 451,4 457,3 514,1 472,1 521,8 96,2 10,9 110,2 37,9 0,4 65,6 8,9 121,3 108,4 9,9 89,1 32,2 0,7 81,7 8,6 126,6 119,1 4,6 121,6 24,3 0,1 108,5 8,5 127,4 126,8 1,6 108,0 7,6 0,7 97,2 8,6 121,6 103,9 9,7 125,2 3,7 0,6 84,7 10,5 183,5 1. 917,9 1. 888,1 1. 789,8 1. 491,8 2. 073,0 2,5 82,1 1. 534,9 333,4 0,0 0,0 0,0 283,8 8,4 6,4 0,0 3,3 0,0 1. 583,1 351,3 0,0 0,0 0,0 289,8 5,4 6,5 0,0 4,1 0,0 1. 494,9 323,1 0,0 0,0 0,0 275,1 7,2 8,5 0,0 2,1 0,0 1. 479,8 325,9 0,0 0,0 0,0 0,0 0,8 9,1 0,0 0,0 0,0 2. 061,4 324,1 0,0 0,0 0,0 0,7 4,3 6,6 0,0 232,3 238,9 241,1 221,2 261,1 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 232,3 0,0 238,9 0,0 241,1 0,0 221,2 0,0 261,1 0,0 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 2. 604,6 977,5 37,5 2. 585,6 898,8 34,8 2. 546,3 917,4 36,0 2. 186,9 589,7 27,0 2. 861,9 688,3 24,1 110033 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 DANMARK BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 11,1 7,2 10,5 11,4 8,1 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 1316,4 1243,0 1419,9 1293,4 1294,5 650,7 650,1 767,0 755,9 903,2 149,9 190,6 34,5 12,1 61,5 197,9 4,2 0,0 193,5 115,4 22,8 35,4 167,3 115,6 0,2 0,0 190,2 188,9 41,0 22,8 144,6 100,1 79,4 0,0 164,0 231,0 13,0 35,2 208,9 1,0 102,9 0,0 149,7 277,7 1,0 30,9 222,5 124,6 96,9 0,0 665,7 592,8 652,9 537,5 391,3 0,0 73,8 566,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 15,7 9,6 0,0 3,8 3,8 0,0 0,0 67,7 500,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 15,4 9,2 0,0 10,6 10,6 0,0 0,0 88,4 539,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,8 12,7 11,7 0,0 6,3 6,3 0,0 0,0 81,3 436,8 223,3 0,0 0,0 0,0 1,3 13,6 4,4 0,0 0,0 8,7 355,3 194,6 0,0 0,0 0,0 3,6 13,8 9,8 0,0 10,8 12,6 10,8 0,0 12,6 0,0 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 1. 331,3 526,5 39,5 1. 260,7 613,0 48,6 1. 436,6 682,9 47,5 1. 315,5 745,5 56,7 1. 315,1 706,6 53,7 110044 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 TYSKLAND BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 16,0 16,8 15,1 11,2 23,0 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 26912,7 22395,2 20081,4 19323,1 17432,5 3. 127,9 3. 405,7 3. 295,0 3. 171,3 3. 053,9 956,1 144,8 866,2 12,8 464,5 0,0 0,2 683,3 1. 047,2 144,6 1. 025,4 11,5 440,4 0,8 0,3 735,6 1. 149,8 124,5 933,2 10,6 303,6 3,4 3,7 766,3 1. 081,6 110,5 1. 040,4 6,6 257,9 56,1 39,9 578,3 1. 075,4 119,6 953,2 2,7 251,1 89,5 48,7 513,8 23. 784,8 18. 989,4 16. 786,4 16. 151,8 14. 378,5 786,0 484,1 14. 241,8 4. 132,4 0,0 7. 762,8 184,7 141,8 6,3 42,7 134,6 79,0 892,5 12. 902,9 4. 250,4 802,3 4. 639,9 103,5 191,1 6,4 32,4 141,7 4,8 377,3 10. 710,7 4. 208,7 0,0 5. 246,7 102,5 161,4 8,0 32,1 142,9 2,1 421,0 10. 049,2 4. 191,7 0,0 4. 919,1 412,0 171,4 9,3 25,5 142,1 0,0 284,2 9. 031,4 4. 159,7 0,0 4. 242,4 509,6 148,8 1,6 19,8 140,7 16. 093,6 10. 838,3 8. 732,9 7. 822,9 6. 981,9 361,0 625,0 15129,92 10257,58 8111,345 7206,591 6311,827 483,3 536,8 380,5 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 43. 022,3 20. 633,1 48,0 33. 250,2 15. 405,4 46,3 28. 829,4 12. 564,4 43,6 27. 157,2 11. 492,8 42,3 24. 437,3 10. 330,6 42,3 110055 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 GREKLAND BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 1,0 0,9 0,9 17,1 23,7 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 1068,0 765,8 762,1 773,0 586,4 247,1 12,4 0,0 8,7 125,4 0,0 0,0 0,0 100,6 3,4 3,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 3,1 3,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 34,2 0,3 0,3 23,5 9,8 0,0 0,0 0,0 0,3 820,9 762,4 758,9 772,7 552,1 0,0 30,7 789,1 0,0 502,6 0,0 0,0 0,9 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 762,4 0,0 457,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 758,9 0,0 424,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 32,3 1,1 739,3 0,0 396,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 21,8 530,1 0,0 43,1 0,0 0,0 0,0 0,2 0,0 0,0 140,1 737,9 611,7 688,4 455,0 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 0,0 140,1 0,0 737,9 0,0 611,7 0,0 688,4 0,0 455,0 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 1. 209,1 418,8 34,6 1. 504,6 741,3 49,3 1. 374,6 614,8 44,7 1. 478,5 722,1 48,8 1. 065,0 511,0 48,0 110066 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 SPANIEN BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 88,0 73,1 32,5 31,8 70,2 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 4109,8 5769,4 4751,8 4298,6 4143,4 612,7 718,0 749,3 837,0 660,0 148,4 26,3 196,3 14,2 21,5 95,7 42,4 67,9 107,4 39,6 186,5 2,6 26,1 180,7 114,6 60,5 128,1 22,8 333,8 2,7 9,0 163,7 33,1 56,1 230,3 15,2 240,3 1,6 22,3 87,0 44,8 195,5 197,0 15,2 209,4 1,5 25,0 82,1 51,8 77,9 3. 497,2 5. 051,4 4. 002,4 3. 461,6 3. 483,4 127,9 195,9 2. 058,9 327,4 0,0 793,0 217,7 55,5 21,8 26,4 0,0 1. 374,6 323,9 1. 946,6 303,3 0,0 826,9 264,5 259,9 19,7 35,2 0,0 156,5 780,6 1. 778,6 300,5 0,0 764,7 252,3 208,6 24,5 36,6 0,0 72,1 538,8 1. 554,4 298,0 0,0 704,5 363,8 178,1 19,0 30,9 0,0 29,5 676,6 1. 404,1 289,9 0,0 748,4 395,0 176,6 22,0 31,1 0,0 219,2 254,9 241,9 267,2 288,8 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 194,5 24,7 200,6 54,4 185,5 56,4 209,2 58,1 224,5 64,3 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 4. 417,0 1. 073,1 24,3 6. 097,4 2. 636,1 43,2 5. 026,1 1. 940,1 38,6 4. 597,6 1. 761,5 38,3 4. 502,4 1. 697,6 37,7 110077 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 FINLAND BRANSCH/INRIKTNING 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 4,6 2,4 1,9 1,7 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 422,9 373,9 469,4 452,3 368,7 308,8 329,4 363,6 139,3 11,6 79,1 41,7 12,7 78,6 0,0 5,8 117,7 6,3 74,6 35,0 13,8 54,4 0,0 7,0 147,8 4,8 64,5 47,7 9,7 48,5 0,0 6,5 156,3 5,0 63,4 33,0 53,7 50,1 0,0 2,1 54,2 65,2 140,0 88,7 0,0 0,0 48,4 44,0 0,0 0,0 0,0 5,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 47,1 43,6 0,0 0,0 0,0 10,2 7,8 0,0 0,0 0,0 75,4 43,0 40,1 0,0 0,0 0,0 8,0 13,6 0,0 0,0 0,0 26,6 41,1 38,2 0,0 0,0 0,0 6,0 15,0 0,0 0,0 105,2 66,6 62,2 68,3 105,2 0,0 66,6 0,0 62,2 0,0 68,3 0,0 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 532,7 401,1 75,3 443,0 331,2 74,8 533,4 426,5 79,9 522,3 414,4 79,3 110088 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 FRANKRIKE BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 25,5 47,6 24,8 24,5 24,3 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 12283,9 11829,7 11710,3 13273,2 11193,7 2. 888,8 1. 928,4 2. 216,4 3. 335,1 1. 514,9 1. 247,9 38,9 300,6 650,4 25,7 23,8 72,3 529,3 1. 089,2 42,6 238,7 352,1 21,6 54,1 92,9 37,2 1. 404,3 34,1 386,6 194,4 24,4 53,4 45,8 73,3 1. 180,6 30,2 285,5 105,9 21,2 5,9 0,0 1. 705,7 1. 052,0 30,0 235,2 136,4 21,0 5,9 0,0 34,5 9. 395,2 9. 901,3 9. 493,9 9. 938,1 9. 678,8 0,0 58,4 7. 510,1 1. 335,8 1. 571,4 308,2 635,9 235,9 168,9 0,0 477,7 0,0 55,1 6. 747,3 1. 330,6 774,4 57,5 618,8 209,0 153,6 0,0 2. 059,9 7,9 46,8 6. 777,0 1. 300,3 764,2 86,9 587,8 199,3 156,5 0,0 1. 631,7 0,0 278,2 6. 020,0 1. 448,1 0,0 0,0 0,0 193,6 384,7 0,0 3. 061,6 0,0 148,4 5. 933,9 1. 390,8 0,0 0,0 0,0 205,6 153,2 0,0 3. 237,7 989,7 1. 071,6 1. 255,9 1. 947,3 2. 206,0 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 583,8 405,9 649,9 421,7 756,0 499,9 1. 313,2 634,1 1. 367,7 838,3 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 13. 299,2 4. 076,8 30,7 12. 948,8 3. 117,1 24,1 12. 991,0 3. 627,1 27,9 15. 245,0 5. 748,2 37,7 13. 424,0 4. 069,0 30,3 110099 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 IRLAND BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 15,1 10,8 14,3 14,0 13,3 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 325,1 318,4 302,0 361,3 672,6 66,1 10,3 0,0 3,8 12,2 0,0 0,0 14,5 25,3 60,9 17,0 0,0 1,9 4,8 0,1 0,0 11,1 25,9 73,8 23,3 0,0 3,7 4,9 1,1 0,0 19,5 21,3 78,0 392,6 28,3 0,0 5,0 5,2 2,5 0,0 15,2 21,8 11,2 0,0 3,4 4,6 2,4 0,0 7,8 363,2 259,0 257,6 228,2 283,3 280,0 0,0 0,0 216,9 71,7 69,7 0,0 0,0 7,3 0,6 1,6 32,6 0,0 0,0 212,3 84,3 69,4 0,0 0,0 4,9 4,6 1,1 34,7 52,4 0,0 136,6 108,9 0,0 0,0 0,0 0,5 3,8 0,8 34,2 0,0 0,0 140,9 85,1 0,0 0,0 0,0 1,4 4,0 0,5 136,5 0,0 0,0 136,9 85,8 0,0 0,0 0,0 4,4 5,0 1,1 132,5 125,1 156,9 216,1 252,8 217,8 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 0,0 125,1 0,0 156,9 0,0 216,1 0,0 252,8 0,0 217,8 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 465,2 183,9 39,5 486,1 211,6 43,5 532,4 323,2 60,7 628,1 317,0 50,5 903,7 607,1 67,2 111100 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 ITALIEN BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 120,4 113,4 83,4 81,3 79,0 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 11399,2 10023,4 10907,2 8424,6 8719,9 2. 934,1 2. 888,2 3. 761,5 1. 801,8 3. 107,0 355,2 7,6 759,7 400,3 123,5 58,4 0,0 1. 229,5 302,7 31,9 759,1 486,5 83,1 36,7 0,0 1. 188,3 309,3 30,4 699,9 296,4 46,9 592,2 0,0 1. 786,5 320,0 10,6 732,4 183,3 44,6 34,4 0,0 476,5 228,3 24,3 545,7 4,6 20,5 1. 910,9 0,0 372,8 8. 465,1 7. 135,2 7. 145,7 6. 622,8 5. 612,9 1. 266,5 153,7 6. 579,0 721,5 0,0 0,0 0,0 197,1 88,9 180,0 0,0 178,7 444,6 6. 197,7 702,8 0,0 0,0 0,0 70,6 110,5 133,2 0,0 188,4 300,0 5. 205,2 657,5 0,0 0,0 0,0 59,6 109,0 104,5 1. 179,2 206,9 102,0 6. 109,2 640,7 1. 036,6 0,0 0,0 53,9 91,2 59,5 0,0 6,0 217,4 5. 183,1 622,9 251,9 0,0 0,0 62,7 88,4 55,4 0,0 5. 737,4 9. 062,0 6. 565,5 6. 570,4 6. 127,0 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 252,8 5. 484,6 148,4 8. 913,6 275,7 6. 289,9 282,3 6. 288,1 281,9 5. 845,1 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 17. 257,0 10. 230,4 59,3 19. 198,8 12. 607,3 65,7 17. 556,2 10. 282,7 58,6 15. 076,3 8. 700,7 57,7 14. 925,9 7. 609,2 51,0 111111 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 LUXEMBURG BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 221,3 43,6 39,6 25,1 74,0 13,5 17,1 17,7 2,2 4,9 10,4 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 12,0 3,9 0,3 7,4 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 16,0 2,9 1,9 10,9 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 2,6 2,2 8,4 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 203,6 31,6 23,6 11,6 0,0 0,0 203,5 112,8 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 2,0 0,0 29,5 19,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 23,5 17,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 11,5 7,4 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 4,3 1,8 10,8 0,3 0,0 0,0 0,0 0,0 56,9 0,0 0,0 54,4 54,4 0,0 0,0 0,0 0,1 2,4 0,0 0,0 3. Regionalt stöd varav 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 26,5 33,7 30,2 34,7 31,8 26,5 0,0 247,7 44,2 17,9 33,7 0,0 77,3 47,8 61,8 30,2 0,0 69,8 46,3 66,3 34,7 0,0 59,9 48,3 80,7 31,8 0,0 105,7 48,9 46,3 111122 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 NEDERLÄNDERNA BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 2,5 2,5 8,6 5,7 4,6 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 1656,1 1723,9 2165,1 1335,0 2136,7 414,9 424,8 509,3 511,1 520,4 168,8 48,0 31,5 14,7 137,1 1,3 0,0 13,4 121,7 58,0 20,1 16,5 187,5 0,6 0,0 20,4 110,7 58,8 17,4 22,6 261,2 1,6 0,0 37,1 136,0 67,9 17,5 29,8 228,0 0,1 0,0 31,8 154,2 81,7 16,8 33,8 194,7 0,0 0,0 39,1 1. 241,2 1. 299,1 1. 655,8 823,9 1. 616,4 0,0 23,7 1. 195,1 164,4 0,0 0,0 0,0 0,0 22,4 0,0 0,0 0,0 60,9 1. 216,4 133,9 0,0 0,0 0,0 0,0 21,9 0,0 0,0 0,0 71,3 1. 563,1 107,8 0,0 0,0 0,0 0,0 21,3 0,0 0,0 0,0 20,9 781,5 153,8 0,0 0,0 0,0 0,0 21,5 0,0 0,0 0,0 22,7 1. 571,1 252,3 0,0 0,0 0,0 0,0 22,6 0,0 0,0 106,6 116,7 80,6 75,1 78,4 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 106,6 0,0 116,7 0,0 80,6 0,0 75,1 0,0 78,4 0,0 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 1. 765,2 543,9 30,8 1. 843,1 601,8 32,7 2. 254,3 659,6 29,3 1. 415,8 607,0 42,9 2. 219,7 621,4 28,0 111133 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 PORTUGAL BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 2,2 1,7 3,4 2,2 2,0 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 1209,0 946,9 1205,1 1764,1 1333,0 306,0 289,9 310,5 262,0 283,4 21,0 0,0 0,7 0,4 6,1 86,8 111,0 79,9 15,5 0,0 0,4 0,6 5,2 119,6 85,4 63,3 12,9 0,0 0,0 0,6 8,5 111,6 69,2 107,6 12,6 0,0 9,5 0,6 10,6 72,9 72,2 83,7 12,1 0,0 25,6 0,5 7,6 70,7 80,7 86,2 903,0 656,9 894,6 1. 502,0 1. 049,7 291,2 11,1 393,7 67,5 281,2 2,0 4,0 1,6 149,3 48,1 1,9 54,0 0,0 373,5 65,6 266,8 0,0 0,9 17,4 171,9 37,3 1,8 0,0 0,0 268,5 54,2 206,6 0,0 0,9 16,8 551,9 53,7 2,7 2,3 33,8 221,6 18,9 201,4 0,0 0,0 25,4 1. 185,2 32,6 1,2 0,6 0,0 19,4 9,7 0,0 0,0 0,0 22,6 976,8 23,4 6,8 52,7 21,8 27,3 42,6 33,8 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 0,0 52,7 0,0 21,8 0,0 27,3 0,0 42,6 0,0 33,8 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 1. 263,9 464,9 36,8 970,3 178,1 18,4 1. 235,8 173,7 14,1 1. 808,9 221,0 12,2 1. 368,8 189,1 13,8 111144 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 SVERIGE BRANSCH/INRIKTNING 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 7,7 9,2 9,1 9,0 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 1848,5 1575,0 1185,9 1341,2 557,7 337,1 171,9 230,3 34,5 6,4 59,5 0,0 7,1 374,1 75,4 0,6 39,4 16,1 50,2 0,0 13,6 151,1 65,3 1,3 32,1 19,2 59,4 0,0 11,4 27,5 22,0 0,3 30,0 102,7 58,8 0,0 16,3 5,2 17,4 0,0 1. 290,8 1. 237,9 1. 014,0 1. 110,9 0,0 0,0 1. 213,8 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 77,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 166,6 78,3 0,0 0,0 0,0 0,0 71,3 0,0 0,0 0,0 0,0 921,0 59,1 0,0 0,0 0,0 0,0 93,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1. 016,0 1. 016,0 0,0 0,0 0,0 0,0 94,9 0,0 0,0 3. Regionalt stöd varav 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 218,7 212,8 187,8 180,8 218,7 0,0 212,8 0,0 187,8 0,0 180,8 0,0 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 2. 074,8 326,8 15,8 1. 797,0 333,5 18,6 1. 382,8 310,2 22,4 1. 531,0 388,5 25,4 111155 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 FÖRENADE KUNGARIKET BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 28,6 30,5 31,4 32,6 31,9 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 3276,5 5640,7 6013,3 4197,7 4706,8 482,9 517,3 2. 126,7 762,5 569,9 272,6 1,9 139,2 68,4 0,0 0,0 0,8 0,0 253,1 1,7 150,9 109,7 1,5 0,0 0,3 0,0 216,3 1,3 315,8 97,4 1,4 0,0 1. 494,5 0,0 149,9 1,4 315,7 94,8 22,7 0,0 178,0 0,0 100,6 9,6 269,4 85,3 21,2 0,0 83,9 0,0 2. 793,6 5. 123,4 3. 886,5 3. 435,2 4. 136,9 0,0 2,8 1. 536,4 1. 478,1 0,0 24,6 1. 063,8 0,0 157,9 8,2 0,0 0,0 19,4 2. 808,7 2. 751,3 0,0 0,0 2. 066,8 0,0 218,1 10,5 0,0 0,0 8,9 3. 017,7 2. 476,4 0,0 0,0 619,2 0,0 227,9 12,8 0,0 0,0 4,9 2. 703,1 2. 630,6 0,0 0,0 469,0 6,6 240,0 11,6 0,0 0,0 9,9 2. 619,1 2. 562,2 0,0 0,0 1. 257,6 0,0 241,4 9,0 0,0 683,2 845,7 883,5 920,4 825,1 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 604,3 78,8 532,6 313,1 684,7 198,8 677,4 243,0 564,1 261,1 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 3. 988,3 1. 168,1 29,3 6. 517,0 1. 382,1 21,2 6. 928,2 1. 524,7 22,0 5. 150,8 1. 516,5 29,4 5. 563,8 1. 321,0 23,7 111166 Tabell A6/1 Totalt statligt stöd 1994 - 1998 EU 15 BRANSCH/INRIKTNING 1994 1995 1996 1997 I milj euro 1998 1. 1. Jordbruk (Se totalbelopp för EU) 1. 2. Fiskeri 12215,8 313,4 13233,8 317,9 14669,4 237,7 12714,0 244,5 12634,1 296,9 2. Tillverkning/tjänster varav: 2. 1. Övergripande mål varav: -Forskning och utveckling -Miljö -Små och medelstora företag -Handel -Energibesparingar -Kampen mot arbetslöshet -Stöd till utbildning -Andra ändamål 2. 2. Enskilda branscher varav: -Stålindustrin -Varvsindustrin -Transporter varav -Förordning 1191/69 -Kol: -Flygbolag -Stöd till pågående produktion -Annat stöd -Andra tillverkningssektorer -Medier, kultursektorn, kulturtjänster -Turistsektorn -Finanssektorn 3. Regionalt stöd varav 66147,4 66373,8 64642,3 59761,9 57703,0 12. 200,3 12. 654,4 15. 343,7 12. 889,7 12. 498,8 3. 440,8 473,8 2. 461,8 1. 349,1 840,4 529,5 254,4 2. 850,4 3. 522,5 506,1 2. 703,6 1. 094,1 959,1 1. 070,6 388,8 2. 409,6 3. 968,9 536,7 3. 052,4 711,9 835,9 1. 359,5 1. 819,2 3. 059,3 3. 776,8 544,3 2. 970,3 518,6 844,5 460,7 483,6 3. 290,9 3. 427,8 732,1 2. 611,0 347,1 840,2 2. 427,3 397,7 1. 715,5 53. 947,1 53. 719,4 49. 298,5 46. 872,2 45. 204,2 2. 474,1 1. 116,2 36. 825,5 8. 745,1 2. 425,0 8. 890,7 2. 106,1 924,4 640,3 322,8 646,8 1. 695,1 1. 864,0 37. 177,3 10. 659,7 2. 370,6 5. 524,4 3. 054,5 1. 058,8 804,6 302,5 2. 238,2 417,6 1. 673,3 34. 121,6 10. 301,6 1. 394,9 6. 098,4 1. 562,7 942,2 1. 201,9 290,2 2. 990,6 321,4 1. 557,4 31. 858,0 10. 761,2 1. 634,9 5. 623,6 1. 244,8 648,7 2. 075,9 201,2 3. 341,3 39,6 1. 416,2 30. 600,7 11. 630,9 295,0 4. 990,7 2. 162,3 640,4 1. 641,6 194,8 3. 517,8 24. 410,1 23. 802,0 19. 287,2 19. 257,3 17. 931,5 3. 1. Regioner enligt artikel 87. 3c 3. 2. Regioner enligt artikel 87. 3a 2. 365,6 21. 441,9 2. 681,3 20. 920,5 3. 106,5 16. 042,4 3. 734,5 15. 443,3 3. 828,8 14. 057,8 TOTALT TILLVERKNINGSINDUSTRIN TOTALT i % av totalbeloppet 103. 086,6 40. 341,2 39,1 103. 727,5 39. 614,8 38,2 98. 836,6 34. 485,5 34,9 91. 977,7 33. 730,2 36,7 88. 565,6 29. 701,6 33,5 111177 111188 BILAGA III GEMENSKAPENS FONDER OCH INSTRUMENT 111199 I. Gemenskapens fonder, instrument och program samt EKSG:s verksamhet Tabellerna i denna bilaga presenteras för att åskådliggöra de stödbelopp som under perioden 1994-1998 beviljats genom gemenskapens och EKSG:s centrala verksamhet. Allmänt infrastrukturstöd i gemenskapen som beviljats genom ERUF, stöd till tredje land och institutionernas administrativa kostnader har inte inbegripits. Eftersom de ekonomiska effekterna av det nationella stöd som beskrivits tidigare i denna översikt (dvs. stöd som finansieras genom de nationella budgetarna eller skattesystemen) inte nödvändigtvis är identiska med effekterna av gemenskapens stöd, kan man inte alltid göra direkta jämförelser mellan de två typerna av stöd. företag. Vad gäller Inom jordbrukssektorn skulle försök att göra jämförelser kunna leda till felaktiga slutsatser till följd av att de som gynnas av gemenskapens stödåtgärder för det mesta inte jämförelser mellan de olika medlemsstaterna kommer alla är näringsidkare inom Europeiska unionen i åtnjutande av fördelarna av gemenskapens stödåtgärder, eller utgiften interventionsköp). Vad gäller jämförelser mellan gemenskapens utgifter och nationella utgifter påverkas unionens utgifter kraftigt av skillnaderna mellan fluktuerande världsmarknadspriser och gemenskapens priser för jordbruksprodukter, vilket inte är fallet med största delen av de nationella utgifterna. exportbidrag oberoende uppstått (t. ex. var av För första gången sedan 1988, då den första översikten över statligt stöd offentliggjordes, låg 1998 de gradvis minskade sammanlagda anmälda och av kommissionen godkända nationella stödbeloppen under nivån för gemenskapens egen budget. Nedan ges en kortfattad beskrivning av EKSG:s huvudsakliga verksamhet och av gemenskapens fonder, instrument och program, som stod för ungefär två tredjedelar av gemenskapens budget. Detaljerad information står att finna i de olika enskilda årsrapporter som Europeiska kommissionen publicerar, och som anges i förteckningen i punkt 5. Strukturfonderna I juli 1993 enades man om den andra reformen av strukturfonderna (EUGFJ:s utvecklingssektion, ERUF, socialfonden, FFU). I enlighet med slutsatserna från rådets möte i Edinburgh skulle de medel från strukturfonderna som anslås till de fyra medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden (Grekland, Spanien, Irland och Portugal) fördubblas i reala termer mellan 1992 och 1999 och de sammanlagda medlen till strukturfonderna ökade under perioden 1994-1999 till 141 471 miljoner euro (i 1992 års priser). Ett nytt instrument infördes också i och med att FFU grundades år 1994 för att stödja en omstrukturering av fiskesektorn. 112200 Kommissionens förslag till förordningar för strukturfonderna avseende perioden 2000- 2006 har nu godtagits. I dessa förslag fastslås i detalj de riktlinjer som kommissionen presenterade i sitt strategiska dokument “Agenda 2000 - En förstärkt och utvidgad union“, som offentliggjordes i juli 1997. Den föreslagna reformen av strukturfonderna är inriktad på tre prioriteringar: att öka stödets koncentration, att decentralisera och förenkla strukturfonderna samt att öka deras effektivitet och stärka kontrollen av dem. - EUGFJ garantisektionen finansiera marknads- Garantisektionen av Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket syftar till att gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) samt vissa andra åtgärder inom jordbruksområdet. Den utgör den största posten i gemenskapens budget (40 440 miljoner euro i 1999 års budget, vilket motsvarar 49 % av Europeiska unionens allmänna budget). inom ramen prisstöd och den för GJP var från att den infördes fram till 1992 ett rent och allmänt system för att stödja de viktigaste jordbruksprodukterna, för vilka man hade skapat gemensamt organiserade marknader. I flertalet fall säkerställde det regelverk som skapats kring varje gemensamt organiserad marknad ett direkt inkomststöd för producenterna genom att upprätthålla priserna på marknaden. Detta skedde genom: – Importskydd vid gemenskapens yttre gränser (priströsklar och andra minimipriser, som understöds genom olika importavgifter på importprodukter som säljs till de vanligtvis mycket lägre världsmarknadspriserna). – Exportbidrag vid export från gemenskapen till marknader i tredje land. Dessa bidrag har lägre utformats för att anpassa priserna på gemenskapens produkter till den normalt prisnivån på världsmarknaden. – Åtgärder för offentlig lagring varigenom gemenskapen förband sig att köpa upp överskott interventionspris. Genom detta fanns det ett verkligt till ett på förhand fastställt minimipris på marknaden. Så länge gemenskapen inte var självförsörjande var detta indirekta stödsystem mindre komplicerat och kostsamt än ett system med direkt stöd till producenterna, eftersom betalningarna begränsades till de aktörer som exporterade sin produkter eller sålde dem till interventionspris. Systemet täckte därmed bara den del av den totala produktionen som inte kunde säljas till marknadspris. Än bättre var att det inte fanns något behov att ge bidrag eller göra offentliga interventioner om produktionen kunde avsättas på den inre marknaden till ett pris som översteg interventionspriset. Budgetkrisen mellan 1983 och 1986 (utgifterna inom ramen för EUGFJ:s garantisektion steg från 3 927 miljoner ecu 1973 till 15 786 miljoner ecu 1983, och de steg med ytterligare 40 % fram till 1986 för att uppgå till 22 119 miljoner ecu) tvingade fram stabiliseringsmekanismer och satte stopp för ett obegränsat stöd till de viktigaste jordbruksprodukterna. Denna kris orsakades av en växande klyfta mellan efterfrågan på och utbudet av jordbruksprodukter, som i sin tur berodde på en ökad produktivitet till följd av jordbrukets modernisering och tekniska utveckling, men också på att sex nya medlemsstater anslöt sig till gemenskapen samt på att nya gemensamt organiserade marknader skapades. 112211 stödet delvis 1992 års reform av GJP utgjorde en mycket viktig vändpunkt för den typ av interventioner som görs genom EUGFJ:s garantisektion: För vissa viktiga jordbruksprodukter (spannmål och nötkött) kopplades traditionella loss marknadsstödet minskades genom att man sänkte de institutionella priserna, vilket medförde ett lägre pris på den inre marknaden. Detta kompenserades med att man införde ett system för direkta betalningar, med maximigränser, till producenterna. Detta system grundar sig på odlingsareal eller antalet djur i besättningen. Dessutom infördes kompletterande åtgärder (skogsplantering, förtidspensionering och miljöskydd), vilka finansieras genom EUGFJ:s garantisektion. från produktionen. Det Agenda 2000-beslutet innebär att man efter 1999 fortsätter och fördjupar den reform som inleddes 1992. Anslutningen av nya medlemsstater med en begränsad ekonomisk styrka men en ganska stor jordbrukssektor skapar, tillsammans med behovet att öka det (framför allt när det gäller spannmål och europeiska jordbrukets konkurrenskraft (framför allt köttproduktion), ett akut behov att minska det exportbidrag och interventionsköp). Gemenskapen är också utsatt för ett hårt tryck av sina handelspartner leda till nya inom WTO att minska detta stöd. Detta kommer prisminskningar som åter måste kompenseras med direkta betalningar till producenterna. I linje med de kompletterande åtgärder som infördes 1992 kommer alla åtgärder för att främja landsbygdens utveckling utanför programmen för målområde 1 att samlas i en enhetlig ram och för över finansieringen av dessa åtgärder till EUGFJ:s garantisektion. Denna överföring skall stärka jordbrukets många olika funktioner och finansieringen av dessa genom EUGFJ:s garantisektion. traditionella stödet - EUGFJ, utvecklingssektionen EUGFJ:s utvecklingssektion ingriper genom att samfinansiera strukturåtgärder inom ramen för program som upprättats i samarbete med medlemsstaterna och de regionala myndigheterna för att: - - - - stärka och omstrukturera jordbruks- och skogsbruksverksamhet, bl. a. vad gäller förädling och saluföring av produkter, kompensera för naturliga olägenheters inverkan på jordbruket, ställa om jordbruksproduktionen och utveckla kompletterande verksamhet jordbrukare, för utveckla det sociala nätet i landsbygdsområden och bevara naturresurserna. 112222 I de områden som berörs av mål 1 och 5b syftar den samfinansierade verksamheten framför allt till omställning, diversifiering och anpassning av jordbruksproduktionen, främjande av och investeringar till stöd för kvalitetsprodukter från lokala eller regionala jordbruk och skogsbruk samt varumärkning av dessa produkter, utveckling av landsbygdens struktur och infrastruktur, åtgärder som syftar till diversifiering, särskilt för att göra det möjligt för jordbrukare att utveckla flera verksamheter, förnyelse och utveckling av byar liksom skydd och bevarande av landsbygdens natur- och kulturarv, uppmuntran av investeringar i turism och hantverk, införande av hjälpmedel för skydd mot naturkatastrofer (särskilt i regioner som omfattas av mål 1) och återuppbyggnad av jordbruk eller skogsbruk som skadats genom naturkatastrofer, bevattning, miljöskydd och återställande av landskapet, fullt tillvaratagande av skogsregioner, utveckling av jordbrukets och skogsbrukets rådgivningstjänster och yrkesutbildning. - - - - - - - - - - - FFU Strukturstöd för fiskeindustrin beviljades för första gången redan 1971, det år då det togs beslut om att använda medel ur Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), utvecklingssektionen, för att stödja konstruktion och modernisering av fiskefartyg för kust- och högsjöfart samt förädling och marknadsföring av fisk. År 1978 ersattes de ursprungliga reglerna med ett antal tillfälliga åtgärder som skulle löpa över ett år och omfatta ett bredare område, bl. a. stöd till omstrukturering av kustflottan och utveckling av vattenbruk. År 1983 infördes ett system med fleråriga program. Det grundade sig på bestämmelser enligt vilka stöd kunde beviljas för omstrukturering av industrin och omställning av fiskerinäringen. Då det visade sig att dessa åtgärder behövde intensifieras, antogs år 1986 omfattande bestämmelser om strukturåtgärder till förmån för fiskeflottan och vattenbruk i havet inom ramen för ett och samma regelverk. 112233 De program som syftar till att främja förädling och marknadsföring av fiskeprodukter har ett annat ursprung. De utarbetades i samband med utvecklingen av strukturpolitiken för förädling och marknadsföring av jordbruksprodukter. Länge innefattades bestämmelserna om stöd till förädling och marknadsföring av produkter av båda slagen i en och samma förordning. För att säkerställa att de speciella behoven inom fiskesektorn skulle beaktas gjordes 1989 en uppdelning av bestämmelserna. Sedan dess gäller särskilda regler för stöd till förädling och marknadsföring av fiskeprodukter, vilka från början integrerades i gemenskapens strukturfondspolitik. sektor. Strukturåtgärderna År 1993 omarbetades den gemensamma fiskeripolitikens struktur varvid tre viktiga ändringar gjordes. Genom dessa förbättrades samordningen av de olika delarna av fiskeripolitiken, den indelning som skilt den gemensamma fiskeripolitiken från gemenskapens övriga verksamhet avskaffades och hänsyn togs till förändringar som påverkat denna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken integrerades i gemenskapens strukturfonder när dessa reformerades 1993. Dessutom samlades de olika tillgängliga medlen i en enda fond som går under benämningen Fonden för fiskets utveckling (FFU). Detta instrument skulle kombinera två olika mål: Att bidra till målen för den gemensamma fiskeripolitiken och samtidigt bidra till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Genom FFU kunde man finansiera strukturåtgärder förädling och vattenbruk, i fråga om fiske, saluföring, skapande av skyddade havszoner i kustvatten samt utveckling av hamnanläggningar. Att modernisera fiskeflottan och minska dess överkapacitet gick hand i hand med dessa åtgärder. Annan verksamhet, såsom främjande och identifiering av nya marknader eller sociala åtgärder, gynnas också av detta stöd. Ett förslag till en ny rådsförordning om strukturåtgärder inom fiskerisektorn (KOM (1998) 728, 16. 12. 1998) har diskuterats tre gånger på ministernivå. Efter dessa diskussioner är tiden nu mogen för ett politiskt beslut. - Socialfonden Syftet med socialfonden är att förbättra sysselsättningsmöjligheterna för ungdomar (under 25 år) och för andra grupper som anses behöva stöd (långtidsarbetslösa, funktionshindrade personer, migrerande arbetstagare och andra socialt missgynnade grupper). Fonden bidrar därför till finansieringen av verksamhet som bedrivs i offentlig eller privat regi inom följande områden: - - - - Förebyggande av långtidsarbetslöshet Yrkesutbildning Teknisk rådgivning som syftar till att skapa arbetstillfällen Underlättande av arbetstagares anpassning till förändringar i produktionssystemet industriella förändringar och Alla ansökningar om stöd görs genom medlemsstaterna. 112244 från socialfonden är inte Medel branschövergripande, varför en extrapolering som skulle motsvara stödbegreppet såsom det definieras i artikel 87 i EG-fördraget inte är möjlig. branscher utbetalas enskilda utan till - Regionalfonden Syftet med Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) är att minska skillnaderna inom gemenskapen genom att ge finansiellt stöd till mottagare i följande områden: - - - - Mindre utvecklade regioner (mål 1) Industriregioner på tillbakagång (mål 2) Landsbygdsområden med problem (mål 5b) Utveckling av mycket glesbefolkade regioner (mål 6) Detta stöd riktas framför allt till infrastruktur, mänskliga resurser och investeringar i produktionsledet. inte betalas ut Då stöd genom ERUF i allmänhet till enskilda branscher utan är branschövergripande, är det inte alltid möjligt att avgöra vilken del av utgifterna som motsvarar begreppet statligt stöd enligt artikel 87 i EG-fördraget. I stället har därför uppgifter som hänför sig till industrin och tjänstesektorn samt den ekonomiska utvecklingen använts, och de uppgifter som erhållits på detta sätt ger endast en ungefärlig uppfattning om omfattningen av stöd genom ERUF. - Finansieringsorganet för sammanhållning - Sammanhållningsfonden Sedan principen om Sammanhållningsfonden införts i Maastrichtfördraget, beslutade man vid Europeiska rådets möte i Edinburgh att dessutom införa ett finansieringsinstrument för sammanhållningen. Genom detta instrument skulle finansiellt gemenskapsstöd ges till 1993 års stödmottagande medlemsstater i avvaktan på att fördraget skulle träda i kraft, vilket sedan gjorde det möjligt att skapa Sammanhållningsfonden. Kommissionen antog förslaget till förordning enligt vilken ett finansieringsorgan för sammanhållningen upprättas på grundval av artikel 308 i EG-fördraget. Denna förordning antogs sedan av rådet den 30 april 1993 och dess giltighetstid förlängdes till utgången av 1994. Sammanhållningsfonden upprättades enligt artikel 161 i EG-fördraget och utgör ytterligare ett steg framåt i den solidaritetspolitik som huvudsakligen inleddes genom strukturfonderna. Denna fond ger sitt eget specifika och kompletterande bidrag till stödverksamheten i och med att upprättandet av fonden i huvudsak grundar sig på behov som härrör från tanken på en ekonomisk och monetär union (som redan nu är på väg att bli verklighet). Ända från början har fonden skapat sig en egen identitet med utgångspunkt i tre huvudprinciper. 112255 För det första är tillämpningsområdet begränsat: I protokollet om ekonomisk och social sammanhållning sägs det nämligen att Sammanhållningsfonden skall "ge finansiella bidrag från gemenskapen till [. ] medlemsstater vars BNP per capita är lägre än 90 % av genomsnittet i gemenskapen. " För det andra begränsas biståndet till delfinansiering av projekt som rör miljön och transeuropeiska nät. För det tredje ges ur fonden, till följd av dess koppling till Ekonomiska och monetära unionen, stöd till medlemsstater som har utarbetat ett program som uppfyller de villkor som ställs i fråga om underskott i den offentliga sektorns finanser enligt artikel 104. för sammanhållning Finansieringsorganet 1994) Sammanhållningsfonden bidrog även till att nå målet att åstadkomma sammanhållning inom gemenskapen. Med tanke på att större delen av de anslag som fanns tillgängliga har använts för infrastrukturprojekt och inte för investeringar i produktionsanläggningar, redovisas siffrorna endast i tabell B. (från maj senare och Forskning och teknisk utveckling (inom gemenskapen (FoTU) för 1994 Det fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration antogs i april all 1994–1998. Detta gemenskapsverksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration. Programmets tre 13 215 miljarder huvudmålsättningar: ramprogram innefattade Programmet perioden budget hade ecu. var på - - - Att stärka Europas vetenskapliga och tekniska bas och därigenom bidra till att utveckla främja internationella gemenskapsindustrins livskvaliteten för gemenskapens medborgare. Att främja forskningsverksamhet som anses vara nödvändig för gemenskapens politik inom andra områden. Att utveckla samarbete och förbättra samordningen och utnyttjandet av resultaten från forskning i gemenskapen. konkurrenskraft och Gemenskapens forskning bedrivs i huvudsak på två nivåer: (I) Genom åtgärder som samfinansieras med tredje parter (bl. a. FoTU-projekt, tematiska nätverk) och samordnade åtgärder (indirekta åtgärder). (II) Vid Gemensamma forskningscentret (direkta åtgärder). GD Forskning administrerar de indirekta åtgärderna under ramprogrammet tillsammans med GD Företagspolitik, GD Jordbruk, GD Energi transport, GD Informationssamhället och GD Fiske. De flesta som deltar i FoTU-verksamheten kommer forskningsinstitut och tillverkningsindustrin (inklusive små och från universitet, medelstora företag). Drygt 950 miljoner euro används för att stödja Gemensamma forskningscentret. och 112266 Finansiellt stöd från EKSG Finansiellt stöd ges genom EKSG i form av lån och bidrag. Lånen kan indelas i tre huvudkategorier: - - - Industrilån Omställningslån Lån till bostäder för arbetstagare Det faktum att de finansiella institut som beviljar lånen inte är vinstdrivande kan vara en fördel för låntagaren, men denna fördel anses inte utgöra stöd i fördragens mening. För bidrag är situationen en annan. Medan räntesubventioner (för lån) normalt anses utgöra stöd, är det mindre troligt att andra åtgärder, såsom sociala förmåner till tidigare arbetstagare inom stål- och kolbranschen, skulle betraktas som stöd. Eftersom EKSG-fördraget upphör att gälla i juli 2002 lade kommissionen i juni 1994 om den upp- och utlåning som sker med stöd i detta fördrag. Beviljandet av nya lån ur upplånade medel minskade gradvis och upphörde praktiskt taget 1997 (förutom i vissa exceptionella fall som omfattades av statliga garantier). Finansieringen av bostäder för arbetstagare upphörde 1998. Europeiska investeringsbanken främja Europeiska unionens mål genom att Bankens uppgift är att tillhandahålla långtidsfinansiering för sunda investeringar. Banken grundades genom Romfördraget, dess aktieägare utgörs av medlemsstaterna och styrelsen består av deras finansministrar. För att stöd skall ges till projekt och program måste dessa vara godtagbara i fyra grundläggande avseenden: ekonomiskt, tekniskt, miljömässigt och finansiellt. Genom bankens egen utlåningsverksamhet och förmåga att främja annan finansiering breddas finansieringsmöjligheterna. Genom sin upplåningsverksamhet bidrar banken till att utveckla kapitalmarknaderna i hela unionen. Bankens politik fastställs i nära samarbete med medlemsstaterna och Europeiska unionens övriga institutioner. Banken samarbetar även med affärs- och banksektorerna och de viktigaste internationella organisationerna inom detta område. 112277 Europeiska investeringsfonden Europeiska investeringsfonden (EIF) är ett finansieringsorgan som inrättats för att bevilja garantier som stöd för investeringar på medellång och lång sikt inom två nyckelområden när det gäller den europeiska ekonomins utveckling, nämligen transeuropeiska nät (TEN) och små- och medelstora företag. Fonden inrättades i juni 1994 och utgör ett nytt och unikt partnerskap inom vilket den Europeiska investeringsbanken och Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, samarbetar med banker och finansiella institut i medlemsstaterna. Genom kommissionens direktiv av den 15 mars 1994 gavs den ställningen som en multilateral utvecklingsbank. Fondens huvudsyfte är att generera mer privat kapital till finansieringen av infrastrukturer och att förbättra kapitalflödet till de små och medelstora företagen. Detta sker genom att man utvecklar mekanismer för överföring och delande av finansiellt risktagande, och fonden koncentreras på att tillhandahålla garantier för lån på medellång och lång sikt som beviljas av banker och andra finansiella institutioner. Förutom prioriterade långfristiga krediter till TEN-projekt kan fonden täcka privata placeringar, emission av obligationer, värdepapper för vilka säkerheten utgörs av intäkter eller tillgångar samt oprioriterade fordringar. För finansiering av små och medelstora företag kan fonden täcka låneportföljer, kreditlimiter och tillgångar som säkrats i värdepapper. EIF kan också förvärva andelar i riskkapitalfonder. Inom ramen för sin verksamhet handlar EIF efter affärsmässiga principer som ett komplement till banksektorn och i samarbete med andra finansiella institut och instrument inom EU. II. Statistiska uppgifter 1. 2. 3. I tabell A visas gemenskapens totala ekonomiska stödåtgärder under 1994-1998. I tabell B visas stöd som beviljats genom andra gemenskapsinstrument under 1994-1998. I tabellerna C1 och C2 redovisas för perioderna 1994-1996 och 1996-1998 det årliga genomsnittet av gemenskapens ekonomiska stödåtgärder, när så varit möjligt fördelat mellan medlemsstaterna. 4. Mer detaljerade uppgifter om gemenskapens fonder återfinns i den tekniska bilagan. 112288 5. Mer detaljerade uppgifter om gemenskapens program, fonder och instrument återfinns i följande publikationer: - Jordbrukets situation i Europeiska unionen. Årsrapport 1996 Årsrapport 1997 Årsrapport 1998 ISBN 92-827-9008-8 ISBN 92-828-2420-9 ISBN 92-828-5731-X - Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling Årsrapport 1995 Årsrapport 1996 Årsrapport 1997 Årsrapport 1998 - Strukturfonderna Årsrapport 1995 Årsrapport 1996 Årsrapport 1997 Årsrapport 1998 ISBN 92-77-937610 ISBN 92-78-08603-7 ISBN 92-78-23634-9 ISBN 92-78-38078-4 ISBN 92-78-10829-4 ISBN 92-78-26044-4 ISBN 92-78-39641-9 ISSN 0254-1491 - Finansieringsorganet för sammanhållning, Sammanhållningsfonden Kombinerad rapport 1993-1994 Årsrapport 1995 Årsrapport 1996 Årsrapport 1997 Årsrapport 1998 - EKSG Ekonomisk redogörelse 1995 EKSG Ekonomisk redogörelse 1996 EKSG Ekonomisk redogörelse 1997 EKSG Ekonomisk redogörelse 1998 - Europeiska investeringsbanken ISBN 92-827-57390 ISBN 92-827-9688-4 ISBN 92-827-8877-6 ISBN 92-78-39497-1 CB-CO-99-480 EN C ISBN 92-827-7933-5 ISBN 92-828-09080 ISBN 92-828-3852-8 ISBN 92-828-72300 Årsrapport 1995 Årsrapport 1996 Årsrapport 1997 Årsrapport 1998 ISBN 92-827-6303-8 ISBN 92-827-9943-3 ISBN 92-828-3197-3 ISBN 92-828-5975-4 112299 Tabell A Gemenskapens utgifter per år EUGFJ, garantisektionen - jordbruk EUGFJ, utvecklingssektionen - jordbruk EUGFJ, garantisektionen - fiske FFU SOCIALFONDEN REGIONALFONDEN(1) SAMMANHÅLLNINGSFONDEN EG:s RAMPROGRAM FÖR FoTU EKSG bidrag Omlokalisering, art. 56. 2 b Stål, sociala åtgärder, art. 56. 2 b Kol, sociala åtgärder, art. 56. 2 b Forskning, art. 55 Räntelättnader, art. 54/56 11 33 00 Miljoner euro 1994 1995 1996 1997 1998 33 376,8 3 335,4 35,5 403,5 5 580,4 1 899,6 1 853,1 2 018,6 157,0 86,0 40,0 52,0 51,5 34 463,3 3 609,0 39,2 480,7 4 382,9 1 871,9 2 151,7 2 983,7 123,8 41,3 40,0 61,4 11,4 39 073,7 3 934,5 34,1 475,1 7 145,8 2 261,3 2 443,7 3 153,5 56,3 0,0 23,2 85,0 36,7 40 641,5 4 129,0 33,5 390,4 7 533,6 2 501,7 2 748,7 3 485,6 66,0 - 29,0 84,0 1,8 38 748,0 4 366,9 21,2 502,4 8 858,6 2 676,7 2 870,7 3 499,3 43,1 - 26,8 84,0 - TOTALT 48 889,4 50 260,2 58 722,9 61 644,8 61 697,7 (1) Den del som ungefär motsvarar stödbegreppet enligt artikel 87 i EG-fördraget. 1995 års uppgifter inbegriper Österrike, Finland och Sverige. Tabell B Andra gemenskapsinstrument 1994 1995 1996 1997 1998 Miljoner euro EKSG (nya lån som beviljats) Europeiska investeringsbanken* Europeiska investeringsfonden** 673,4 17 656,0 643,0 402,8 18 603,0 1 441,0 279,7 20 946,0 1 465,0 541,2 22 958,0 2 239,0 20,5 25 116,0 2 599,0 * ** Finansiering som tillhandahållits inom EU. Garantier som godkänts sedan starten 1994 (kumulerad siffra). 11 33 11 Tabell C1 Gemenskapens årliga utgifter per medlemsstat (1994-1996) EUGFJ Garanti- sektionen EUGFJ Utveckl. - sektionen EUGFJ Garanti- sektionen Fiske FFU SOCIAL- FONDEN REGIONAL- FONDEN SAMMAN- HÅLLNINGS- FONDEN EG:s Ramprogram för FoTU* EKSG- BIDRAG* TOTALT Miljoner euro 11 33 22 AUSTRIA BELGIEN DANMARK TYSKLAND GREKLAND SPANIEN FINLAND FRANKRIKE IRLAND* ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA PORTUGAL SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET Tekniskt bistånd EG:s direkta betaln. 649,2 1 312,5 1 334,6 5 535,7 2 657,6 4 332,3 354,7 8 633,1 1 529,5 3 681,1 15,3 1 793,6 683,3 347,4 3 118,2 110,4 110,2 41,7 29,4 771,1 352,8 649,7 106,1 498,0 198,9 381,8 6,7 24,2 390,8 45,0 106,9 0,2 6,6 0,3 0,7 6,9 12,0 2,8 0,5 0,1 3,2 2,3 2,3 64,5 108,0 50,2 960,0 283,4 1 310,1 52,9 656,8 313,7 400,5 4,3 175,9 511,3 42,1 822,4 1,0 9,5 27,5 35,8 21,4 176,7 13,6 33,3 8,2 39,2 0,4 9,7 34,4 22,4 31,1 1,4 4,06 18,4 4,4 212,0 244,9 553,8 39,8 160,8 76,0 248,3 0,6 15,2 285,4 8,5 173,9 386,1 1 181,5 193,3 387,0 1,5 TOTALT 35 637,9 3 626,3 36,3 453,1 5 756,2 2 010,9 2 149,5 * Det är inte möjligt att fördela beloppen mellan medlemsstaterna. För Österrike, Finland och Sverige har genomsnittet för två år använts. 828,9 1 490,3 1 452,6 7 514,9 3 946,8 8 211,1 567,1 9 994,0 2 322,4 4 751,4 27,3 2 018,7 2 295,4 467,7 4 254,8 1,5 111,8 288,5 3 007,1 288,5 52 677,2 2 718,6 2 718,6 Tabell C2 Gemenskapens årliga utgifter per medlemsstat (1996-1998) EUGFJ Garanti- sektionen EUGFJ Utveckl. - sektionen EUGFJ Garanti- sektionen Fiske FFU SOCIAL- FONDEN REGIONAL- FONDEN SAMMAN- HÅLLNINGS- FONDEN EG:s Ramprogram för FoTU* EKSG- BIDRAG* TOTALT Miljoner euro 11 33 33 AUSTRIA BELGIEN DANMARK TYSKLAND GREKLAND SPANIEN FINLAND FRANKRIKE IRLAND* ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA PORTUGAL SVERIGE FÖRENADE KUNGARIKET Tekniskt bistånd EG:s direkta betaln. 971,1 989,7 1 244,4 5 791,9 2 701,1 4 640,4 597,2 9 228,7 1 787,3 4 490,2 19,9 1 554,9 643,3 711,6 4 059,1 111,6 38,9 24,6 790,5 347,3 802,8 110,2 586,6 216,3 587,1 5,9 16,4 377,6 46,9 79,0 0,0 0,2 4,5 0,0 0,0 6,2 0,0 9,1 2,0 0,0 0,0 0,1 3,4 1,1 3,0 0,0 8,5 20,2 31,8 29,9 195,8 1,7 25,2 12,2 44,6 0,0 6,2 42,1 1,7 104,7 135,5 59,6 1 246,6 316,4 1 540,7 91,6 746,0 433,6 964,4 4,6 216,8 770,7 107,6 34,8 1 107,5 57,0 1,9 1,4 11,3 34,1 4,8 319,1 285,6 509,8 45,4 219,2 82,5 369,2 0,8 21,7 321,4 36,6 218,4 482,7 1 477,5 241,9 483,6 1,9 TOTALT 39 487,7 4 143,5 29,6 456,0 7 846,0 2 479,9 2 687,7 * Det är inte möjligt att fördela beloppen mellan medlemsstaterna. 1 198,6 1 206,9 1 358,0 8 179,9 4 162,9 9 173,2 846,0 10 814,8 2 775,8 6 455,5 31,2 1 816,2 2 642,0 905,5 5 501,8 1,9 60,3 179,6 3 559,1 179,6 60 689,7 3 379,5 3 379,5