title: Regionsudvalgets udtalelse om: Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Femte rapport om gennemførelsen af EU's lovpakke for telesektoren

eurovoc_concepts:
application of EU law
communications industry
competition law
telecommunications

formats: pdf print

text: C 226/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 2000 Regionsudvalgets udtalelse om: — »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Femte rapport om gennemførelsen af EU’s lovpakke for telesektoren«, og — »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Fastlæggelse af nye rammebestemmelser for elektronisk kommu- nikationsinfrastruktur og tilhørende tjenester — Revurdering af kommunikationslovgiv- ningen i 1999« (2000/C 226/15) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Femte rapport om gennemførelsen af EU’s lovpakke for telesektoren« (KOM(1999) 537 endelig udg. ), og »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Fastlæggelse af nye rammebestemmelser for elektronisk kommunikationsinfrastruktur og tilhørende tjenester — Revurdering af kommunikationslov- givningen i 1999« (KOM(1999) 539 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 15. november 1999 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 »Transeuropæiske Net, Transport, Informationssamfundet«, under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 520/99 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalg 3 den 4. februar 2000 med Risto Koivisto (FIN/PSE) som ordfører — på den 33. plenarforsamling den 12. -13. april 2000 (mødet den 13. april) vedtaget følgende udtalelse. 1. Meddelelsernes sigte a) Femte rapport om gennemførelsen af EU’s lovpakke for telesekto- ren (KOM(1999) 537 endelig udg. ) 1. 1. I denne meddelelse — undersøges det, i hvor høj grad lovgivningen for telesekto- ren er blevet gennemført i national lov — foretages der en analyse af, hvordan de nationale regler anvendes i praksis — gives der en oversigt over udviklingen på teletjenestemarke- derne — udpeges de vigtigste resterende hindringer for gennemfø- relsen af det indre marked — præsenteres grundlaget for en revurdering af reglerne for hele kommunikationsområdet, men navnlig for telesek- toren. b) Fastlæggelse af nye rammebestemmelser for elektronisk kommu- nikationsinfrastruktur og tilhørende tjenester (KOM(1999) 539 endelig udg. ) 1. 2. I denne meddelelse foretages en revurdering af EU- lovgivningen for teleområdet, og der foreslås en række hoved- elementer til nye rammebestemmelser for kommunikationsin- frastruktur og tilhørende tjenester. 2. Regionsudvalgets udtalelse: Den generelle situation på telemarkedet Regionsudvalget tilslutter sig Kommissionens forslag 2. 1. for så vidt angår de generelle politiske målsætninger, lovgiv- ningsprincipperne og udformningen af de fremtidige ramme- bestemmelser. Regionsudvalget lægger særlig vægt på, at de nye rammebestemmelser tager sigte på at styrke konkurrencen inden for alle markedssegmenter, især på lokalt og regionalt plan. 8. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 226/57 2. 2. Samtidig tilslutter Regionsudvalget sig meddelelsens principper om, at de nye rammebestemmelser skal udformes, så der tages højde for fremtidige, dynamiske og i vidt omfang uforudsigelige markeder med mange flere aktører end i dag. Regionsudvalget understreger på linje med Kommissio- 2. 3. nen, at de nye rammebestemmelser skal være langt mere fleksible og funktionelt set mere dækkende, end det hidtil har været tilfældet, således at man bliver i stand til at tilpasse sig hurtige og uventede ændringer i teknologi og markedsstruktur, som påvirker alle andre samfundssektorer. 2. 4. Regionsudvalget finder det meget positivt, at man i den femte rapport har givet den regionale synsvinkel en mere synlig rolle end tidligere i forbindelse med undersøgelsen af bestemmelsernes indvirkning på tjenesternes tilgængelighed og pris. 2. 5. Regionsudvalget henleder Kommissionens opmærk- somhed på, at en gennemført regional konkurrence, som den præsenteres i den femte rapport, i mange medlemsstater er ren teori, og at tjenesteudbuddet navnlig i perifere regioner i praksis varetages af ét firma. Regionsudvalget finder den hastigt voksende kløft mellem regionerne foruroligende og mener, at forsyningspligt og lignende mekanismer er alt for langsomme instrumenter til løsning af dette problem, med et marked i rivende udvikling. 2. 5. bis Tidligere undersøgelser har vist en tydelig sammen- hæng mellem koncentrationen af økonomisk aktivitet og anlæggelse af telekommunikationsnet. Dette indebærer, at telekommunikationsinfrastrukturen udgør en konkurrencefak- tor, når der skal tiltrækkes nye virksomheder. Samtidig betyder ovennævnte forhold, at der meget vel kan være eller vil kunne opstå forskelle ikke kun mellem EU’s regioner, men også inden for de enkelte regioner. Ved fastlæggelsen af EU’s telekommunikationspolitik bør der tages hensyn til disse kendsgerninger, da de har betydelige konsekvenser for den sociale og økonomiske samhørighed i EU’s medlemsstater. For de regionale og lokale myndigheder er det endvidere vigtigt inden for deres kompetenceområder at træffe foranstaltninger, der sikrer gunstige vilkår for oprettelse af telekommunika- tionsnet. Regionsudvalget håber, at man i forbindelse med 2. 6. udarbejdelsen af kommende rapporter om telemarkederne vil inddrage aktører med praktisk erfaring fra EU’s forskellige egne og regioner, hvor også servicebehovene varierer, således at man kan få klarlagt den reelle konkurrencesituation. ge struktur kræver en anden tilgang. F. eks. har mange kommu- ner rundt om i Europa — med Stockholm som det måske bedst kendte og mest omfattende eksempel — selv etableret eller på anden måde fået adgang til et bredbåndskabelnet (som regel med tilstrækkelig kapacitet), og hvis faciliteter og tjenester siden er stillet til rådighed for alle virksomheder. Selvom der således på et niveau faktisk er tale om en slags monopol, kommer brugerne i sådanne tilfælde for så vidt angår såvel bredden i serviceudbuddet som priser generelt de fælles europæiske målsætninger nærmere end brugerne i de konkur- rencesituationer, der beskrives i meddelelsen. Regionsudvalget håber 2. 8. således, at Kommissionen fremover vil skelne lidt bedre mellem markedets infrastruktur- tjenester i forbindelse med kabler o. l. og de tjenester, der reelt er rettet mod forbrugerne. 3. Regionsudvalgets udtalelse: Forslag til nye regulerings- principper 3. 1. Licenser og tilladelser 3. 1. 1. udstedelse af licenser og tilladelser hensigtsmæssige. Regionsudvalget finder meddelelsens principper for 3. 2. Netadgang og samtrafik 3. 2. 1. I forlængelse af det foregående forholder Regionsud- valget sig tvivlende til, at man med de foreslåede foranstalt- ninger vil kunne nå EU’s politiske målsætninger vedrørende informationssamfundet tilstrækkelig hurtigt, og så hellere en klarere sondring på markedet mellem infrastruktur og tjenester. 3. 2. 2. Regionsudvalget finder det vigtigt, at også andre end de mobiloperatører, der har en stærk markedsposition, pålægges forpligtelser vedrørende frit operatørvalg. 2. 7. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at der er behov for et mere horisontalt lovgrundlag for kommunika- tionssektoren, men understreger, at der på telekommunika- tionsområdet er niveauer, som på grund af den markedsmæssi- 3. 3. 1. Kommissionens meddelelse. Her har Regionsudvalget ingen kommentarer til 3. 3. Forvaltning af radiospektrum C 226/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 2000 3. 4. Forsyningspligtydelser 3. 6. Forvaltning af numre, navne og adresser 3. 4. 1. Regionsudvalget henleder atter Kommissionens op- mærksomhed på, at fri konkurrence ikke er til lige stor nytte for alle regioner eller for alle de kommuner, de består af, og at den hurtige tekniske og markedsmæssige udvikling kun har øget kløften, eftersom de nye tjenester koncentreres dér, hvor kundeunderlaget er tilstrækkelig stort. Formålet med forsyningspligt er at give alle adgang til informationssamfun- det. Regionsudvalget mener, at man for reelt at sikre denne adgang regelmæssigt bør kontrollere de konkrete resultater af meddelelsens forslag og hele tiden tilpasse dem efter den forventede udvikling. Samtidig må vi bl. a. sikre den sociale, kulturelle og økonomiske udvikling i tyndt befolkede regioner og bidrage til en stabilisering af befolkningstallet. 3. 4. 2. I modsætning til Kommissionen finder Regionsudval- get det vigtigt, at også bredbåndstjenester — i det mindste som en politisk målsætning — omfattes af forsyningspligten. På denne måde kunne man f. eks. også undgå den situation, at de dårligst stillede regioner, eller dele af dem, hægtes af de nye teknologier. Hvis de ikke råder over avancerede telekommuni- kationstjenester, eller hvis de får dem indført for sent, skaber det stor ubalance i forhold til de potentielt mest udviklede regioner. 3. 4. 3. Regionsudvalget henleder også Kommissionens op- mærksomhed på, at alle regioner har brugere med varierende behov (f. eks. skoler, sundhedssektoren, forskellige virksom- heder og almindelige borgere). Effektive kriterier for forsy- ningspligten bør tage hensyn til andre end gennemsnitsbru- geren. 3. 4. 4. Sideløbende med en udvikling af forsyningspligten bør man efter Regionsudvalgets opfattelse alvorligt overveje snarest muligt — bl. a. via EU’s finansieringsmuligheder — at rette ressourcer mod kommuner og tilsvarende lokale og regionale aktører med ansvar for samfundets infrastruktur, så disse om nødvendigt kan påtage sig ansvaret for at etablere den fornødne infrastruktur på bredbåndsområdet og stille den til rådighed for forskellige tjenesteudbydere. Man bør naturligvis være særlig opmærksom på regioner, hvor marke- det fungerer utilfredsstillende, og der bør tilvejebringes midler til at modvirke et underskud, så disse regioner får det samme udgangspunkt som andre regioner. 3. 5. Brugernes og forbrugernes interesse 3. 6. 1. lem fastnet og mobilnet vil blive indført hurtigst muligt. Regionsudvalget håber, at nummerportabilitet mel- 3. 7. Specifikke konkurrencespørgsmål 3. 7. 1. Regionsudvalget finder klarlæggelsen af begreberne »stærk« og »dominerende« markedsposition positiv. Billedet af markedssituationen ændres dog som regel afgørende, når man går fra europæisk eller nationalt niveau til regionalt eller lokalt niveau. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør reglerne for dominerende markedsposition for så vidt angår de centrale dele kunne anvendes, når privatpersoner kun har én mulighed i forbindelse med køb af en vigtig kommunikationstjeneste. 3. 8. Institutionelle spørgsmål 3. 8. 1. Regionsudvalget finder Kommissionens forslag om et kommunikationsudvalg hensigtsmæssig, eftersom skellet mellem de forskellige sektorer på kommunikations- og teleom- rådet udviskes. Man skal hurtigt kunne udvide aktivitetsområ- det for såvel dette udvalg som for kommunikationsgruppen på højt niveau, såfremt sektorerne nærmer sig hinanden hurtigere end forventet. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at et tilsynsorgan på EU-plan ikke vil medføre nogen væsentlig merværdi. Regionsudvalget finder de nationale myndighedsor- 3. 8. 2. ganers uafhængige stilling central, eftersom man i mange medlemsstater endnu befinder sig i overgangsfasen mellem statslige monopoler og fri konkurrence. 4. Resumé Regionsudvalget — tilslutter sig Kommissionens forslag for så vidt angår de generelle politiske målsætninger, lovgivningsprincipperne og udformningen af de fremtidige rammebestemmelser. Regionsudvalget lægger særlig vægt på, at de nye rammebe- stemmelser tager sigte på at styrke konkurrencen inden for alle markedssegmenter, især på lokalt plan; 3. 5. 1. Regionsudvalget mener, Kommissionen bør være særlig opmærksom på at sikre beskyttelsen af privatlivets fred i forbindelse med aktiviteter, hvor flere typer mobiltelefon- teknologi udnyttes. — mener, at de synspunkter, der kommer til udtryk i medde- lelsen vedrørende forsyningspligtydelser skal tilpasses lø- bende og aktivt med henblik på at sikre alle adgang til informationssamfundet; 8. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 226/59 — mener, at man sideløbende med en udvikling af forsynings- pligten alvorligt bør overveje snarest muligt — idet man også gør brug af EU’s finansieringsmuligheder — at rette ressourcer mod kommuner og tilsvarende lokale og regionale aktører med ansvar for samfundets infrastruktur, så disse om nødvendigt kan påtage sig ansvaret for at etablere den nødvendige infrastruktur på bredbåndsområ- det og stille den til rådighed for forskellige tjenesteudby- dere; ændres dog som regel afgørende, når man går fra euro- pæisk eller nationalt niveau til regionalt eller lokalt niveau. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør reglerne for domi- nerende markedsposition for så vidt angår de centrale dele kunne anvendes, når privatpersoner kun har én mulighed i forbindelse med køb af en vigtig kommunikationstjeneste; — mener, Kommissionen bør være særlig opmærksom på at sikre beskyttelsen af privatlivets fred i forbindelse med aktiviteter, hvor flere typer mobiltelefonteknologi udnyttes; — finder klarlæggelsen af begreberne »stærk« og »domineren- de« markedsposition positiv. Billedet af markedssituationen — håber, at nummerportabilitet mellem fastnet og mobilnet vil blive indført hurtigst muligt. Bruxelles, den 13. april 2000. Jos CHABERT Formand for Regionsudvalget


title: Kommissionens förordning (EG) nr 765/2000 av den 13 april 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: L 94/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 4. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 765/2000 av den 13 april 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (2) produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och av följande skäl: (1) I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 14 april 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 13 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. 14. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 94/11 till kommissionens förordning av den 13 april 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr Kod för tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonvärde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 068 628 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 220 600 999 388 400 404 508 512 528 720 800 804 999 388 400 512 528 999 143,6 111,2 174,8 143,2 136,4 141,0 146,6 141,3 78,7 41,5 60,1 57,4 37,6 41,7 33,7 48,6 43,8 52,3 79,3 65,8 96,4 97,2 89,2 89,0 91,3 85,3 76,9 174,4 101,7 100,2 75,5 65,5 72,4 78,4 73,0 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2543/1999 (EGT L 307, 2. 12. 1999, s. 46). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”


title: Opinion of the Committee of the Regions on the "Report from the Commission Mid-term review of structural interventions Objectives 1 and 6 (1994-1999). Developing a management culture through evaluations: towards best practice"

eurovoc_concepts:
EU programme
Structural Funds
management

text: C 226/64 EN Official Journal of the European Communities 8. 8. 2000 Opinion of the Committee of the Regions on the ‘Report from the Commission “Mid-term review of structural interventions Objectives 1 and 6 (1994-1999). Developing a management culture through evaluations: towards best practice”’ (2000/C 226/17) THE COMMITTEE OF THE REGIONS, having regard to the report from the Commission on the ‘mid-term review of structural interventions Objectives 1 and 6 (1994-1999). Developing a management culture through evaluations: towards best practice’ (COM(1998) 782 final); having regard to the decision taken by its Bureau on 2 June 1999 under Article 265, fifth paragraph, of the Treaty establishing the European Community, to issue an opinion on this subject and to instruct Commission 1 for Regional Policy, Structural Funds, Economic and Social Cohesion and Cross-border and Inter-regional Cooperation to prepare it; having regard to the draft opinion (CdR 389/99 rev. 2) adopted by Commission 1 on 2 February 2000 (rapporteur: Sir Ron Watson, Member of Sefton Metropolitan Borough Council Town Hall, UK/PPE), adopted the following opinion at its 33rd plenary session on 12 and 13 April 2000 (meeting of 13 April). 1. Introduction 2. The Mid Term Evaluation Process 1. 1. A continuous evaluation process for the Structural Funds programmes was established during the 1998 reform and includes ex-ante, mid term and ex-post evaluation of all European Union co-financed programmes. The aim is to ensure the effective disbursement of EU resources, in particular with regard to reducing economic and social disparities in objective 1 and 6 regions. The key element of the Structural Funds is to reduce 2. 1. economic and social disparities within specific national stra- tegies and priorities. As such the mid term evaluations provide a tool for assessing what adjustments should be made to programmes to reflect changing national economic circum- stances. 1. 2. The Commission’s report includes an examination of the overall process, the principal findings, the main outcomes and adjustments made and the implications for future pro- grammes. It also makes some recommendations for the future programming period. The COR wishes to add its own recommendations. This is particularly the case in the Cohesion Four 2. 2. countries, where the CSFs cover most, if not the entire, country, where the example of Ireland resulted in a re-direction of resources to public infrastructure to sustain rapid economic growth. Other exogenous factors such as the earthquake emergency in Italy and the introduction of employment as an over riding EU wide priority also led to shifts in the programmes. 1. 3. The report proceeds to summarise the main elements of more than a 100 mid term evaluations carried out in relation to the 1994-1999 Objective 1 and 6 programmes. These were mostly carried out between 1997 and 1998, thus taking into account the Commission’s own guidelines, which were published in May 1997. 2. 3. In May 1997, the Commission issued its guidelines for priorities for interventions for the Structural Funds post the mid term. These had been drawn up on the request of the member states. They set out the changing EU wide policy context and stipulated what elements should be covered in the mid term evaluations. 1. 4. The mid term evaluation is a shared responsibility between the member state, regions and the European Union and on average 0,1 % of the total budgets have been utilised for these evaluations. 2. 4. The mid term evaluations have tended to focus on financial data supplied by the relevant monitoring systems. At the stage of the mid term evaluation, little information about the wider and longer-term impacts of the Structural funds will not be available. 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 226/65 3. Lessons from the Mid Term Evaluations 3. 1. The extent of mid term evaluations (100+) bear witness to the importance that both the Commission and the member states attach to the evaluation process. A key point of the mid term evaluations is to establish the extent to which a programme lends itself to evaluation and to establish the subsequent methodology. The main aims are to assess the degree to which the programme has met its objectives at the half way stage, determine the initial impact of the interventions, and propose, where necessary, recommendations to improve the management of the programme. It is clearly essential that the evaluators are independent 3. 2. of both the managing authorities and the executive bodies. The report does, however, give two examples of a highly effective internal evaluations in Italy (the Evaluation Unit of the Budget Ministry in Italy, and Ireland). Whatever methodologies are used, evaluations must be based on the initially agreed criteria and objectives of the programmes to ensure that progress (or lack of it) can be measured and appropriate action taken. 3. 3. In some cases partnerships may also wish to engage with suitably qualified research institutes, which may be located within higher education institutions or the social partners. In many cases, representatives of such bodies are members of the programme monitoring committees, yet possess the technical knowledge and competence to undertake evaluations and assessments. The COR believes it would be wrong to rule this out, provided clear rules of engagement and separation of duties exists. In general, Programme Monitoring Committees have 3. 4. been keen to take on the responsibility for the implementation of recommendations from the evaluations and appropriate sub structures have been established to deal with the evaluations, both in terms of managing the evaluations and taking forward their recommendations. 3. 5. The involvement of regional authorities has varied, depending on the political and institutional specificities of the individual member states. There appears to have been more direct involvement of regional authorities in case where the Structural Funds have been delivered through SPDs rather than CSFs, which by their nature tend to be national programmes. The Commission’s report states that 3. 7. it has been possible to assess some of the key macro-economic impacts of the CSFs in the larger member states (the Cohesion Four, Italy and Germany) at the mid term. There is a clear positive impact on both economic growth and employment from the Structural Funds interventions, although more emphasis needs to be placed on the use of integrated models, which examines the impact on both supply and demand. Generally speaking, the impact on employment has 3. 8. been less than on economic growth in percentage terms, due to an assumption of increased productivity where companies become more efficient. There is clearly an inherent tension between achieving economic growth and the creation of jobs and while the Structural Funds have to have a proper regard to the employment effect, economic efficiency of the investments should be an overriding principle in the assessments. 3. 9. For the smaller programmes (generally SPDs), results from macro economic modelling are harder to achieve because of the inter linkages with the wider economy. The report quotes the Belgian experience as an example of best practice, where the results showed a significant risk of a return to slower growth rate after the completion of the SPD. 3. 10. The Commission’s report also includes a section on the effectiveness of the interventions, including a review of indicators used. the evaluations led to a substantial review of agreed physical and impact indicators. Efficiency has not been covered in any great detail. In many case, 3. 11. The Commission’s report accepts that it is difficult to present an overview of the outputs and results from across the programme because programmes are not comparable across regions. Clearly this is to do partly with the lack of a common core set of indicators agreed by the Commission and member states prior to implementation. This aspect also requires further analysis as the implication could be that indicators are changed to suit is clearly acceptable to do so where economic and social circumstances require this, this must not be a common practice. local circumstances. While it 3. 6. In general, evaluation reports have been of a high quality and standard, showing the progress, which is being made, in this important field. This has been partly driven by the MEANS Programme, which aims to facilitate evaluation work across Structural Funds. The Commission’s report expresses some concerns relating to the highly academic nature, narrow scope (management rather than results and impacts), lack of independence and lack of support from managing authorities of some of the evaluation reports. 3. 12. A key feature of the mid term evaluations were the assessment of the monitoring systems and project selection criteria. The current programmes contain a significant develop- ments in the use of quantified indicators. However, a number of programmes still show a weakness in information available and, more generally, related to the quantification of indicators. Clearly, many programmes do not fully utilise information available as a proper management tool, combining financial and physical outputs, results and impacts. C 226/66 EN Official Journal of the European Communities 8. 8. 2000 3. 13. In some cases, sophisticated project selection criteria have been developed to promote transparency for the selection process. Many mid term evaluations have questioned the effectiveness of such systems as having transparent scoring systems may not lead to the best results in terms of project selection. 3. 14. Most mid term evaluations have been a useful tool and source of knowledge for decision-makers. In most cases, programme managers have implemented recommendations of the evaluations. An essential part of a successful evaluation has been the substantial input from the partnerships themselves to improve the delivery of the programmes. to support a re-allocation of The mid term evaluations have been used, in most 3. 15. case, resource within the CSFs/SPDs. In almost all case, the Commission report shows that these financial re-allocations were made without affecting the strategic priorities of the programmes. In some case, new measures were introduced. 3. 16. More generally, the Commission’s report concludes that it has not always been easy to assess the extent to which EU wide priorities have been addressed. Generally, more emphasis has been given to employment, environment and sustainable information technology, and development, reflecting shifts over time. 3. 17. In its conclusions, the Commission report stresses the need for monitoring procedures to address financial as well as programme results and impacts. This includes clear quantified targets and indicators for monitoring and evaluation, more appropriate project selection criteria, simplified management procedures and synergies between the difference funds. 4. Future Challenges 4. 1. The Commission’s report emphasises the need to build on the best practice which have been established by the mid term evaluations. These include the soundness of the evaluation, the involvement of the partnerships, the organis- ation of the evaluations and the feedback role in supporting programme decisions. 4. 2. Good evaluations are an important tool for good management of the programme. This in turn depends on adequate structures for managing evaluation activities within the monitoring systems, the partnership, development of better integration between financial and physical indicators, adequate quantification of baselines, progress in the area of evaluation methodology through the MEANS programme, and dissemination of best practice. The Commission is proposing the publication of a guidance document on methodological issues, including an indicative list of indicators. 5. Recommendations 5. 1. While the Committee of the Regions (COR) acknowl- edges the value of EU guidelines for the mid term evaluations, it is concerned that these should be available to programme managers early to inform the process more clearly. 5. 2. The next programming period sees the introduction of a performance reserve and the COR wishes to stress the need for early, clear guidance on a core set of EU wide indicators, against which performance will be judged. Every effort should be made to make these available prior to the start of the programmes. 5. 3. The COR expresses its concern that more clarity is needed in the design of evaluations to enable the production of comparable reports across the European Union as to the effectiveness of the Structural Funds. 5. 4. The COR would welcome a more pro-active approach to the sharing of best practice among evaluation and pro- gramme executives to ensure that programmes are designed and delivered in such a manner as to facilitate evaluation to establish best practice. 5. 5. The COR would also welcome the development of a set of core common indicators which focus on results and impacts rather than purely activities, commitment and spend to facilitate a comparison of performance across the Structural Funds. These indicators must cover not just GDP but also the wider economic, social and environmental impact of the Structural Funds, particularly in relation to the new Objec- tive 1. 5. 6. This would also enable a mid term evaluation at the mid term rather than during the fourth year of implementation, which has generally been the case during the current program- ming period. The COR believes that the impact of the mid term evaluations have been reduced because of the time lag between evaluations and the implementation of their respective recommendations. 5. 7. The COR welcomes the statement that the mid term evaluation is a shared responsibility between the member states and the Commission. In the light of the recently agreed general regulations for the 2000-2006 programming period, it believes that this principle should be extended to include regional and local authorities. 5. 8. The COR would also welcome the opportunity to work with the regional Policy Committee of the European Parliament to promote a culture of rigorous evaluations and monitoring by member states to assess the effectiveness and efficiency of the Structural Funds interventions. 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 226/67 5. 9. While COR recognises the need for independent evaluators, the COR would be concerned if this became a formal requirement as surely the aim is to improve programme In cases, say, where management and effective delivery. technical knowledge and competence resides within higher education institutions, technology institutes, etc. , such bodies should not be prohibited per se from carrying out evaluations during the programme period. Clear rules should be established so that selection of any evaluators is transparent and under- stood within the partnership. 5. 10. The COR believes that better and more timely dissemination of best practice is a must for the next program- Brussels, 13 April 2000. ming period. The Means Programme provide a vehicle for this dissemination, including the development of tool kits and best practice handbooks. It is essential that such activities are addressed not to evaluators but also the managing authorities. just 5. 11. While the COR welcomes the use of macro-economic modelling as an evaluation tool in the larger member states, it is essential that models which integrate the supply and demand side are used in the next generation of programmes. The President of the Committee of the Regions Jos CHABERT


title: Resolution of the European Parliament containing the comments accompanying the decision to grant discharge to the Commission in respect of the implementation of the budget of the European Coal and Steel Community (ECSC) for the 1998 financial year

eurovoc_concepts:
ECSC
EP resolution
budgetary discharge
financial year

formats: html pdf print

text: L 191/20 EN Official Journal of the European Communities 27. 7. 2000 RESOLUTION of the European Parliament containing the comments accompanying the decision to grant discharge to the Commission in respect of the implementation of the budget of the European Coal and Steel Community (ECSC) for the 1998 financial year THE EUROPEAN PARLIAMENT, Having regard to the report of the European Court of Auditors on the financial statements of the European Coal and Steel Community at 31 December 1998 (1), Having regard to the Court of Auditors’ Annual Report on the ECSC for the financial year 1998 (including the statement of assurance concerning the ECSC), together with the Commission’s reply (C5(cid:150)0153/2000) (2), Having regard to Special Report No 3/99 of the Court of Auditors on the management and control of interest-rate subsidies by the Commission with the Commission’s replies (3), Having regard to Article 78g and Article 97 of the ECSC Treaty, Having regard to Rule 93 and Annex V of its Rules of Procedure Having regard to the report of the Committee on Budgetary Control (A5(cid:150)0092/2000), Whereas: A. B. C. D. E. F. Article 2 of the ECSC Treaty lays down as objectives economic expansion, growth of employment and a rising standard of living. In 1998, in a climate of very low market prices and a depressed freight market, coal restructuring in Germany and the effects of liberalisation of the electricity and gas markets in the United Kingdom, EU production of hard coal fell by 12 % from the previous year to 107 million tonnes. In its Special Report No 3/99, in particular in paragraph 3. 11, the Court of Auditors concluded that, with regard to measures to create jobs under Article 56 of the ECSC Treaty, subsidies had almost no real impact and were more a windfall for the beneficiaries. In 1998, depressed demand from Asia owing to the economic crisis, resulted in a slowdown in the demand for steel in the motor industry, mechanical and electrical engineering but gradual improvements in the construction industry, resulting in production of 160 million tonnes. The balance sheet of the ECSC declined by EUR 903 million from the previous year to EUR 5,027 billion, with 56,4 % as loans and 39,1 % as liquid assets. reported that in comparison with the previous year, off balance sheet The balance sheet commitments received fell fdrom EUR 590 million to EUR 372 million, commitments given fell from EUR 712 million to EUR 497 million, and other assets fell from EUR 87 million to EUR 8 million, of which EUR 5,4 million constituted loans to officials, while other liabilities rose from EUR 12 million to EUR 29 million and provisions for liabilities and charges rose from EUR 87 million to EUR 122 million. (1) OJ C 240, 25. 8. 1999, p. 24. (2) OJ C 338, 25. 11. 1999. (3) OJ C 217, 29. 7. 1999. 27. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 191/21 G. H. I. J. K. L. M. N. O. P. Q. The profit and loss account posted a fall of EUR 264 million from the previous year to EUR 588 million, while on the charges side, net losses on financial operations rose from EUR 15 million to EUR 73 million, value adjustments (loans, advances, provisions) rose from EUR 9 million to EUR 62 million and allocations to provision for the operating budget fell from EUR 274 million to EUR 26 million, and on the income side, interest received fell from EUR 420 million to EUR 345 million and income relating to the ECSC operating budget fell from EUR 301 million to EUR 146 million. The Budget out-turn indicated a fall from EUR 459 million in the previous year to EUR 184 million, with fines rising from 0 to EUR 6 million, and the net balance for the year falling from EUR 109 million to EUR 38 million. From 1 January 1998 the Commission reduced the levy on coal and steel products to 0 %, deciding to divide up its resources beetween social and research aid. In the run-up to the expiry of the ECSC Treaty on 23 July 2002, its solvency ratio increased from 28,3 % at the end of 1997 to 32,8 %, bringing it a step closer to the stated goal of 100 %, owing to an increase in the Guarantee Fund and a substantial decrease in the volume of outstanding loans. The European Council resolution on growth and employment adopted in Amsterdam on 16 and 17 June 1997 and the Council resolution of 21 June 1999 on the future of the ECSC call for the revenues of outstanding reserves to be used for a research fund for sectors related to the coal and steel industries. Under current forecasts the Commission estimates that reserves for the ECSC to use for funding research will amount to EUR 1,1 billion in 2002. The Directorates-General for Economic and Financial Affairs, Research, Energy and Transport, Employment and Budget jointly manage the operating budget of the ECSC resulting during the course of 1998 in total expenditure of EUR 185 million, with EUR 84 million allocated as aid for research, EUR 43 million for aid for redeployment, and EUR 27 million for social measures for coal. It appears that the Commission has not yet fully enacted Parliament’s recommendations laid down in its discharge resolution of 4 May 1999 for the financial year 1997 (1), when Parliament called for outstanding legal problems to be solved in the disposal of buildings acquired by the ECSC with excess funds, in Lisbon and Milan in 1986, Canberra in 1987 and Windhoek in 1992. The last independent assessment and evaluation of direct financial returns on ECSC steel research programmes carried out between 1981 and 1990 was commissioned in June 1994. The Annual Report on the ECSC for the financial year 1998 was adopted by the Court of Auditors on 22 and 23 September 1999. Since the adoption of the Merger Treaty, only a small part (equivalent to a flat rate) of the administrative expenditure arising from the research activities of the ECSC is financed from the budget in question, while the major part of the expenditure is paid out of the general budget and wehreas, with a view to the expiry of the Treaty, an assessment of real staffing needs and a reorganisation of the Commission’s services must be undertaken. (1) OJ C 279, 1. 10. 1999, p. 135. L 191/22 EN Official Journal of the European Communities 27. 7. 2000 R. S. The Court of Auditors concludes that the financial statements of the ECSC at 31 December 1998 give an accurate picture of the assets, of the financial situation and of the results of its operations for the financial year ending at the same date. The Court of Auditors states that the legality and regularity of the transactions, on the whole, are adequately guaranteed and therefore proposes a positive statement of assurance, Independent appraisal of the added-value of the ECSC 1. 2. 3. Is deeply concerned that in its special report on the management and control of interest-rate subsidies by the Commission, that subsidies had almost no real impact on the creation of jobs under programmes launched under Article 56 of the ECSC Treaty. the Court of Auditors has concluded, Calls on the Commission before the expiry of the ECSC Treaty on 23 July 2002 to appraise the impact of the ECSC in meeting the objectives of economic expansion, growth of employment and a rising standard of living laid down in the Treaty. Notes that the Commission, in accordance with the ECSC Treaty, has individualised the social aid measures and research support measures. Prudent approach to winding down the ECSC 4. 5. Calls on the Commission to assure Parliament that steps have been taken to raise the solvency ratio from the level of 32,8 % on 31 December 1998 to the level of 100 % before 23 July 2002. Notes the strength of the balance sheet of the ECSC which stood at EUR 5,027 billion at the end of 1998, but is concerned by the management of loans and the effective use of liquid assets. Handover plan for successor of ECSC 6. 7. 8. 9. Observes that in 1997 the Amsterdam European Council on growth and employment called for the revenues of outstanding reserves to be used for research after the expiry of the ECSC Treaty, a decision confirmed in the resolution adopted by the Council on 21 June 1999. Stresses in consequence the need to establish effective systems to monitor the quality of projects and contracts in the area of coal and steel with a view of the activities of the future research fund. Calls on the Commission to present an independent report evaluating the ECSC’s research activities with a view to the continuation of these activities after the expiry of the ECSC Treaty, using the ECSC’s accumulated reserves. Calls for the Commission to publish criteria against which research projects in the coal and steel area are selected, monitored and appraised. Calls for greater coordination between the various directorates-general jointly managing the operating budget of the ECSC and calls for a rationalisation of the various services which will be responsible for the management of funds on expiry of the Treaty. 27. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 191/23 10. Reminds the Commission of the resolutions it adopted on 28 October 1999 on the operational budget of the ECSC (1) and the budget of the European Union (2), in which it called on the Commission to carry out an assessment of real staffing needs in the light of the expiry of the ECSC Treaty, and, in consequence, a reorganisation of the directorates-general concerned, and to present Parliament with a report on the subject. State of play of previous recommendations 11. Regrets the absence of a full reply from the Commission to the recommendations contained in its abovementioned resolution of 4 May 1999 on the discharge in respect of the 1997 financial year, and calls on the Commission to take appropriate and vigorous measures to follow these recommendations within the shortest possible time. Winding up of the ECSC 12. 13. Reminds the Commission that Parliament will continue to monitor the effective use of tax-payers’ money in the operations of the ECSC. Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Council, the Court of Justice, the Court of Auditors and the European Investment Bank. (1) Texts adopted at that sitting, Item 3. (2) Texts adopted at that sitting, Items 1 and 2


title: Entschließung des Europäischen Parlaments mit den Bemerkungen zum Beschluß zur Entlastung der Kommission für die Haushaltsführung der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl für das Haushaltsjahr 1998

text: L 191/20 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 27. 7. 2000 ENTSCHLIESSUNG des Europ(cid:228)ischen Parlaments mit den Bemerkungen zum Beschlu(cid:223) zur Entlastung der Kommission f(cid:252)r die Haushaltsf(cid:252)hrung der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft f(cid:252)r Kohle und Stahl f(cid:252)r das Haushalts- jahr 1998 DAS EUROP˜ISCHE PARLAMENT (cid:151) in Kenntnis des Berichts des Rechnungshofs (cid:252)ber den Jahresabschlu(cid:223) der EGKS zum 31. Dezember 1998 (1), in Kenntnis der EGKS-Jahresberichts des Rechnungshofs f(cid:252)r das Haushaltsjahr 1998 (einschlie(cid:223)lich der Zuverl(cid:228)ssigkeitserkl(cid:228)rung f(cid:252)r die EGKS) zusammen mit der Antwort der Kommission (C5(cid:150)0153/2000) (2), in Kenntnis des Sonderberichts Nr. 3/99 des Rechnungshofs (cid:252)ber die Verwaltung und Kontrolle der Zins- zusch(cid:252)sse durch die Kommission (3), unter Hinweis auf Artikel 78g und Artikel 97 des EGKS-Vertrags, gest(cid:252)tzt auf Artikel 93 und Anhang V seiner Gesch(cid:228)ftsordnung, in Kenntnis des Berichts des Ausschusses f(cid:252)r Haushaltskontrolle (A5(cid:150)0092/2000), A. B. C. D. E. F. in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) Artikel 2 des EGKS-Vertrags folgende Ziele vorgibt: Ausweitung der Wirt- schaft, Steigerung der Besch(cid:228)ftigung und Hebung der Lebenshaltung, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) die EU-Steinkohleproduktion 1998 aufgrund sehr niedriger Marktpreise und eines kriselnden Frachtmarkts, der Umstrukturierung der Kohleindustrie in Deutschland und der Effekte der Liberalisierung des Strom- und Gasmarkts im Vereinigten K(cid:246)nigreich gegen(cid:252)ber dem vorangegangenen Jahr um 12 % auf 107 Millionen Tonnen zur(cid:252)ckging, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) der Rechnungshof in seinem oben genannten Sonderbericht in Ziffer 3. 11 (cid:252)ber die Verwaltung und Kontrolle der Zinszusch(cid:252)sse durch die Kommission zu dem Schlu(cid:223) kam, da(cid:223) die tats(cid:228)chliche Auswirkung der Zinszusch(cid:252)sse bei den Ma(cid:223)nahmen zur Schaffung von Arbeits- pl(cid:228)tzen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 56 des EGKS-Vertrags gleich Null war und es sich eher um ein Zubrot f(cid:252)r die Beg(cid:252)nstigten handelte, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) 1998 die r(cid:252)ckl(cid:228)ufige Nachfrage aus Asien aufgrund der Wirtschaftskrise zu einem R(cid:252)ckgang der Nachfrage nach Stahl in der Automobilindustrie, im Maschinenbau und in der Elektrotechnik f(cid:252)hrte, aber langsame Verbesserungen in der Bauindustrie mit dem Ergebnis einer Produktion von 160 Millionen Tonnen verzeichnet wurden, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) das Verm(cid:246)gen der EGKS gegen(cid:252)ber dem vorangegangenen Jahr ein Minus von 903 Millionen EUR aufwies und sich auf 5,027 Millionen EUR belief, davon 56,4 % an Forde- rungen und 39,1 % an Umlaufverm(cid:246)gen, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) aus der Bilanz hervorgeht, da(cid:223) gegen(cid:252)ber dem Vorjahr die Posten unter dem Strich bei den Aktiva von 590 Millionen EUR auf 372 Millionen EUR und bei den Verbindlichkeiten von 712 Millionen EUR auf 497 Millionen EUR zur(cid:252)ckgingen, w(cid:228)hrend die sonstigen Verm(cid:246)gens- werte von 87 Millionen EUR auf 8 Millionen EUR sanken, davon 5,4 Millionen EUR Darlehen an Bedienstete, die sonstigen Verbindlichkeiten von 12 Millionen EUR auf 29 Millionen EUR und die R(cid:252)ckstellungen f(cid:252)r Risiken und Aufwendungen von 87 Millionen EUR auf 122 Millionen EUR stie- gen, (1) ABl. C 240 vom 25. 8. 1999, S. 24. (2) ABl. C 338 vom 25. 11. 1999. (3) ABl. C 217 vom 29. 7. 1999. 27. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften L 191/21 G. H. I. J. K. L. M. N. O. P. Q. in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) die Gewinn- und Verlustrechnung gegen(cid:252)ber dem Vorjahr einen R(cid:252)ckgang um 264 Millionen EUR auf 588 Millionen EUR ausweist, w(cid:228)hrend bei den Aufwendungen der Auf- wand aus Finanzgesch(cid:228)ften von 15 Millionen EUR auf 73 Millionen EUR stieg, die Wertberichtigun- gen (Forderungen/R(cid:252)ckstellungszuweisungen) von 9 Millionen EUR auf 62 Millionen EUR anstiegen und die Zuweisungen zu den R(cid:252)ckstellungen f(cid:252)r die Finanzierung des EGKS-Funktionshaushalts- plans von 274 Millionen EUR auf 26 Millionen EUR zur(cid:252)ckgingen, w(cid:228)hrend bei den Ertr(cid:228)gen die Zinsertr(cid:228)ge von 420 Millionen EUR auf 345 Millionen EUR und die Ertr(cid:228)ge im Zusammenhang mit dem EGKS-Funktionshaushaltsplan von 301 Millionen EUR auf 146 Millionen EUR zur(cid:252)ckgingen, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) das Ergebnis der Ausf(cid:252)hrung des Haushaltsplans ein R(cid:252)ckgang von 459 Mil- lionen EUR im Vorjahr auf 184 Millionen EUR ist, wobei die Geldbu(cid:223)en von 0 auf 6 Millionen EUR anstiegen und der Nettosaldo des Gesch(cid:228)ftsjahres von 109 Millionen EUR auf 38 Millionen EUR zur(cid:252)ckging, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) die Kommission am 1. Januar 1998 dem Umlagesatz auf Kohle- und Stahl- produkte auf Null brachte und beschlo(cid:223), die Mittel auf Sozial- und Forschungsbeihilfen aufzuteilen, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) im Vorfeld des Auslaufens des EGKS-Vertrags am 23. Juli 2002 der Solvabili- t(cid:228)tskoeffizient von 28,3 % Ende 1997 auf 32,8 % anstieg, was einer Ann(cid:228)herung an das Ziel von 100 % entspricht, und zwar wegen der Zunahmen des Garantiefonds und eines erheblichen R(cid:252)ck- gangs des Umfangs der ausstehenden Forderungen, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) in der am 16. /17. Juni 1997 angenommenen Entschlie(cid:223)ung des Europ(cid:228)ischen Rates zu Wachstum und Besch(cid:228)ftigung sowie in der Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 21. Juni 1999 zur Zukunft der EGKS gefordert wird, da(cid:223) die Betr(cid:228)ge aus noch bestehenden Reserven f(cid:252)r einen Forschungsfonds verwendet werden k(cid:246)nnen, der mit der Kohle- und Stahlindustrie im Zusammen- hang stehenden Sektoren zugute kommt, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) die Kommission in der aktuellen Vorausschau davon ausgeht, da(cid:223) die EGKS- Reserven f(cid:252)r den Forschungsfonds im Jahr 2002 1,1 Milliarden EUR betragen werden, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) die Generaldirektionen Wirtschaft und Finanzen, Forschung, Energie und Ver- kehr, Besch(cid:228)ftigung und Haushalt gemeinsam den EGKS-Funktionshaushaltsplan verwalten, der 1998 Gesamtausgaben in H(cid:246)he von 185 Millionen EUR aufwies, davon 84 Millionen EUR f(cid:252)r For- schungsbeihilfen, 43 Millionen EUR f(cid:252)r Umstellungsbeihilfen und 27 Millionen EUR f(cid:252)r Sozialma(cid:223)- nahmen im Kohlesektor, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) die Kommission den Empfehlungen des Parlaments in seiner Entschlie(cid:223)ung vom 4. Mai 1999 (1) zur Entlastung f(cid:252)r das Haushaltsjahr 1997 anscheinend noch nicht umfassend nachgekommen ist, n(cid:228)mlich die noch offenen rechtlichen Fragen bez(cid:252)glich der (cid:220)berf(cid:252)hrung von von der EGKS mit (cid:252)bersch(cid:252)ssigen Mitteln erworbenen Geb(cid:228)uden in Lissabon und Mailand 1986, Canberra 1987 und Windhoek 1992 zu regeln, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) die letzte unabh(cid:228)ngige Bewertung und Evaluierung einer direkten Rendite aus zwischen 1981 und 1990 durchgef(cid:252)hrten EGKS-Forschungsprogrammen im Stahlsektor im Juni 1994 in Auftrag gegeben wurde, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) der EGKS-Jahresbericht f(cid:252)r das Haushaltsjahr 1998 vom Rechnungshof am 22. /23. September angenommen wurde, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) seit dem Fusionsvertrag nur ein kleiner (pauschal festgesetzter) Teil der Ver- waltungskosten im Zusammenhang mit den Forschungsaktivit(cid:228)ten der EGKS aus dem betreffenden Haushalt finanziert wird, w(cid:228)hrend der gr(cid:246)(cid:223)ere Teil zu Lasten des Gesamthaushaltsplans geht, sowie in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) in Anbetracht des Auslaufens des Vertrags eine Ermittlung des tats(cid:228)chlichen Personalbedarfs und eine Umstrukturierung der Kommissionsdienststellen erforderlich ist, (1) ABl. C 279 vom 1. 10. 1999, S. 135. L 191/22 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 27. 7. 2000 R. S. in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) der Rechnungshof zum Schlu(cid:223) gelangt, da(cid:223) der Jahresabschlu(cid:223) ein den tat- s(cid:228)chlichen Verh(cid:228)ltnissen entsprechendes Bild von der Verm(cid:246)gens- und Finanzlage der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft f(cid:252)r Kohle und Stahl zum 31. Dezember 1998 und vom Ergebnis ihrer T(cid:228)tigkeit in dem an diesem Datum endenden Haushaltsjahr vermittelt, in der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) der Rechnungshof feststellt, da(cid:223) die Rechtm(cid:228)(cid:223)igkeit und die Ordnungsm(cid:228)- (cid:223)igkeit der Vorg(cid:228)nge insgesamt ausreichend gew(cid:228)hrleistet sind und daher die Abgabe der Zuverl(cid:228)s- sigkeitserkl(cid:228)rung vorschl(cid:228)gt, Unabh(cid:228)ngige Bewertung des Mehrwerts der EGKS 1. 2. 3. ist zutiefst besorgt, da(cid:223) der Rechnungshof in seinem Sonderbericht (cid:252)ber die Verwaltung und Kon- trolle der Zinszusch(cid:252)sse durch die Kommission zu dem Schlu(cid:223) kam, da(cid:223) die Zinszusch(cid:252)sse so gut wie keine Auswirkung auf die Schaffung von Arbeitspl(cid:228)tzen im Rahmen von Programmen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 56 des EGKS-Vertrags haben; fordert die Kommission auf, vor Auslaufen des EGKS-Vertrags am 23. Juli 2002 den Einflu(cid:223) der EGKS auf die Verwirklichung der Ziele der Ausweitung der Wirtschaft, Steigerung der Besch(cid:228)ftigung und Hebung der Lebenshaltung gem(cid:228)(cid:223) dem Vertrag zu bewerten; stellt fest, da(cid:223) die Kommission gem(cid:228)(cid:223) EGKS-Vertrag die Beihilfen im Sozial- wie im Forschungs- bereich spezifiziert hat; Umsichtiges Vorgehen im Hinblick auf das Auslaufen des EGKS-Vertrags 4. 5. fordert die Kommission auf, gegen(cid:252)ber dem Parlament eine Versicherung abzugeben, da(cid:223) Schritte eingeleitet wurden, um den Solvabilit(cid:228)tskoeffizienten von 32,8 % am 31. Dezember 1998 bis 23. Juli 2002 auf das Niveau von 100 % anzuheben; nimmt Kenntnis von der positiv zu bewertenden Verm(cid:246)gens(cid:252)bersicht der EGKS, die Ende 1998 5,027 Milliarden EUR aufweist, ist jedoch beunruhigt wegen der Verwaltung von Forderungen und der effektiven Verwendung des Umlaufverm(cid:246)gens; Verwendung der Mittel durch den EGKS-Nachfolger 6. 7. 8. 9. stellt fest, da(cid:223) der Europ(cid:228)ische Rat von Amsterdam 1997 in seiner Entschlie(cid:223)ung zu Wachstum und Besch(cid:228)ftigung gefordert hat, da(cid:223) die Ertr(cid:228)ge aus noch bestehenden Reserven nach Auslaufen des EGKS-Vertrags f(cid:252)r einen Forschungsfonds verwendet werden k(cid:246)nnen, ein Beschlu(cid:223), der durch die Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 21. Juni 1999 bekr(cid:228)ftigt wurde; besteht daher auf der Notwendig- keit, im Hinblick auf die T(cid:228)tigkeit des k(cid:252)nftigen Forschungsfonds effiziente Qualit(cid:228)tskontrollsysteme f(cid:252)r die Projekte und Vertr(cid:228)ge im Kohle- und Stahlsektor zu schaffen; fordert die Kommission auf, im Hinblick auf die Fortf(cid:252)hrung der Forschungst(cid:228)tigkeiten der EGKS nach Auslaufen des EGKS-Vertrags mittels der von der EGKS angesammelten Reserven einen unab- h(cid:228)ngigen Evaluierungsbericht (cid:252)ber diese T(cid:228)tigkeiten vorzulegen; fordert die Kommission auf, Kriterien zu ver(cid:246)ffentlichen, nach denen Forschungsprojekte im Kohle- und Stahlsektor ausgew(cid:228)hlt, kontrolliert und bewertet werden; fordert eine weitreichende Koordinierung zwischen den Generaldirektionen, die gemeinsam den EGKS-Funktionshaushaltsplan verwalten, und eine Rationalisierung der verschiedenen Dienststellen, die bei Auslaufen des Vertrags f(cid:252)r die Haushaltsf(cid:252)hrung zust(cid:228)ndig sein werden; 27. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften L 191/23 10. weist die Kommission auf seine Entschlie(cid:223)ungen vom 28. Oktober 1999 zum EGKS-Funktionshaus- haltsplan (1) und zum Gesamthaushaltsplan der Europ(cid:228)ischen Union (2) hin, in dem das Europ(cid:228)ische Parlament die Exekutive im Hinblick auf das Auslaufen des EGKS-Vertrags auffordert, den realen Personalbedarf zu ermitteln, die Dienststellen in den betroffenen Generaldirektionen umzustrukturie- ren und dem EP einen entsprechenden Bericht vorzulegen; Umsetzung fr(cid:252)herer Empfehlungen 11. bedauert, da(cid:223) die Kommission in keiner Weise auf die in seiner oben genannten Entschlie(cid:223)ung zur Entlastung f(cid:252)r das Haushaltsjahr 1997 enthaltenen Empfehlungen reagiert hat und fordert sie auf, alle geeigneten und energischen Ma(cid:223)nahmen zu treffen, um den Empfehlungen so rasch wie m(cid:246)g- lich zu entsprechen; Auslaufen des EGKS-Vertrags 12. weist die Kommission darauf hin, da(cid:223) es weiterhin die effiziente Verwendung der Steuergelder bei der T(cid:228)tigkeit der EGKS (cid:252)berwachen wird; 13. beauftragt seine Pr(cid:228)sidentin, diese Entschlie(cid:223)ung der Kommission, dem Rat, dem Gerichtshof, dem Rechnungshof und der Europ(cid:228)ischen Investitionsbank zu (cid:252)bermitteln. (1) Angenommenen Texte Punkt 3. (2) Angenommenen Texte Punkt 1 und 2


title: Richtlijn 2000/19/EG van de Commissie van 13 april 2000 houdende aanpassing aan de technische vooruitgang van Richtlijn 86/298/EEG van de Raad betreffende kantelbeveiligingsinrichtingen aan de achterzijde op land- of bosbouwsmalspoortrekkers (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
product safety
safety device
technological change
tractor

text: 14. 4. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 94/31 RICHTLĲN 2000/19/EG VAN DE COMMISSIE van 13 april 2000 houdende aanpassing aan de technische vooruitgang van Richtlĳn 86/298/EEG van de Raad betref- fende kantelbeveiligingsinrichtingen aan de achterzĳde op land- of bosbouwsmalspoortrekkers (Voor de EER relevante tekst) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Richtlĳn 74/150/EEG van de Raad van 4 maart 1974 inzake de onderlinge aanpassing van de wetgevingen van de lidstaten betreffende de goedkeuring van landbouw- of bosbouwtrekkers op wielen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Richtlĳn 2000/2/EG van de Commissie (2), en met name op artikel 11, Gelet op Richtlijn 86/298/EEG van de Raad van 26 mei 1986 betreffende kantelbeveiligingsinrichtingen aan de achterzĳde op land- of bosbouwsmalspoortrekkers (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ de Akte van Toetreding van Oostenrĳk, Finland en Zweden, en met name op artikel 12, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) Teneinde de veiligheid te verhogen komt het noodza- kelĳk voor de beproevingsmethoden voor de kantelbe- veiligingsinrichtingen aan de achterzĳde op land- of bosbouwsmalspoortrekkers nauwkeuriger te formuleren gezien de grote verscheidenheid van de voorzieningen. Het is dienstig de beproevingsmethoden voor deze beveiligingsinrichtingen te harmoniseren met die welke zĳn vastgesteld bĳ code 7 van de Organisatie voor Economische Samenwerking en Ontwikkeling (OESO) met betrekking tot de officiële proeven voor beveili- gingsconstructies van landbouwtrekkers. Daartoe dient Richtlĳn 86/298/EEG te worden gewĳ- zigd. De bepalingen van deze richtlĳn zĳn in overeenstem- ming met het advies van het bĳ artikel 12 van Richtlĳn 74/150/EEG ingestelde Comité voor de aanpassing aan de technische vooruitgang, HEEFT DE VOLGENDE RICHTLĲN VASTGESTELD: Artikel 1 De bĳlagen I tot en met VI van Richtlĳn 86/298/EEG worden gewĳzigd overeenkomstig de bĳlage bĳ de onderhavige richtlĳn. Artikel 2 1. Met ingang van 1 juli 2001 mogen de lidstaten: — voor een type trekker noch de EG-typegoedkeuring, noch de afgifte van het in artikel 10, lid 1, derde streepje, van (1) PB L 84 van 28. 3. 1974, blz. 10. (2) PB L 21 van 26. 1. 2000, blz. 23. (3) PB L 186 van 8. 7. 1986, blz. 26. Richtlĳn 74/150/EEG bedoelde document, noch de natio- nale typegoedkeuring weigeren, — noch het voor de eerste maal in het verkeer brengen van trekkers verbieden, indien deze trekkers aan de voorschriften van Richtlĳn 86/ 298/EEG, zoals gewĳzigd bĳ de onderhavige richtlĳn beant- woorden. 2. Met ingang van 1 januari 2002 mogen de lidstaten: — niet langer het in artikel 10, lid 1, derde streepje, van Richtlĳn 74/150/EEG bedoelde document afgeven voor een type trekker, indien dat type niet aan de voorschriften van Richtlĳn 86/298/EEG, zoals gewĳzigd bĳ de onderhavige richtlĳn, beantwoordt, — de nationale typegoedkeuring weigeren voor een type trekker, type niet aan de voorschriften van Richtlĳn 86/298/EEG, zoals gewĳzigd bĳ de onderhavige richtlĳn, beantwoordt. indien dat Artikel 3 1. De lidstaten doen de nodige wettelĳke en bestuursrechte- lĳke bepalingen in werking treden om uiterlĳk 30 juni 2001 aan deze richtlĳn te voldoen. Zĳ stellen de Commissie daarvan onverwĳld in kennis. Wanneer de lidstaten deze bepalingen aannemen, wordt in die bepalingen naar de onderhavige richtlĳn verwezen of wordt hiernaar verwezen bĳ de officiële bekendmaking van die bepa- lingen. De regels voor deze verwĳzing worden vastgesteld door de lidstaten. 2. De lidstaten delen de Commissie de tekst van de belang- rĳkste bepalingen van intern recht mede die zĳ op het onder deze richtlĳn vallende gebied vaststellen. Artikel 4 Deze richtlĳn treedt in werking op de twintigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze richtlĳn is gericht tot de lidstaten. Artikel 5 Gedaan te Brussel, 13 april 2000. Voor de Commissie Erkki LIIKANEN Lid van de Commissie L 94/32 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 14. 4. 2000 BĲLAGE De bĳlagen I tot en met VI van Richtlĳn 86/298/EEG worden als volgt gewĳzigd: 1. In bĳlage I wordt punt 1 door de volgende tekst vervangen: „1. De bepalingen van punt 1 van code 7 van de OESO (Besluit C(87) 53 def. van 24 november 1987, laatstelĳk gewĳzigd op 3 maart 1999), met uitzondering van punt 1. 1, zĳn van toepassing. ”. 2. Bĳlage II wordt door de volgende tekst vervangen: „BĲLAGE II TECHNISCHE EISEN De technische eisen die noodzakelĳk zĳn voor de EG-goedkeuring van een kantelbeveiligingsinrichting aan de achterzĳde op land- of bosbouwsmalspoortrekkers op wielen, zĳn beschreven in punt 3 van code 7 van de OESO (Besluit C(87) 53 def. van 24 november 1987, laatstelĳk gewĳzigd op 3 maart 1999). De hoofdstukken van dit punt 3 met betrekking tot het beproevingsrapport, de minder belangrĳke wĳzigingen en de identificatie vallen niet onder de technische eisen. ”. 3. De bĳlagen III, IV en V worden geschrapt. 4. In bĳlage VI komt het eerste streepje als volgt te luiden: „— een rechthoek waarbinnen de letter „e” is geplaatst, gevolgd door het kengetal van de lidstaat die de goedkeuring heeft verleend: 1 voor Duitsland, 2 voor Frankrĳk, 3 voor Italië, 4 voor Nederland, 5 voor Zweden, 6 voor België, 9 voor Spanje, 11 voor het Verenigd Koninkrĳk, 12 voor Oostenrĳk, 13 voor Luxemburg, 17 voor Finland, 18 voor Denemarken, 21 voor Portugal, 23 voor Griekenland, 24 voor Ierland,”