title: 2000/628/EY: Komission päätös, tehty 11 päivänä huhtikuuta 2000, Centrale del Latte di Roma -yhtiölle myönnetystä tuesta, jonka Italia on toteuttanut (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1173) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
control of State aid
dairy industry
privatisation
production aid

text: 19. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 265/15 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 11 päivänä huhtikuuta 2000, Centrale del Latte di Roma -yhtiölle myönnetystä tuesta, jonka Italia on toteuttanut (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1173) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (2000/628/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon maidon ja maitotuotteiden yhteisestä markki- najärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 37 artiklan, toukokuuta päivänä 1999 17 on mainitun artiklan (2) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomau- tukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Komissio vastaanotti 4 päivänä joulukuuta 1996 vali- tuksen, joka koski Rooman kaupunginvaltuuston 8 päivänä heinäkuuta 1996 tekemää päätöstä Azienda Speciale Centrale del Latten (ACCL) yksityistämisestä yksityisten neuvottelujen eikä julkisen tarjouskilpailun pohjalta. Lisäksi valituksessa mainittiin, että vuosina 1992—1994 ACCL:lle oli kirjattu merkittäviä toiminta- tappioita (joiden määräksi arvioidaan 156,6 miljardia Italian liiraa), jotka Rooman kaupunki oli kattanut. Vali- tuksen tekijän mukaan kaikki yllä mainitut toimenpiteet ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kilpailu- sääntöjen vastaista valtiontukea ACCL:lle. (2) Komissio pyysi Italian viranomaisilta lisätietoja väite- tyistä valtiontuista 25 päivänä maaliskuuta 1997 päivä- tyllä kirjeellä. Italian pysyvä edustusto Euroopan unio- nissa toimitti pyydetyt lisätiedot 25 päivänä heinäkuuta (3) (4) (5) (6) 1997 päivätyllä ja 31 päivänä heinäkuuta 1997 vastaa- notetuksi kirjatulla kirjeellä. Koska komissio ei ole saanut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusta valtiontuesta ACCL:n velkojen kuolettamisen tai sen yksityistämisen yhteydessä, komissio päätti liittää tämän asiakirjan ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin numerolla NN 185/97. Komissio on ilmoittanut Italialle 8 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä SG (98) D/3692 päätöksestään aloittaa ACCL:n toimintatappioiden kattamiseksi annet- tujen tukien, Lazion maidontuottajille annettujen tukien ja ACCL:n yksityistämisen sekä ostajalle yksityistämisessä mahdollisesti annettujen tukien osalta EY:n perustamis- sopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menet- tely. Tämä asiakirja liitettiin rekisteriin numerolla C 28/ 98. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa näistä toimenpiteistä. Italian viranomaiset ovat esittäneet komissiolle huomau- tuksensa näistä tuista 6 päivänä heinäkuuta 1998 päivä- tyllä ja 7 päivänä heinäkuuta 1998 komissioon saapu- neeksi kirjatulla kirjeellä sekä 26 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä ja 28 päivänä heinäkuuta 1998 komis- sioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Vastauksena komis- sion 21 päivänä syyskuuta 1999 päivättyyn kirjeeseen Italia toimitti lisätietoja 13 päivänä tammikuuta 2000 päivätyllä ja 19 päivänä tammikuuta 2000 komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 48. (2) EYVL C 206, 2. 7. 1998, s. 6. (3) Ks. alaviite 2. L 265/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 2000 (7) Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomai- silta. Toimintatappioiden korvaaminen II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS (8) (9) (kermaa, jogurttia, Azienda Speciale Centrale del Latte perustettiin 10 päivänä joulukuuta 1992 tuottamaan ja myymään pakattua tuoretta maitoa ja siihen läheisesti liittyviä tuot- teita iskukuumennettua maitoa). Yhtiö perustettiin ”julkisia palveluja” koskevan järjes- (Rooman telmän nojalla, jonka mukaan omistaja kaupunki) korvaisi kaikki toimintatappiot. Itse asiassa tässä järjestelmässä ACCL ei ollut yksityisoikeuden alainen yritys, vaan ainoastaan Rooman kaupungin eril- linen tilinpitoyksikkö. ACCL osti tuoretta maitoa paikallisilta tuottajilta, jalosti tuotenimellä ”Centrale del sen ja pakkasi myytäväksi Latte”; muita toissijaisia tuotteita olivat iskukuumennettu maito ja jogurtti. Sen palvelemat markkinat olivat täysin paikalliset (Rooma ja sen ympäristö), vaikkakin laajuu- deltaan merkittävät (noin neljä miljoonaa ihmistä). (10) ACCL keskittyi perinteisesti tuotannossaan tuoreeseen maitoon, joka muodosti alussa lähes 100 prosenttia kokonaismyynnistä. Tämä osuus on viime aikoina laskenut muiden meijerituotteiden tuotannon kehitty- misen myötä. Vuonna 1996 tuore maito muodosti 85 prosenttia kokonaismyynnistä. Lisäksi sivutuotteiden (kuten jogurtin ja iskukuumennetun maidon) myynti kasvoi, ja vaikka ne muodostivat noin kuusi prosenttia vuoden 1994 tuloista, vuoden 1995 ensimmäisellä vuosipuoliskona, kun uusi tuotelinja aloitettiin, niiden myynti kaksinkertaistui. Vuonna 1996 uusien markki- noiden avautuminen mahdollisti 129 prosentin kasvun iskukuumennetun maidon myynnissä. Samaan aikaan jogurtin myynti kasvoi 45,3 prosenttia ja tuoreen kerman myynti 34,8 prosenttia. Vaikka ACCL:n markki- naosuudet olivat jatkuvasti pienentyneet, yksityistämisen tapahtuessa sen päätuotteella, tuoreella maidolla, oli edelleen merkittävä markkinaosuus Rooman markki- noilla: hieman yli 60 prosentin osuus paikallisista mark- kinoista. Muiden tuotteiden markkinaosuudet ovat häviävän pieniä (esimerkiksi iskukuumennetun maidon 1—2 prosenttia). syyt Tärkeimmät negatiivinen. (11) ACCL:ää voitiin alusta alkaen luonnehtia vaikeuksiin jonka liiketoiminnan tulos oli joutuneeksi yritykseksi, toistuvasti yhtiön vaikeaan taloudelliseen tilanteeseen ja heikkoon rahoi- tustilanteeseen näyttäisivät liittyvän ylimitoitettuihin tuotantorakenteisiin ja vakavaan kapasiteetin alikäyt- töön. Henkilöstökustannukset olivat korkeat, eikä yri- tyksen työvoimalla ollut tarvittavia taitoja, joilla vastata erityistehtäviin. Tämän markkinoiden seurauksena liikevaihto ja tuottavuus työntekijää kohden olivat vain puolet alan keskiarvosta. Lisäksi katsottiin, että ACCL:llä oli ja sitä pidettiin myös yrityksenä, jossa oli huomattavan paljon työriitoja. liikkeenjohdollisia ongelmia, edellyttämiin (12) Vuodesta 1992 lähtien yhtiön vuosittainen liikevaihto on ollut noin 170 miljardia Italian liiraa, ja nettotappiot vuonna 1992 olivat 45,3 miljardia ja vuonna 1993 30,7 Italian liiraa. Vuonna 1994 nettotappiot miljardia kasvoivat 75,6 miljardiin Italian liiraan työvoiman vähentämisen (141 työpaikan menetys) ja muiden ylimääräisten tappioiden seurauksena. Vuonna 1995 kokonaistappiot olivat yhteensä 30,0 miljardia Italian liiraa ja vuonna 1996 33,5 miljardia liiraa (näinä vuosina kirjatut 23,7 miljardin Italian liiran ylimääräiset tappiot mukaan luettuina). Vuoden 1997 budjettiluon- noksessa (4) toimintatappioiksi 17,664 miljardia Italian liiraa. ennustettiin tuleviksi (13) Kaikki nämä toimintatappiot kattoi vuosittain Rooman kaupunki 8 päivänä kesäkuuta 1990 annetun paikallisia itsehallintoja koskevan lain 142/1990 23 pykälän 6 momentin säännösten nojalla. Näin ollen aloitettaessa 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä komissio arvioi vuosina 1992—1997 selvitettyjen velkojen koko- naismääräksi yhteensä 215,1 miljardia Italian liiraa. (14) Aloittaessaan perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä komissio katsoi, että Rooman kaupungin ACCL:n toimintatappioiden katta- miseen antama tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tämä tuki on omiaan vääristämään kilpailua, koska toimintatappi- oita on korvattu yhtiölle, joka toimii sellaisella tuotan- nonalalla (meijerituotteet), jolla käydään merkittävää jäsenvaltioiden välistä kauppaa. (15) (16) Tuen sisällön osalta komissio katsoi, että kyseessä on perustamissopimuksen 87—89 artiklan soveltamiskäy- tännön vastainen toimintatuki, joka on luonteeltaan sellaista, ettei se edistä tuotannonalan tai alueen kehi- tystä (5). saattoivat Komissio totesi, että ACCL:n kärsimät ”rakenteelliset” toimintatappiot huomioon ottaen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä aloitettaessa sovellettavien suunta- viivojen mukaisesti yhtiön voitaisiin katsoa olevan ”vaikeuksissa” (6). Komissio katsoi, että näiden tappi- oiden korvaaminen kattoi epäilemättä kustannuksia, rakenneuudistusohjelmaan jotka ja investointeihin (työpaikkojen tuotannon muutoksiin liittyvät kustannukset). Tästä huolimatta komissio katsoi, että näiden suuntaviivojen mukaan kaksi tärkeintä rakenneuudistustuen hyväksy- misen kolmesta pääedellytyksestä (tuen aiheuttaman kilpailun tarpeettoman vääristymisen välttäminen sekä rakenneuudistusten kustannusten suhteellisuus hyötyihin nähden) eivät kyseisessä tapauksessa näyttäneet täyt- tyvän. liittyä vähentämiseen, (17) Komissio arvioi, että tuki näyttäisi kuuluvan perustamis- sopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, mutta se ei oikeuta mihinkään mainitun artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyihin poikkeuksiin. (4) Nämä olivat kaikkein tuoreimmat käytettävissä olevat tiedot aloitet- taessa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menet- telyä. (5) Ensimmäisen T-459/93, Siemens SA v. komissio 8. 6. 1995 antama tuomio (Kok. 1995, s. II-1675). tuomioistuimen oikeusasteen asiassa (6) EYVL C 283, 19. 9. 1997, s. 2. 19. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 265/17 (18) Arvioitaessa tuen yhdenmukaisuutta perustamissopi- muksen kilpailusääntöjen kanssa komissio katsoi, että tässä tapauksessa on myös tarpeen ottaa huomioon se, että yhtiön velkojen kuolettaminen tapahtui ”julkisia palveluja” koskevan järjestelmän nojalla. Rooman kaupunkihan toteutti niin kutsuttuja ”julkisia palveluja” keräämällä, jalostamalla ja markkinoimalla maitoa ihmis- ravinnoksi erityisyhtiön eli Azienda Specialen kautta. Rooman kaupunki oli velvollinen hoitamaan näiden erityisyhtiöiden niin sanotut sosiaaliset kustannukset, koska kyseessä oli ”julkisen palvelun” tarjoaminen. (19) (20) Perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaan yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituk- siin liittyviä palveluja, sovelletaan perustamissopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin, kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Käytettävissä olevien tietojen mukaan ei näytä siltä, että ACCL:n toimet olisivat millään tavalla erityistehtäviä, jotka saat- taisivat oikeuttaa poikkeuksiin perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla (7). Lisäksi komissio katsoi, että yhteiseen markkinajärjeste- lyyn kuuluvia perustamissopimuksen liitteessä I mainit- tuja tuotteita tuottavia ja markkinoivia yrityksiä ei voida pitää 86 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä, joiden tehtäväksi on uskottu yleisiin taloudellisiin tarkoi- tuksiin liittyvien palvelujen tuottaminen. Maidon ja meijerituotteiden (tai muiden yhteiseen markkinajärjeste- lyyn kuuluvien tuotteiden) yhteismarkkinoiden toimin- taan ei sovi valtioiden väliintulo markkinoille muita tavoitteita kuin taloudellista tehokkuutta tavoittelevien yritysten kautta. (21) Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen komissio päätyi perustamissopimuksen siihen johtopäätökseen, 87—88 artiklaa voidaan soveltaa täydellisesti tukeen, jota Rooman kaupunki on antanut ACCL:n velkojen kattamiseen. että Tuet Lazion maidontuottajille (22) Paikallisille maidontuottajille annetun tuen katsotaan olevan yksi syistä, joiden vuoksi kyseiseen yhtiöön on sovellettu ”julkisia palveluita” koskevia sääntöjä. Aloitet- taessa 88 artiklan 3 kohdan mukaista menettelyä saata- villa olleiden tietojen mukaan ACCL:llä oli Lazion toimitussopi- maidontuottajien osuuskuntien kanssa mukset, joilla varmistettiin edullisin tuottajahinnoin suuremmat maitotoimitukset kuin yhtiö olisi pystynyt myymään vapailla markkinoilla. joidenkin tietojen mukaan Italian ”hallitusviranomaiset” olivat vaatineet ACCL:ää ostamaan maitoa korkeaan hintaan ”epäsuotuisilta” alueilta. Lisäksi (7) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova SpA v. Siderurgica Gabrielli SpA, 10. 12. 1991 antama tuomio (Kok. 1991, s. I-5889). (23) (24) (25) (26) (27) Yhteisen markkinajärjestelyn mukaan maidon hinnat määräytyvät markkinoilla. Näissä olosuhteissa eri jalosta- jien tarjoamien hintojen välisten erojen olisi heijastettava kysyntään ja tarjontaan liittyviä tekijöitä sekä kunkin yhtiön kaupallista politiikkaa ja rahoitustilannetta. Kun otetaan huomioon, että ACCL tuotti vuosittain huomat- tavia toimintatappioita, näyttää siltä, että ACCL pystyi pitämään yllä korkeita hintoja ja varmistamaan paikal- listen tuottajien tuotteiden myyntimahdollisuudet aino- astaan sen ansiosta että se toimi ”julkisia palveluja” jolloin valtio saattoi koskevien sääntöjen mukaisesti, kuitata vuosittain sen maksamattomat velat. Komissio katsoo, että ”julkisia palveluita” koskevien edullisesti säännösten soveltaminen ACCL:ään sekä tehdyn maidon ostamisen rahoittaminen julkisista varoista ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Lazion maidontuotta- jille. Sisällön osalta tuen katsotaan olevan osa ACCL:n perustamisestaan eli vuodesta 1992 lähtien kärsimiä kokonaistoimintatappioita. Samoista syistä kuin edellä ACCL:n toimintatappioiden korvaamisen yhteydessä komissio katsoi että Lazion maidontuottajille maksetut tuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia. Lisäksi komissio katsoi, että ne on saatettu myöntää maidon ja maitotuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annet- tujen voimassa olevien säännösten vastaisesti (8). Koska näiden tukien täsmälliset antamismuodot ja määrä ovat epäselviä, komissio on pyytänyt Italian viranomaisia toimittamaan kaikki mahdolliset tiedot, joita tarvitaan Italian valtion Lazion maidontuottajille ACCL:n perusta- misesta eli vuodesta 1992 lähtien myöntämän tuen kokonaismäärän arvioimiseen. Komissio on pyytänyt erityisesti tilastotietoja Lazion maidontuottajien toimi- tuksista ja ACCL:n maksamista hinnoista sekä keskihin- noista tai mahdollisuuksien mukaan muiden markki- noilla olevien toimijoiden maksamista hinnoista, ja mikäli aiheeseen liittyvää lainsäädäntöä on olemassa, se on toimitettava komissiolle. ACCL:n yksityistäminen Kesäkuussa 1995 Rooman kaupunki aloitti ACCL:n yksi- tyistämisen. Marraskuussa 1995 Rooman kaupunki taloudellisen neuvonantajan JP Morganin laati- valitsi maan 1996 tuotantosuunnitelman. Maaliskuuhun mennessä neuvonantaja oli antanut arvionsa yhtiöstä sekä ehdotuksen myynnin hoitamisesta. Rooman kaupunginvaltuusto päätti 8 päivänä heinä- kuuta 1996 kumota ACCL:n ”julkisen palvelun” olet- taman sekä muuttaa ACCL:n yksityisoikeudelliseksi yhtiöksi (SpA — osakeyhtiö) sen yksityistämistä silmällä pitäen. Päätös koski myös myyntiä, joka oli tarkoitus hoitaa suorilla neuvotteluilla tiettyjä tavoitteita noudat- taen, jotka liittyivät siihen, että valtiolla säilyi mahdolli- suus valvoa menettelyä ja turvata työntekijöiden sekä paikallisten maidontuottajien edut. Tällä päätöksellä Azienda Speciale Centrale del Latten omaisuus siirrettiin (8) Ks. alaviite 1. L 265/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 2000 (95 prosenttia) kaupungin Centrale del Latte di Roma SpA:lle, jonka yhteensä 200 miljoonan Italian liiran suuruinen osakepääoma jaettiin Rooman ja Rooman kaupungin kokonaan omistaman yhtiön Risorse per Roma SpA:n (5 prosenttia) kesken. Yksityistäminen oli lisäämällä ostajan/ostajien omaa tarkoitus pääomaa. Azienda Speciale Centrale del Latten tappiot kirjattiin selvitysmenettelyyn laitettavan jälkimmäisen yhtiön taseeseen. toteuttaa (28) Myynnin alettua kahdessa Italian suurimmista sanoma- lehdistä julkaistiin 2 ja 3 päivänä lokakuuta 1996 viral- linen ilmoitus, jossa tarjottiin yhtiöille mahdollisuutta osallistua Centrale del Latte SpA -yhtiön osuuden myyn- tiin. Annetussa määräajassa taloudellinen neuvonantaja sai 25 tarjousta joko yksittäisiltä liiketaloudellisilta yksi- köiltä tai yhteisyrityksiltä. Taloudellinen neuvonantaja lähetti 30 päivänä joulukuuta 1996 tarjouspyynnön kaikille asianosaisille. Saatuaan neljä asianmukaista tar- jousta taloudellinen neuvonantaja antoi kertomuksen, jossa suositeltiin suorien neuvottelujen aloittamista neljän ehdokkaan kanssa. Maaliskuun 5 päivän ja touko- kuun 6 päivän 1997 välisenä aikana neuvonantaja aloitti viimeisen neuvottelukierroksen jäljellä olevien yhtiöiden kanssa. (29) (30) Tribunale di Roman puheenjohtajan nimittämä riippu- maton asiantuntija arvioi 22 päivänä toukokuuta 1997 yhtiön arvon (Italian siviilioikeuden 2343 pykälän mukaisesti). Arviointikertomuksen mukaan Centrale del Latte di Roma, SpA:n taloudellinen arvo oli 75,272 miljardia Italian liiraa. Taloudellisen neuvonantajan ja ehdokkaiden välillä käydyn lopullisen neuvottelukierroksen jälkeen neu- vonantaja antoi Rooman kaupungille kertomuksen, jossa suositeltiin Centrale del Latte di Roma SpA:n myymistä yhtiölle A (9), koska se oli tehnyt parhaan tarjouksen. Tämä yhtiö tarjosi 75,472 miljardia Italian liiraa 75 prosentista Centrale del Latte di Roma SpA:n osakkeita ja 106,6 miljardia liiraa 100 prosentista pääomaa. Muut kilpailijat tarjosivat huomattavasti alhaisempia määriä: yhtiön B tarjous oli 55,105 miljardia Italian liiraa, yhtiö C tarjosi 43,944 miljardia Italian liiraa ja yhtiö D 37,5 miljardia Italian liiraa 75 prosentista Centrale del Latte di Roma SpA:n osakkeita. Mitä tulee paikallisille tuoreen maidon tuottajille varattuun 20 prosentin osuuteen, Rooman kaupunki päätti, että näihin tuottajiin sovellet- taisiin 75 prosenttia osakkeista hankkineen pääostajan tarjoamia hintaehtoja. Lisäksi neuvonantajan kertomuk- sesta kävi ilmi seuraavaa: tuotantosuunnitelman — Yhtiön A ehdotus sisälsi 59,409 miljardin liiran investoinnit seuraavien viiden vuoden aikana kä- sittävän toteuttamiseksi (21,003 miljardia liiraa tuotantomenetelmien nykyai- kaistamiseen tähtääviin investointeihin ja 38,406 liiraa markkinointiin). Muut kilpailijat miljardia ehdottivat huomattavasti pienempiä investointeja samana ajanjaksona: yhtiö B — 58,014 miljardia liiraa, yhtiö C — 55,405 miljardia liiraa ja yhtiö D — 41,345 miljardia liiraa, — Yhtiö A ehdotti säilytettäväksi 200:aa nykyisistä 392 työpaikasta seuraavien viiden vuoden ajan. Muut tarjoukset olivat seuraavat: yhtiö B 300, yhtiö C 256 ja yhtiö D 142 työpaikkaa, — Yhtiö A sitoutui ostamaan vähintään 80 prosenttia tarvitsemastaan alueen raaka-aineesta maidontuottajilta (yksi yhtiöistä ei ollut valmis hyväksymään tällaista sitoumusta). Se sitoutui myös olemaan siirtämättä tehdasta sen nykyisestä sijainti- paikasta Roomassa. Lazion (31) Rooman kaupunki päätti 26 päivänä kesäkuuta 1997 myydä 75 prosenttia Centrale del Latte di Roma SpA:n osakkeista yhtiölle A 75,472 miljardin Italian liiran kokonaishintaan. Myöhemmin loput 25 prosenttia jolloin kaupan kokonaishin- myytiin samalle yhtiölle, naksi tuli 106,6 miljardia Italian liiraa. (32) Vakiintuneen käytäntönsä mukaisesti komissio katsoo, että julkisessa omistuksessa olevan yhtiön yksityistämi- seen ei sisälly perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea silloin, kun: — yhtiön myynti läpinäkyvän ja tapahtuu avoimen, varauksettoman tarjouskilpailun tai vastaavan menet- telyn kautta, — korkein tarjous hyväksytään, — kaikilla ehdokkailla on riittävästi aikaa ja tarvittavat tiedot voidakseen asianmukaisesti arvioida myytävän omaisuuden arvon ennen tarjouksensa tekemistä (10). (33) (34) (35) julkista virallisesti Komissio toteaa, että Rooman kaupunki päätti olla tarjouskilpailua. järjestämättä Tällainen menettely näyttää olleen tietoinen valinta, jolla pyrittiin turvaamaan yhtiön tuotannon jatkuminen sekä ja varmistamaan paikallisten tuottajien toimitukset tapauksessa yhtiön vakaus. Tässä nimenomaisessa komissio toteaa, että ilmoitukset julkaistiin ainoastaan kahdessa sanomalehdessä. Koska komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että muut eurooppalaiset yhtiöt olisivat olleet kiinnostuneita yksi- tyistämisestä, se katsoo, että menettely ei ehkä ollut riittävä takaamaan Italian ulkopuolella toimivien yh- tiöiden laajaa osallistumista yksityistämisneuvotteluihin. valtakunnallisessa Tiedottamisen osalta komissio tuli siihen johtopäätök- seen, että yksityistämismenettelyssä mahdollisille ostajille annettiin riittävästi aikaa ja taustatietoja tarjousten teke- miseen. Korkeimman tarjouksen noudattamisen osalta komissio totesi, että voittanut tarjouksentekijä tarjosi huomatta- vasti suurempaa summaa kuin kilpailijansa (106,6 miljardia liiraa). Tämä tarjous oli myös huomattavasti korkeampi kuin yhtiön arvo riippumattoman asiantun- tijan arvioimana (75,272 miljardia liiraa) huolimatta siitä, että tarjouskilpailun voittaja joutui tekemään myös useita itselleen epäsuotuisia sitoumuksia. (9) Kauppaan liittyvien tietojen turvaamiseksi yhtiöiden/yhteisyritysten nimet on korvattu kirjaimilla. (10) 23. kertomus kilpailupolitiikasta (1993), 402 kohdasta lähtien. 19. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 265/19 (36) Vaikka yhtiö myytiin eniten tarjoavalle hintaan, joka oli huomattavasti korkeampi kuin arvioitu yhtiön arvo, kyseessä saattaa komission mielestä kuitenkin olla valtion tukitoimi, mikäli yksityisen sijoittajan maksama hinta on pienempi kuin se olisi ollut ilman tällaisia ehtoja. Komissio katsookin, että yhtiön markkina-arvo olisi ollut jonka yksityinen sijoittaja olisi maksanut ilman mitään myyntiehtoja, varsinkin ilman ehtoja, jotka liittyivät tietyn työvoiman tason säilyttämi- seen ja raaka-aineiden hankkimiseen paikallisilta tuotta- jilta. se hinta, (37) Edellä kerrotut seikat huomioon ottaen komissio ei voinut käytettävissään olevien tietojen perusteella sulkea pois mahdollisuutta, että yhtiön ostajalle olisi maksettu tukea yksityistämismenettelyn kautta. (38) Ostajan yksityistämismenettelyssä mahdollisesti saaman tuen lisäksi komissio on myös analysoinut myyntieh- tojen vaikutukset Lazion maidontuottajien eduksi. Komissio totesi, että ostajaehdokkaiden oli sitouduttava ostamaan vähintään 80 prosenttia raaka-ainetoimituksis- taan Lazion alueen maidontuottajilta (tai muu osuus, mikäli sovellettava lainsäädäntö niin edellyttää) viiden vuoden ajan markkinahintaan. (39) (40) Yritykselle, joka tuottaa pääasiassa tuoretta maitoa, väli- matka raaka-ainevaroihin näyttäisi olevan oleellinen tekijä tuotannon ja kaupan pitämisen kannalta. Lazion alueen maidontuottajilla on tämä ”luonnollinen” kilpai- luetu verrattuna muihin italialaisiin tai muiden EY- maiden tuottajiin. Mikäli tämä kilpailuetu ei riitä korvaa- maan muita haittoja, komissiolla on aihetta olettaa, että nämä tuottajat ovat yleisesti ottaen vähemmän tehok- kaita kuin muut Euroopan yhteisön tuottajat. Näin ollen sellaisen ehdon, jolla velvoitetaan ostamaan vähintään 80 prosenttia raaka-aineesta Lazion maidontuottajilta, sisällyttäminen myyntisopimukseen näyttäisi osoittavan, että näin ei olisi menetelty tavanomaisessa markkinati- lanteessa. Lisäksi mahdollisuus alentaa paikallisten maidontoimitta- jien osuutta toimituksista 80 prosentista ”muuhun osuu- teen, jota mahdollisesti edellytetään sovellettavassa lain- sillä säädännössä” on komission mielestä epäselvä, komissio ei ole tietoinen mistään tällaisista yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvistä säännöksistä. Komissio toimittamaan kaikki pyytääkin Italian viranomaisia tämän ehdon arvioimisen kannalta oleelliset tiedot. Mikäli aiheeseen liittyvää lainsäädäntöä on olemassa, myös se on toimitettava komissiolle. (41) Ostajalle asetettu ehto hankkia vähintään 80 prosenttia raaka-ainetoimituksistaan paikallisilta tuottajilta näyttää suosituimmuuskohtelulta, joka muodostaa valtion tuki- toimen näiden tuottajien hyväksi ja on lisäksi maitoa ja maitotuotteita koskevan yhteisen markkinajärjestelyn vastainen. III ITALIAN HUOMAUTUKSET (42) Italian viranomaiset esittivät huomautuksensa 6 päivänä heinäkuuta 1998, 26 päivänä heinäkuuta 1998 ja 13 päivänä tammikuuta päivätyillä kirjeillään. (43) (44) (45) (46) (47) Toimintatappioiden korvaaminen Italia kiistää arvion, jonka mukaan katetun velan koko- naismäärä olisi yhteensä 215,1 miljardia Italian liiraa, sekä haluaa kyseenalaistaa sen, että komissio on ottanut laskelmissaan huomioon vuodet 1992—1997. Ensin- näkin vuosi 1992 olisi jätettävä pois (ACCL perustettiin joulukuussa 1992), ja lisäksi olisi otettava huomioon, että toteutunut selvitysmenettely vaikutti merkittävästi vuoden 1997 kustannuksiin. Vastaavasti kokonaistappi- oiden osalta on todettava, että merkittävä osuus (99,25 miljardia Italian liiraa) katettiin ACCL:n omista varoista, eikä 5:tä miljardia Italian liiraa katettu koskaan. Tämän seurauksena Italia katsoo, että korvausten kokonais- määrä on vain 96,654 Italian liiraa, ja tämä koskee vuosia 1993—1996. Italian viranomaisten mukaan Rooman kaupungin maksamien korvausten tarkoituksena oli ACCL:n ta- louden vakauden palauttaminen tulevan yksityistämisen varmistamiseksi. Tästä seuraa, että on noudatettu yksi- tyistä sijoittajaa markkinataloudessa koskevaa periaa- tetta. Italian viranomaiset toteavat, että toimet eivät muuta kaupankäynnin ehtoja. Tältä osin Italian viranomaisten mielestä ACCL toimi pääasiassa tuoreen maidon markki- noilla, joilla laissa annettujen tuotteen kaupan pitämistä koskevien määräysten vuoksi (joissa määrätään, että tuote on tuotava markkinoille neljän päivän sisällä pakkaamisesta) yhtiön myynti saattaa kiinnostaa käytän- nössä ainoastaan suhteellisen lähellä tuotantoalueita sijaitsevia alueita. Tämän seurauksena tuoreen maidon markkinat ovat Italiassa tyypillisesti alueelliset mark- kinat, eikä niillä käydä jäsenvaltioiden välistä kauppaa muutamia Pohjois-Italian alueita lukuun ottamatta. Jos komission mielestä tappioiden korvaaminen on katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseksi valtiontueksi, Italian mielestä edellytykset 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan sisältyvään poikkeukseen ovat olemassa, koska on kyse sellaisesta tuesta, joka voidaan katsoa vaikeuksissa olevien yritysten pelastami- seen ja rakenneuudistukseen myönnettäviä valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaiseksi (11). Italian mielestä ACCL:n hyväksi tehdyissä toimissa on täysin noudatettu voimassa olevien suuntaviivojen ehtoja, koska ne on toteutettu sellaisen rakenneuudis- tusohjelman puitteissa, jolla pyrittiin palauttamaan yri- tyksen tehokkuus ja tuottavuus vääristämättä kilpailua ja suhteellisuusperiaatetta noudattaen. tarpeettomasti (48) ACCL voidaan tulkita vaikeuksissa olevaksi yritykseksi asiaa Italian mielestä tämä on väistämätön johtopäätös, jos otetaan huomioon tarve kattaa toimintatappiot vuosittain. suuntaviivojen mukaisesti. koskevien (11) EYVL C 283, 19. 9. 1997, s. 2. L 265/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 2000 (49) (josta Yrityksen tulevan yksityistämisen varmistamiseksi alan asiantuntijaryhmä laati vuosiksi 1995—1997 raken- neuudistussuunnitelman nimitystä käytetään ”piano aziendale”), jolla pyrittiin uudistamaan yhtiön rakenteita ja elvyttämään yhtiön toimintaa sekä kehittä- mään tuotantoa ja kaupan pitämisen ehtoja. Tähän rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyi kolme peräk- käistä vaihetta: rakenneuudistus vuonna 1995, vakautta- minen vuonna 1996 ja tuotannon monipuolistaminen vuonna 1997. (50) Ohjelmaan sisältyi sisäisiä rakenneuudistustoimia, joilla pyrittiin palauttamaan ACCL:n pitkän aikavälin kannat- tavuus. Tärkeimmät toimet ovat seuraavat: — yleisten menojen ja teollisten kustannusten järkeistä- minen, — tuntuva henkilöstön vähentäminen (vuoden 1993 toimineesta 610 työntekijästä 402 työntekijään vuonna 1997), — korvausinvestoinnit (10 miljardin Italian liiran arvosta), joiden tarkoituksena oli parantaa tehok- kuutta ja vähentää ympäristövaikutuksia lisäämättä kapasiteettia, — myynnin rakenteellinen uudistaminen ja myynnin tehokkuuden palauttaminen, — tuotevalikoiman kohdistaminen niiden tuotteiden suuntaan, joiden lisäarvo on suurempi (iskukuumen- nettu maito, erikoismaito, jogurtti, hedelmämehut jne. ). (51) Näiden sisäisten toimien tarkoituksena oli palauttaa yri- tyksen kannattavuus realistisena pidettävän ajan kuluessa ja sitä kautta talouden tasapaino. Rakenneuudistussuun- nitelman toteuttamisen myötä yritys tuotti myönteisen tuloksen (1,5 miljardia Italian liiraa vuoden 1998 tilin- päätöksen mukaan). (52) Tarpeettomien kilpailuvääristymien ehkäisemisen osalta liittyivät Italian viranomaiset painottavat, että toimet ainoastaan ACCL:n kannattavuuden palauttamiseen ilman kilpailijoiden asemaan kohdistuvia kielteisiä vaiku- tuksia. Kaikkien omaksuttujen toimien yksinomaisena seurauksena on ollut huomattava henkilöstön vähenty- minen, tuotantolaitosten lisääntynyt tehokkuus ja tuote- valikoiman monipuolistuminen lisäarvoltaan suurem- pien tuotteiden avulla. Tämän väitteen tueksi Italia esittää ACCL:n ostoa perustamissopimuksen 81 ja 82 tarkastelleiden Italian kilpailuviran- artiklan nojalla omaisten arvion, jossa päädytään siihen johtopäätök- seen, että yhtiön hyväksi tehdyillä toimilla ei ole ollut kielteisiä käytävään vaikutuksia maitomarkkinoilla kilpailuun. Lisäksi Italia painottaa, että ACCL ei ole omaksunut aggressiivista markkinointipolitiikkaa ei ole luonut omista tuotteistaan riippuvaista asiakaskuntaa (”captive consumers”). (53) suhteutettu tavoitteen mukaiseksi, eli Italian viranomaiset lisäävät, että rakenneuudistussuunni- telma oli sen mukaiseksi, että ACCL myytäisiin parhain mahdollisin ehdoin, ja katsovat lisäksi, että ACCL osallistui raken- neuudistusprosessin kuluihin merkittävästi omilla varoil- laan (44 miljardia Italian liiraa). Lisäksi Italia toteaa, että (54) (55) (56) Rooman kaupungille olisi koitunut paljon enemmän kustannuksia, jos se olisi päättänyt asettaa yrityksen selvitystilaan. Italian viranomaisten mukaan yksityinen ostaja, joka on määräysvallan saatuaan noudattanut suuntaviivoja sekä rakenneuudistussuunnitelmaa, on osoitus rakenneuudis- tusprosessin onnistumisesta. Jos komissio katsoo, että tuki ei ole perustamissopi- muksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista, on todettava, että edunsaajana on selvitystilassa oleva ACCL eikä Centrale del Latte di Roma SpA -yhtiö. Koska Italian mielestä myyntimenettelyssä on noudatettu markki- noiden asettamia ehtoja kaikin tavoin, se katsoo, että Centrale del Latte di Roma SpA ja sen ostaja eivät ole hyötyneet millään lailla edellä mainituista tuista. Tämän seurauksena tukea on perittävä takaisin ACCL:ltä eikä Centrale del Latte di Roma SpA:lta. Tuet Lazion maidontuottajille Italian mielestä ACCL ei ole koskaan ostanut maitoa paikallisilta tuottajilta markkinahintoja korkeammilla hinnoilla, eikä se edes koskaan ole hankkinut maitoa tarvettaan enemmän. Tuottajille maksetuista hinnoista Italia painottaa sitä, että ACCL noudatti 16 päivänä maaliskuuta 1988 annetun Italian lain n:o 88 määräyksiä ja toimialakohtaisista sopimuksista sekä vilje- lysopimuksista ja maataloustuotteista annettuja normeja. (57) Tämän väitteen tueksi Italia on toimittanut tilastotietoja ACCL:n maksamista hinnoista ja verrannut niitä Lazion alueen yksityisen toimijan maksamiin hintoihin. Vuosi 1993 1994 1995 1996 1997 (Italian liiraa/kg) ACCL 661 700 700 700 725 Yksityinen 677 687 772 742 725 Italia on toimittanut (58) ACCL:n hankkimien raaka-ainemäärien osalta raaka- aineiden hankinta tehtiin Italian mielestä tuottajaryhmit- tymien kanssa solmittujen toimitussopimusten mukai- sesti. tietoja osoittaakseen, että ACCL:n hankkiman maidon kokonaismäärä on jatku- vasti vähentynyt vuosien 1993—1997 aikana ja että pakattujen tuotteiden suhde maitotoimituksiin on pysynyt lähes vakiona samalla ajanjaksolla (90—93 prosenttia). ACCL:n yksityistäminen (59) Italian viranomaisten mukaan ACCL:n yksityistäminen tapahtui valtion omaisuuden myynnistä annetun Italian johon sisältyy mahdollisuus lain 474/94 mukaisesti, toteuttaa tällaisia kauppoja suorilla neuvotteluilla. Italian viranomaisten mukaan yhteisön kilpailulainsäädännössä ei määrätä näissä tapauksissa sovellettavaksi julkista tarjouskilpailua, eikä tämä vaaranna menettelyn avoi- muutta. 19. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 265/21 (60) (61) (62) (63) (64) Yksityistämismenettely toteutettiin valitun taloudellisen neuvonantajan avustuksella 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettuun neuvoston direktiiviin 92/50/ETY sisältyvän julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten teko- menettelyjä koordinoivan menettelyn mukaisesti (12). Taloudelliseksi neuvonantajaksi valittiin JP Morgan, arvostettu kansainvälinen liikepankki. Italian viranomaisten mielestä se, että ilmoitus ACCL:n yksityistämisestä julkaistiin kahdessa kansallisessa sano- malehdessä, oli aivan riittävää suuren yleisön tiedottami- seksi asiasta. Italia painottaa, että neuvonantajan saamat 25 ehdotusta ovat siitä osoituksena. Mitä tulee siihen, että ilmoitusta ei julkaistu kansainvälisessä lehdistössä, Italian mielestä tuoreen maidon markkinoiden erityis- piirteiden sekä yksityistämiseen liittyneiden seikkojen vuoksi oli oletettavaa, että ainoastaan italialaiset yritykset ja Italian alueella toimivat ulkomaiset yritykset olisivat kiinnostuneita. pois sulkevat mahdollisuuden, että toimijat, jotka eivät olleet vielä asettuneet Italiaan, olisivat voineet olla kiinnostuneita, ja painottavat, että olisi outoa, että Italiaan asettumisesta eivät kiinnostuneet mahdolliset ulkomaiset lukisi säännöllisesti tärkeintä talousalan sanomalehteä, jossa yksi ilmoituksista julkaistiin. viranomaiset toimijat Italian Parhaan tarjouksen hyväksymisen osalta Italian viran- omaiset lainaavat komission esittämää toteamusta sen aloittaessa 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä: ”Komissio toteaa, että voittanut tarjouksentekijä tarjosi huomattavasti suurempaa määrää kuin kilpailijansa (106,6 miljardia liiraa). Tämä tarjous oli myös huomatta- vasti korkeampi kuin yhtiön arvo riippumattoman asian- tuntijan arvioimana (75,272 miljardia liiraa) huolimatta siitä, että tarjouskilpailun voittaja joutui tekemään myös useita itselleen epäsuotuisia sitoumuksia. ” Italian viran- omaisten mielestä tämä arvio sekä tarjouksen avoimuus ovat täysin riittäviä takaamaan sen, ettei ostajalle ole myönnetty minkäänlaista perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. jonka mukaan kyseessä saattaa Komission väite, kuitenkin olla valtion tukitoimi, vaikka yhtiö myytiin eniten tarjoavalle hintaan, joka oli huomattavasti korkeampi kuin arvioitu yhtiön arvo, mikäli yksityisen sijoittajan maksama hinta on pienempi kuin se olisi ollut ilman tällaisia ehtoja, perustuu Italian viranomaisten mielestä pelkästään teoreettisiin ja spekulatiivisiin seik- koihin, joilla ei ole minkäänlaista käytännön merkitystä. Lopuksi Italian viranomaiset katsovat, että yleisperiaa- tetta siitä, että yksityistämisen perustaksi ei saa asettaa tiettyjä ehtoja, ei ole pidettävä luonteeltaan ehdotto- mana. Asetetut ehdot voivat olla yksityistä sijoittajaa markkinataloudessa koskevaan periaatteeseen soveltuvia (Italia mainitsee esimerkkinä kahden yksityisen yrityksen välillä tapahtuneen Rolls Royce -yhtiön myynnin). (65) (66) (67) Italian mielestä komissiolla ei ole hallussaan Toiseksi empiirisiä tietoja, joilla osoittaa, että yksityistämiselle asetetut ehdot olisivat vaikuttaneet yhtiön markkina- arvoon puhumattakaan siitä, että ne olisivat vaikuttaneet siihen merkittävästi. Italian viranomaiset korostavat, että toteutettiin arviointi markkina-arvon määrittämiseksi ilman ehtoja ja että lopullinen hinta oli 29 prosenttia arvioitua hintaa korkeampi. Lisäksi Italia korostaa, että ostajan tarjoama lopullinen hinta (106,6 miljardia Italian liiraa) oli sama kuin kilpailijan tarjoama hinta, vaikka kilpailija ei ollut valmis hyväksymään asetettuja ehtoja. Italian viranomaisten mielestä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamiselle ei ole yhtäkään perus- tetta, ja lisäksi viranomaiset katsovat, että ostaja ei ole hyötynyt millään lailla yksityistämismenettelystä. Toissijaisesti Italian viranomaiset katsovat, että vaikka komission mielestä ostajalle olisikin maksettu tukea yksi- tyistämismenettelyn kautta, tällaista tukea on pidettävä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakoh- taan soveltuvana, koska tuen tarkoituksena oli yksityistä- misen edistäminen ja koska kyseessä oli keino ehkäistä julkisten yritysten tavallisesti aiheuttamia kilpailuvääris- tymiä. (68) Mitä tulee siihen ehtoon, jonka mukaan Centrale del Latte di Roma SpA:n ostajan oli hankittava vähintään 80 prosenttia raaka-aineesta paikallisilta maidontuottajilta, Italian mukaan tällainen ehto ei merkitse valtiontuen antamista, että maidon hankkimisen on tapahduttava markkinaehtojen mukaisesti. ehdoissa määrätään, samoissa sillä IV ARVIOINTI (69) (70) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan sovel- tuvuus toisessa myönnetty tuki, Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotan- nonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Toukokuun 17 päivänä 1999 maidon ja maitotuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 37 artiklassa (13) säädetään, että jollei mainitussa asetuksessa toisin säädetä, perustamissopi- muksen 87—89 artiklaa sovelletaan 1 artiklassa tarkoi- tettujen tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. Käytännössä kaikki ACCL:n tuotteet määräytyvät tämän artiklan mukaan (tuore maito, iskukuumennettu maito, jogurtti ja muut maitotuotteet). (12) EYVL L 209, 24. 7. 1992, s. 1. (13) Ks. alaviite 1. L 265/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 2000 (71) (72) (73) (74) Tämän seurauksena perustamissopimuksen 87—89 artiklaa sovelletaan kaikilta osin Rooman kaupungin ACCL:n hyväksi tekemiin toimiin. Arvioidakseen sitä, ovatko tuet perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista erikseen kolmea toimenpidettä: toimintatappioiden korvaamista, Lazion maidontuottajien hyväksi tehtyjä toimia sekä yksityistämisen yhteydessä myönnettyä tukea. komissio analysoi valtiontukea, Toimintatappioiden korvaaminen Komissio hyväksyy Italian viranomaisten esittämän väit- teen, jonka mukaan korvattu kokonaisosuus velasta on 96,6 miljardia Italian liiraa: ensiksikin vuosi 1992 (ACCL ja vuosi 1997 (yhtiö perustettiin joulukuussa 1992) myytiin kesäkuussa 1997) toiseksi komissio on samaa mieltä siitä, että merkittävä osuus ACCL:n velasta on katettu yhtiön omista varoista (99,25 miljardia Italian liiraa) ja että kattamatta on jäänyt koko- naan 5 miljardia Italian liiraa. jätetään pois; Tästä seuraa, että Rooman kaupungin vuosina 1993— 1996 järjestelmällisesti kattamien ACCL:n toimintatappi- oiden kokonaismäärä on 96,6 miljardia Italian liiraa. Näitä korvauksia on siis pidettävä tietyn maatalousteol- lisen yrityksen hyväksi julkisista varoista (Rooman kaupunki on julkinen viranomainen) myönnettynä jonka ansiosta yritykselle on kiistattomasti tukena, aiheutunut perusteetonta taloudellista ja rahoitusetua muiden Italiassa ja muissa jäsenvaltioissa toimivien samaa tukea nauttimatta jääneiden kilpailijoiden vahin- goksi. Kyseiset toimet heijastuvat epäilemättä jäsenvaltioiden väliseen kauppaan: jäsenvaltioiden välillähän käydään maidon alalla runsaasti kauppaa. Vuonna 1998 kaikista muista EU:n jäsenvaltioista tuotiin Italiaan maitoa 4,34 miljoonan tonnin edestä, ja toisaalta Italia vei kaikkiin muihin EU:n jäsenvaltioihin maitoa yhteensä 20 391 tonnin edestä. Samana vuonna Italia tuotti maitoa 4,2 miljardin ecun arvosta ja toisaalta EU:ssa tuotannon kokonaisarvo oli 38,5 miljardia ecua (14). (75) ACCL:n päätuotteen (tuoreen maidon) alalla käydystä kaupasta ei ole saatavilla yhteisönlaajuisia tarkkoja tietoja. Vuonna 1997 ACCL:n markkinaosuus Rooman markkinoilla oli tämän tuotteen osalta 60 prosenttia. Kuitenkaan Italian mielestä kyseisillä toimilla ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tiettyjen tuoreen maidon markkinoille ominaisten piirteiden vuoksi (kaupan pitämistä rajoittavien sääntöjen tiukkuus ja alueellisesti painottuvat markkinat). (76) Komission mielestä EU:n merkittävät maitomarkkinat on kuitenkin tässä nimenomaisessa tapauksessa otettava tähän määritelmään sisäl- huomioon kokonaisuutena: tyvät kaikki sellaiset maitotyypit, joiden kanssa ACCL:n tuottama tuore maito kilpailee tai voi kilpailla sekä niiden tuotteiden markkinat, joilla pyritään korvaamaan tuore maito kuluttajien ruokailutottumuksissa (varsinkin iskukuumennettu maito). Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että yritykselle annettu tuki on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua, vaikka yrityksen tuotteet kilpaili- (14) Lähde: Eurostat. sivatkin muiden jäsenvaltioiden tuotteiden kanssa ilman, että yritys itse veisi tuotteitaan ulkomaille. Tällainen tilanne voi ilmetä myös, kun asianomaisella alalla ei ole ylikapasiteettia. Kun jokin jäsenvaltio myöntää tukea yhdelle yritykselle, se voi olla vaikuttamatta sisäiseen tuotantoon tai se voi lisätä sitä, mikä aiheuttaa sen, että toisissa jäsenvaltiossa sijaitsevien yritysten mahdolli- suudet viedä tuotteitaan tämän jäsenvaltion markkinoille sen vuoksi vähentyvät. Tällainen tuki on siis omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua (15). (77) Näin ollen komissio päätyi siihen johtopäätökseen, että toimet kattamiseksi kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kiellon soveltamisalaan. toimintatappioiden ACCL:n (78) (79) (80) Tuet Lazion maidontuottajille tuottajille maksetuista Jos otetaan huomioon valituksessa esitetyt väitteet paikallisille korkeammista hinnoista tai suuremmista toimituksista, komissio katsoi aloittaessaan perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä, että ACCL:n toimintaa julkisena palveluna, jolloin toimintatappiot katettiin vuosittain, voitaisiin pitää valtiontukena Lazion maidon- tuottajien hyväksi. Italian viranomaisten mielestä ei ole sellaisia erityissään- nöksiä, jotka velvoittaisivat ACCL:n hankkimaan maitoa Lazion tuottajilta. Lisäksi komissio toteaa, että ACCL:n aiemmin noudattama hintapolitiikka merkitsi mukautu- mista maidon alalla tehtyjen sopimusten hintatasoon. Komissiolle toimitetuista tilastotiedoista käy selvästi ilmi, että ACCL:n maksamat hinnat ovat olleet järjestelmälli- sesti alhaisempia kuin erään toisen samalla alalla toi- mineen suuren yrityksen maksamat hinnat. Vastaavasti tilastotiedoista käy ilmi, että maitotoimitukset ovat aina olleet verrannollisia ACCL:n tuotantoon. Tämän seurauksena Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella ja Lazion maidontuottajia suosivan hintapolitiikan olemassaolon osoittavien todisteiden puuttuessa komissio päätyy siihen johtopäätökseen, että ACCL:n toimintaan vuosina 1993—1997 ei voida katsoa liittyvän valtiontukea Lazion maidontuottajien hyväksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla. ACCL:n yksityistäminen (81) Aloittaessaan perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä komissio ei voinut silloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella sulkea pois mahdollisuutta, että ostajalle olisi myönnetty tukea yksi- tyistämisen yhteydessä. (82) Komission vahvimmat epäilykset kohdistuvat kahteen eri seikkaan. Ensiksikin ACCL:n yksityistämistä koskeva ilmoitus julkaistiin ainoastaan kahdessa italialaisessa sanomalehdessä, eikä voida sulkea pois mahdollisuutta, että muut eurooppalaiset yritykset olisivat voineet olla (15) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-102/87, Ranskan tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio 13. 7. 1988 antama tuomio (Kok. 1988, s. 4067). 19. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 265/23 kiinnostuneita yksityistämisestä. Toiseksi, vaikka yhtiö myytiin eniten tarjoavalle hintaan, joka oli huomatta- vasti korkeampi kuin arvioitu yhtiön arvo, myynti tapahtui tietyillä ehdoilla. Kyseessä saattaa kuitenkin olla jos yksityisen sijoittajan maksama valtion tukitoimi, ilman tällaisia hinta on pienempi kuin se olisi ollut ehtoja, varsinkin ilman ehtoja, tietyn työvoiman tason säilyttämiseen ja raaka-aineiden hank- kimiseen paikallisilta tuottajilta. jotka liittyvät (83) Italia on kiistänyt komission esittämät perusteet sen aloittaessa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä ja katsoo, että yksityistämiseen ei sisältynyt perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Italian (84) Mitä tulee niihin erityisiin seikkoihin, jotka ovat antaneet viranomaisten epäilyille, aihetta komission mielestä julkaistut ilmoitukset olivat aivan riittäviä suuren yleisön tiedottamiseksi yksityistämismenettelystä, Italia saatiinhan ehdotuksiakin 25 kappaletta. Lisäksi pitää abstraktina ja spekulatiivisena väitettä, jonka mukaan yksityistämiseen liittyneillä ehdoilla olisi ollut vaikutusta yrityksen markkina-arvoon, ja kieltää, että olisi ollut olemassa objektiivisia seikkoja, joiden vuoksi tällaiset ehdot olisivat vaikuttaneet hintaan. Tästä seura, että Italian mielestä valtion varoja ei ole käytetty. (85) Alustavassa tuen tutkinnassa komissio otti huomioon ainoastaan valtion omaisuuden myyntiä koskevan vakiintuneen käytäntönsä (ks. 32 kohta). Tässä vaiheessa komissio katsoo, että alustavaan tutkintaan on sisällytet- komission tävä julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja raken- nuksia koskeviin kauppoihin sisältyvään tukeen liittyvän tiedonannon puitteissa (16). yksityistämismenettelystä arviointi (86) (87) Tämän tiedonannon mukaan sellaiset alueita ja raken- nuksia koskevat kaupat, jotka on toteutettu järjestämällä riittävästi julkistettu avoin tarjouskilpailu, johon ei liity ehtoja, eivät ole valtiontukea. Tätä määräystä ei sovelleta kyseisessä tapauksessa, koska yrityksen myyntiin liittyi ehtoja. liittyykö kauppaan valtiontukea, Samaan tiedonantoon sisältyy perusteita, joilla määritel- lään, jos kauppa tapahtuu niin, että tarjousmenettelyyn sisältyy ehtoja. Tällaisessa tapauksessa myytävän kohteen markkina-arvo määritellään ennen myyntineuvotteluja riippumattoman asiantuntijan tekemän asiantuntija-arvion avulla. Enin- tään viiden prosentin poikkeamaa sovitusta arvosta voidaan pitää markkinaehtojen mukaisena. Lisäksi kaup- paan voidaan liittää julkisen edun suojelemiseksi maa- alueita ja rakennuksia koskevia erityisiä velvoitteita, ei kuitenkaan ostajaa tai ostajan taloudellista toimintaa jos kaikilta mahdollisilta ostajilta koskevia velvoitteita, (16) EYVL C 209, 10. 7. 1997, s. 3. edellytetään tällaisen velvoitteen noudattamista ja jos ostajat pystyvät siihen. (88) (89) (90) Tästä tiedonannosta käy ilmi, että valtion omaisuuden myyntiä koskevissa menettelyissä jäsenvaltioita ei ole velvoitettu järjestämään virallisia tarjouskilpailumenette- lyjä eikä soveltamaan julkisia hankintoja koskevien direktiivien säännöksiä. Tästä seuraa, että riippumatta siitä, oliko julkistaminen aktiivista ja laajaa taikka ei, valtion omaisuuden myynti suorilla neuvotteluilla on yhteisön lainsäädännön osalta hyväksyttävää. Yhtiön myyntihinnan osalta ja myynnin tapahtuessa ilman virallista tarjouskilpailumenettelyä komissio edel- lyttää ainoastaan, että myyntihinnan on vastattava riip- pumattoman asiantuntijan arviosta ilmenevää omai- suuden markkina-arvoa. Ensinnäkin on todettava, että riippumaton arvio oli laadittu jo ennen lopullisia neuvotteluja Italian siviilioi- keuden 2343 artiklan nojalla. Rooman tuomioistuimen presidentin nimittämä asiantuntija oli arvioinut Centrale del Latte di Roma SpA:n kokonaisarvoksi 75,272 miljardia Italian liiraa. Komissio toteaa, että yhtiö myytiin rahallisesti arvioituna eniten tarjoavalle. Lisäksi tämä tarjous (106,6 miljardia Italian liiraa) oli 29 prosenttia korkeampi kuin asiantuntijan arvioitua yhtiön markkina-arvo. osalta komissio säilyttämisen (91) Myyntiehtojen osalta komissio toteaa ensinnäkin, että valtion omaisuuden myynti erityisehdoin on hyväksyt- tävää yhteisön oikeuden nojalla, jos nämä ehdot eivät ostajan kannalta merkitse syrjimistä. Kyseisessä kaupassa mikään ehdoista (työpaikkojen turvaaminen, rakenneuu- distussuunnitelman laatiminen, velvollisuus hankkia vähintään 80 prosenttia raaka-aineista paikallisilta tuot- tajilta ja tuotantopaikan säilyttäminen ennallaan viiden seuraavan vuoden ajan) ei ole ostajan kannalta syrjivä. Lisäksi komissio katsoo, että jotkin näistä ehdoista saat- tavat vaikuttaa yrityksen todelliseen markkinahintaan. Työpaikkojen pani merkille, että ostaja sitoutui säilyttämään ainoastaan 200 Jos otetaan silloisista 392 työpaikasta. työpaikkaa huomioon muut tarjoukset ja liiketoimintasuunnitelman arviot, tämä työpaikkojen määrä näyttää asianmukaiselta yhtiön normaalin toiminnan kannalta. Ostaja sitoutui myös laatimaan yhteensä 59,409 miljardin Italian liiran arvoltaan arvoisen tuotantosuunnitelman, muiden suunnitelmia korkeampi. Muiden ehtojen osalta vaikuttaa siltä, että niiden päämääränä oli varmistaa, yhtiön tuotantomallin jatkuminen. Siksi komissio on samaa mieltä Italian viranomaisten kanssa siitä, ettei ole mahdollista arvioida näiden ehtojen vaikutusta markkinahintaan, ja että sillä voi olla kumoava tällaisen vaikutuksen kannalta vaikutus, että valitun ehdokkaan tarjous oli merkittävästi riippumattoman asiantuntijan arviosta ilmenevää yri- tyksen arvoa korkeampi (42 prosenttia). kilpailijoiden ehdottamia joka oli L 265/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 2000 (92) että seuraa, komission alkuvaiheen vahvat Tästä epäilykset siitä, että ostajalle olisi yksityistämismenette- lyssä mahdollisesti myönnetty perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ovat pois- tuneet. (93) Ottaen huomioon edellä esitetyn päätelmän komissio katsoo, ettei ole enää tarpeen tutkia myyntiehtoja perus- tamissopimuksen 87—89 artiklan nojalla. Mahdolliset poikkeukset perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan (94) Ottaen huomioon edellä mainitun arvion komissio on päätynyt siihen johtopäätökseen, että se, ovatko tuet perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoi- tettua valtiontukea, on vahvistettavissa ainoastaan yhden seikan osalta niistä kolmesta seikasta, jotka otettiin alussa huomioon 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menet- telyn aloittamiseksi, eli ACCL:n toimintatappioiden korvaamisen osalta. (95) (96) (97) (98) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaan sisältyvä valtiontukien myöntämiskielto kuitenkaan ehdoton. Tämän artiklan 2 kohdassa lueteltuja poik- keuksia ei voida selvästikään soveltaa, jos otetaan huomioon kyseisten tukitoimien luonne ja niiden tavoit- teet. Italia ei ole myöskään esittänyt, että 87 artiklan 2 kohta olisi sovellettavissa näihin toimiin. ole ei Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa täsmen- netään, mitkä ovat ne seikat, joiden valossa valtiontukea voidaan pitää yhteismarkkinoihin soveltuvana. Tätä soveltuvuutta on arvioitava yhteisön eikä yksittäisen jäsenvaltion näkökulmasta. On yhteismarkkinoiden toiminnan edun mukaista, että valtiontukien myöntämis- kieltoon tehtäviä poikkeuksia on tulkittava ahtaasti. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei voida selvästikään soveltaa, koska tuki ei ole tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elin- taso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyölli- syys on vakava ongelma. 87 artiklan Perustamissopimuksen b alakohdan osalta kyseinen tuki ei ole tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Italian taloudessa olevan vakavan häiriön poistami- seen. kohdan 3 (99) Tukea ei ole tarkoitettu 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisten tavoitteiden toteuttamiseen, eikä se myöskään sovellu niihin. (100) Perustamissopimuksen 3 87 artiklan c alakohdan nojalla tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen voidaan pitää yhteismarkkinoihin soveltuvana, ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristirii- taisella tavalla. kohdan tuki jos (101) Komissio toteaa alustavasti, että vuoden 1992 lopun ja vuoden 1997 puolivälissä tapahtuneen myynnin välillä ACCL harjoitti ja tällöin Rooman kaupunki korvaa kaikki mahdolliset toimintatappiot. Tällaisissa tapauksissa komissio pitää jolla ei tavallisesti tällaisia korvauksia toimintatukena, edistetä alan tai alueen kehitystä (17). toimintaansa julkisena palveluna, (102) Italia väittää kuitenkin, että nämä tuet täyttävät perusta- missopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen ehdot, koska ne ovat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettäviä valtiontukia koskevien yhteisön suuntavii- vojen mukaisia (18). Ensimmäisessä vaiheessa komissio arvioi näitä määräyksiä niiden yhteisön suuntaviivojen valossa, jotka olivat voimassa tukea myönnettäessä ja perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä aloitettaessa. Sen jälkeen kyseiset suuntaviivat on vuoden 1999 puolivälissä kodifioitu (19). Kyseisten uusien suuntaviivojen kohdan 7. 5 b mukaisesti komissio tutkii ennen uusien suuntaviivojen voimaantuloa kaik- kien pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnet- tyjen valtiontukien soveltuvuuden yhteismarkkinoihin tuen myöntämishetkellä voimassa olleiden suuntavii- vojen perusteella. (103) Koska ACCL tuotti vuodesta toiseen tappiota, voidaan katsoa, että se täyttää sovellettavien suuntaviivojen kohdassa 2. 1 tarkoitetulle vaikeuksissa olevalle yrityk- selle asetetut ehdot. (104) Komission mielestä se, että Rooman kaupunki kattoi velat, ei ole sen vaikeuksissa olevien yritysten pelasta- mista koskevan yleisen tavoitteen mukaista, jolla tarkoi- tetaan ainoastaan lyhyen aikavälin helpotuksen tar- joamista pitkän aikavälin ratkaisuun pyrittäessä. Ollak- seen hyväksyttäviä pelastamistukien: — on muodostuttava käteistuista, jotka toteutetaan lai- joiden natakuina tai takaisinmaksettavina lainoina, korko vastaa kulloistakin markkinakorkoa, — on rajoituttava määrältään siihen, mikä katsotaan jatkamiseksi juok- tarpeelliseksi (esimerkiksi palkkakulujen korvaaminen tai sevat hankinnat), toiminnan yrityksen — on oltava sellaisia, että ne voidaan myöntää vain (tavallisesti enintään kuudeksi tarpeelliseksi ajaksi kuukaudeksi) sen mukaan, mitä tarpeellisesta ja toteuttamiskelpoisesta tervehdyttämistoimenpiteestä on määritelty, — syynä on oltava akuutit sosiaaliset vaikeudet, eikä niillä saa olla perustelemattomia kielteisiä vaikutuksia jäsenvaltioiden tuotanto- ja maatalousalan tilantee- seen, — on oltava pääsääntöisesti kertaluonteisia. (17) Ks. alaviite 5. (18) Ks. alaviite 11. (19) EYVL C 288, 9. 10. 1999, s. 2. 19. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 265/25 (105) Edellä esitetyt vuotuiset korvaukset eivät ole markkina- koron mukaisia, eivätkä ne ole kertaluonteisia toimia. Näin ollen ei voida katsoa, että ne täyttäisivät suuntavii- voissa asetettuja vaikeuksissa olevien yritysten pelastami- seen ja rakenneuudistukseen myönnettävien valtiontu- kien ehtoja. e) Valvonta ja vuosikertomus Rakenneuudistustukien myöntämistä on valvottava asianmukaisiin kertomuksiin perustuvien määräai- kaisten tarkastusten avulla. (106) Sovellettavien suuntaviivojen puitteissa rakenneuudistus- tuki voidaan hyväksyä ainoastaan, mikäli seuraavat yleis- luonteiset ehdot täyttyvät: a) Elinkelpoisuuden palauttaminen (107) Yleisesti ottaen yhteys ei ole ilmeinen yrityksen sisällä tehtyjen mahdollisten rakenneuudistustoimien ja toimin- tatappiot korvaavan ”julkisten palvelujen” järjestelmän välillä. Velkojen korvaaminen onkin aloitettu jo vuodesta 1992 lähtien, vaikka rakenneuudistussuunnitelma (josta käytetään nimitystä ”piano aziendale 1995—1997”) käynnistettiin vasta 1995. Kaikkien rakenneuudistussuunnitelmien on mahdol- listettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Elinkelpoisuuden paranemisen on perus- tuttava pääasiassa sisäisiin toimenpiteisiin, ja se voi perustua ulkoisiin seikkoihin vain siinä tapauksessa, että näiden seikkojen kehittymisestä esitetyt arviot Jotta elinkelpoisuudelle ovat yleisesti hyväksyttyjä. asetetut kriteerit täyttyisivät, yrityksen olisi raken- neuudistussuunnitelman avulla pystyttävä vastaa- maan itse kaikista kustannuksistaan, kuoletuskustan- nukset ja pääoman tuoton olisi oltava vähintään sellainen, että yritys voi kilpailla omin voimin. rahoituskulut mukaan luettuina, ja b) Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen Kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Mikäli kysyntää ja tarjontaa kuvaavasta objektiivisesta tilan- nearviosta käy ilmi, että esiintyy tuotannon ylikapasi- teettia, rakenneuudistussuunnitelman on edistettävä suhteessa saatuun tukeen kyseisten markkinoiden rakenneuudistusta Euroopan yhteisössä joko supista- malla tuotantokapasiteettia peruuttamattomasti tai luopumalla toiminnasta kokonaan. c) Kustannusten ja rakenneuudistuksen etujen suhteellisuus ja niiden on oltava Tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi, suhteessa yhteisön tasolla saavutettaviin etuihin. Tuensaajien on rakenneuudistukseen merkittävällä osallistuttava määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ul- koisella rahoituksella. Kilpailun vääristymisen rajoitta- miseksi on vältettävä sellaisen tai niin suuren tuen myöntämistä, että yritys saisi liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristä- vään toimintaan. d) Rakenneuudistussuunnitelman tehokas toteuttaminen ja edellytysten noudattaminen Yrityksen on pantava komission hyväksymä raken- neuudistussuunnitelma täytäntöön kokonaisuudes- saan ja noudatettava kaikkia komission päätöksessä säädettyjä velvoitteita. (108) Mitä tulee elinkelpoisuuden palauttamiseen kohtuulli- perustuu rakenneuudistussuunnitelma ajassa, sessa seuraaviin toimiin: — teollisten kustannusten alentamiseen 5,6 prosenttia teollisen jalostamisen tehokkuutta lisäämällä, — yleisten jalostuskustannusten alentamiseen 37,5 prosenttia pääasiassa vähentämällä henkilöstöä ja yleisiä hallinnollisia kuluja. Rakenneuudistussuunni- telmaan sisältyi henkilöstön vähentäminen lähes 200 hengeltä (ennen ohjelmaa työntekijöiden määrä oli ja tavoitteena oli 280 työntekijää vuonna 488, 1997). Näihin liittyvien käyttökustannusten alene- minen arvioitiin 15 miljardiksi Italian liiraksi vuosit- tain, — 9,8 miljardin Italian liiran suuruisen investointisuun- nitelman toteuttaminen vuoteen 1997 mennessä, ja tällä pyrittiin pääasiassa silloisten jalostuslinjojen ja varsinkin iskukuumennetun maidon jalostuslinjan uudistamiseen, — rakenneuudistussuunnitelma perustui tuotevali- koiman uudenlaiseen kohdentamiseen. Se tarkoitti pakattujen maitotuotteiden myynnin lisäämistä yhteensä 6 prosentilla. Kaiken kaikkiaan tätä tuoreen maidon tuotannon prosenttilukua vastasi vähentyminen 5 prosentilla ja muiden maitotuot- teiden tuotannon huomattava lisääntyminen: kerma (lisäys 60 prosenttia), ja iskukuumennettu jogurtti maito (lisäys 300 prosenttia). Yrityksen liikevaihdon arvioitiin kasvavan 37 prosenttia vuoteen 1997 mennessä, — tehottomana pidetyn myynnin rakenteellinen uudis- taminen ja uuden markkinointipolitiikan kehittä- minen. sisäisiä toimenpiteitä, joukko olennaisia (109) ACCL:n rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy merkit- joita tävä voidaan pitää yhteisön suuntaviivojen mukaisena sanee- rausohjelmana. Ohjelmaan ei kuitenkaan alusta alkaen sisällytetty elinkelpoisuuden todellista palauttamista, vaan nettotuloksen parantaminen (vuoden 1995 – 13 miljardista Italian liirasta vuoden 1997 – 5,9 miljardiin Italian liiraan), joka on ainoastaan hyvä lähtökohta voiton tuottamiselle. Ohjelmaan ei siis sisältynyt elinkel- poisuuden palauttamista suuntaviivojen mukaisesti, eli sellaista tuottavuutta, joka olisi riittävä kattamaan kaikki ja takaamaan tietyn pääoman tuoton. kustannukset L 265/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 2000 Vaikka yksityistämisen jälkeen vuonna 1998 yritys tuot- tikin voittoa (1,5 miljardia Italian liiraa), komissio katsoo, että yhtiön myynnin vuoksi uutta yhtiötä ei voida enää pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. uudet yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, kohdat 125 ja 7 (20)). Lisäksi tämä voitto näyttää synty- neen muiden toimien toteuttamisen myötä. Vaikka ACCL:n selvitystilamenettelyyn liittyikin jonkin verran ylimääräisiä kuluja, vuoden 1997 toimintatulos on tappiollinen (– 57,1 miljardia Italian liiraa), selkeästi mikä viittaa siihen, että rakenneuudistussuunnitelmaa (jonka Italia on vahvistanut) ei ole pantu kokonaisuudes- saan täytäntöön. Tästä seuraa, että komissio ei voi katsoa, että rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen ensimmäinen ehto täyttyisi. (110) Mitä tulee toisen ehdon noudattamiseen, ACCL:n vuosien 1995—1997 rakenneuudistussuunnitelmaan ei joilla pyritään poistamaan sisälly määräyksiä toimista, kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset mahdol- lisimman laajasti. Lisäksi yhteisön laajuisesta rakenteelli- sesta ylikapasiteetista kärsivillä toimialoilla rakenneuu- distustuella on edistettävä kyseisen toimialan rakenneuu- distusta supistamalla yrityksen tuotantokapasiteettia tai peruuttamattomasti. ACCL lakkauttamalla toiminta toimi maidon ja maitotuotteiden alalla, jolla vallitsee yhteisön laajuisesti huomattava ylikapasiteetti. Tiukat (sinä alakohtaiset aikana, sekä perustuotannossa (neuvoston 20 päivänä toukokuuta 1997 annettu asetus (EY) N:o 950/97 maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta, 6 artikla (21)) että maitotuotteiden jalostamisessa kuten myös kaupan pitämisessä (komission päätöksen 94/173/EY liitteessä oleva 2. 3 kohta (22)) ovat siitä osoituksena. Rakenneuu- distussuunnitelmaan ei sisälly, kuten ei Italian viran- omaisten huomautuksiinkaan, viittauksia tuotantokapa- siteetin tai kaupan pitämisen lopettamiseen. Näin ollen komissio katsoo, että rakenneuudistusta koskevien suun- taviivojen toinen ehto ei täyty. rajoitukset jolloin rakenneuudistus oli käynnissä) investointeja koskevat (112) Näin ollen komissio katsoo, että tukitoimi ei ole vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja rakenneuu- distusta koskevien suuntaviivojen mukainen. Perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan sovel- tuvuus (113) Aloittaessaan perustamissopimuksen 88 artiklan 2 että kohdan mukaista menettelyä komissio katsoi, ACCL:n toimet eivät olisi erityistehtäviä, jotka saattai- sivat oikeuttaa poikkeuksiin perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla (23). Lisäksi komissio katsoi, että yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvia perustamis- sopimuksen liitteessä I mainittuja tuotteita tuottavia ja markkinoivia yrityksiä ei voida pitää 86 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä, joiden tehtäväksi on uskottu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottaminen. (114) Italian viranomaiset eivät ole vastauksessaan kiistäneet komission esittämää näkökulmaa. (115) Tämän seurauksena komissio vahvistaa aiemmin esittä- mänsä näkemyksen perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan soveltumattomuudesta koskemaan maitotuot- teita tuottavaa ja markkinoivaa yritystä. V PÄÄTÖS (116) Komissio toteaa, että ACCL:n vuosina 1992—1997 kärsimien toimintatappioiden korvaaminen on perusta- missopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. (117) Komissio että edellä katsoo kuitenkin, esitetyt korvaukset eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Lazion maidontuot- tajien hyväksi. Vastaavasti komissio katsoo, että ACCL:n yksityistämiseen ei sisälly perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. (111) Kolmas ehto liittyy rakenneuudistustuen kustannusten ja tuella saavutettavien etujen suhteellisuuteen yhteisön näkökulmasta. Jos otetaan huomioon tuen muoto (toimintatappioiden korvaaminen), tätä ehtoa ei nouda- tettu, koska komissio ei voi katsoa, että tuet olisi rajattu määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuu- distuksen toteuttamiseksi; yrityksen omaksuman velan korvaamistavan ansiosta yritys sai käyttöönsä rahavaroja jatkuvasti enemmän kuin olisi ollut tarpeellista raken- neuudistuksen toteuttamiseksi (ks. 107 kohta). (20) EYVL C 288, 9. 10. 1999, s. 2. (21) EYVL L 142, 2. 6. 1997, s. 1. (22) Päätös maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitä- misen edellytysten parantamista koskevien investointien valintape- rusteista sekä päätöksen 90/342/ETY kumoamisesta (EYVL L 79, 23. 3. 1994, s. 29). (118) Komissio pahoittelee, että Italia on toimeenpannut edellä tuet perustamissopimuksen 88 artiklan 3 mainitut kohdan vastaisesti. (119) Edellä mainituista syistä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ehdot täyttävään tukeen ei voida soveltaa mitään 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksista. Vastaavasti 86 artiklan 2 kohdan poikkeusta ei voida soveltaa tähän tukeen, joka on näin ollen yhteismarkki- noille soveltumatonta. (120) Tämä johtopäätös ei kuitenkaan estä soveltamasta komission mahdollista kantaa perustamissopimuksen 87—89 artiklojen mukaan 8 päivänä kesäkuuta 1990 annetun paikallisten itsehallintoyksiköiden järjestämistä koskevan Italian lain säännöksiin. (23) Ks. edellä alaviite 7. 19. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 265/27 (121) Tällaisissa tapauksissa, joissa myönnetään tukea, josta ei ole ilmoitettu ja joka on myönnetty komission lopullista päätöstä odottamatta, niiden perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa säädettyjen menettelysääntöjen sito- vuuden vuoksi, joiden välittömän vaikutuksen yhteisön tuomioistuin on tunnustanut asiassa 77/72 Carmine Capolongo v. Azienda Agricola Maya 19 päivänä kesä- kuuta 1973 (24) ja asiassa 120/73 Gebr. Lorenz GmbH v. Saksan liittotasavalta 11 päivänä joulukuuta 1973 (25) sekä asiassa 78/76 Steinicke und Weinlig v. Saksan liit- totasavalta 22 päivänä maaliskuuta 1977 (26) antamis- saan tuomioissa, laitonta tukea ei voida oikaista jälkikä- teen (21 päivänä joulukuuta 1991 annettu tuomio asiassa C-354/90 Fédération nationale du commerce v. extérieur Ranska (27)). des produits alimentaires autres et (122) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdassa (28) sääde- tään, että sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenval- tion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Takaisinperintä on vält- tämätöntä, jotta tilanne voidaan palauttaa ennen tukea vallinneen kaltaiseksi ja jotta voidaan poistaa kaikki tuen myöntämisen jälkeen tuensaajalle laittomasti aiheutuneet taloudelliset edut. (123) Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 2 kohdassa säädetään, että perittävään tukeen lisätään korko, jonka suuruuden komissio vahvistaa. Korkoa maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti. (124) Takaisinperintä on toteutettava Italian lainsäädännön mukaisten menettelyjen mukaisesti. Takaisin perittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki myön- tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko nettiin, perustuu markkinakorkoon ja aluetukien avustusekviva- lenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon (29). (125) Tässä tapauksessa on tarpeen myös tarkentaa, mihin takaisinperintä kohdistuu. Vuosina 1992—1997 ACCL sai tukea yhteensä 96,6 miljardin Italian liiran edestä toimintatappioiden kattamiseen. Rooman kaupungin 8 päivänä heinäkuuta 1996 tekemällä päätöksellä ACCL:n omaisuus siirrettiin Centrale del Latte di Roma SpA:lle. Jälkimmäinen yritys myytiin myöhemmin tavallisissa ja siten valtio saavutti parhaan markkinaolosuhteissa, (24) Kok. 1973, s. 611. (25) Kok. 1973, s. 1417. (26) Kok. 1977, s. 595. (27) Kok. 1991, s. I-5505. (28) EYVL L 83, 27. 3. 1999, s. 1. (29) EYVL C 74, 10. 3. 1998, s. 9. mahdollisen taloudellisen lopputuloksen perinteiseen selvitystilaan asettamiseen verrattuna. Tällaisessa tilan- teessa komissio katsoo, että tämä toimenpide voidaan rinnastaa omaisuudenmyyntisopimukseen (”asset deal”), jossa Centrale del Latte di Roma SpA toimi ainoastaan välineenä. Lisäksi ostaja (suuri yksityinen teollisuusyh- tymä) ei saanut minkäänlaista hyötyä edellä mainitusta tuesta, sillä se ei ole enää oikeudellinen yksikkö, eikä sen tarvitse näin ollen korvata tätä tukea. Näin ollen ACCL:n on maksettava tuet takaisin. (126) Tämä päätös ei rajoita niiden päätelmien soveltamista, jotka komissio tarvittaessa tekee yhteisen maatalouspoli- tiikan rahoittamisesta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR), ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Azienda Comunale Centrale del Latte di Roman vuosina 1992—1997 kärsimien toimintatappioiden korvaamiseen liit- tyneet toimet eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Lazion maidontuottajien hyväksi. Azienda Comunale Centrale del Latte di Roman yksityis- sisälly perustamissopimuksen 87 artiklan 1 2. tämiseen ei kohdassa tarkoitettua valtiontukea. 3. Azienda Comunale Centrale del Latte di Roman vuosina 1992—1997 kärsimien toimintatappioiden korvaaminen on tukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. 2 artikla Italian viranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat 1. toimenpiteet 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tuensaajille sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta. 2. Takaisinperintä on toteutettava Italian lainsäädännön mukaisten menettelyjen mukaisesti. Takaisin perittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytet- tyyn viitekorkoon. 3 artikla Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. L 265/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 10. 2000 Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle. 4 artikla Tehty Brysselissä 11 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1124/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission. Weißbuch zur Lebensmittelsicherheit und Europäische Lebensmittelbehörde.

eurovoc_concepts:
European Commission
European Food Safety Authority
interinstitutional relations (EU)
operation of the Institutions

formats: html pdf print

text: C 46 E/128 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/139) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1124/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (11. April 2000) Betrifft: Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit und Europ(cid:228)ische Lebensmittelbeh(cid:246)rde Im Januar 2000 erschien das Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit (KOM(1999) 719/endg. ). In Kapitel 4 wird die Einrichtung einer Europ(cid:228)ischen Lebensmittelbeh(cid:246)rde behandelt. In Kapitel 5 wird auf die rechtlichen Aspekte der Lebensmittelsicherheit eingegangen. Es werden zahlreiche Informationen (cid:252)ber die Lebensmittelsicherheit gesammelt. Oft werden diese Infor- mationen jedoch nicht gut verkn(cid:252)pft und/oder analysiert. Die (t(cid:228)gliche) Risikoanalyse sollte daher ver- bessert werden, damit man rechtzeitig auf m(cid:246)gliche Gefahren reagieren kann (Punkt 16 und 17). Wie wird die Zusammenarbeit zwischen der Lebensmittelbeh(cid:246)rde und der Kommission a) verfahrens- technisch und b) praktisch organisiert, um den hohen Anforderungen der (t(cid:228)glichen) Risikoanalyse mit dem Ziel gerecht zu werden, rechtzeitig auf m(cid:246)gliche Gefahren zu reagieren? (2001/C 46 E/140) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1126/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (11. April 2000) Betrifft: Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit und Europ(cid:228)ische Lebensmittelbeh(cid:246)rde Im Januar 2000 erschien das Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit (KOM(1999) 719/endg. ). In Kapitel 4 wird die Einrichtung einer Europ(cid:228)ischen Lebensmittelbeh(cid:246)rde behandelt. In Kapitel 5 wird auf die rechtlichen Aspekte der Lebensmittelsicherheit eingegangen. Die bestehenden wissenschaftlichen Aussch(cid:252)sse werden ziemlich stark gefordert und weisen auf den Zeitaufwand in Verbindung mit ihren Beratungst(cid:228)tigkeiten hin (Punkt 22 ff). Die noch einzurichtende Lebensmittelbeh(cid:246)rde sollte ihr Augenmerk auf dieses Problem richten. Die Einstellung von ausreichend qualifizierten Mitarbeitern in der Beh(cid:246)rde kann dazu beitragen, da(cid:223) die wissenschaftliche Beratung besser und schneller vonstatten geht. 1. Wie wird die Kommission den Zeitraum vor der Einrichtung der Beh(cid:246)rde und der Aufnahme ihrer T(cid:228)tigkeit (cid:252)berbr(cid:252)cken? 2. Wie wird die Kommission die Aufgabenverteilung zwischen dem Stab der Beh(cid:246)rde und den beratenden Aussch(cid:252)ssen regeln? (2001/C 46 E/141) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1129/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (11. April 2000) Betrifft: Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit und Europ(cid:228)ische Lebensmittelbeh(cid:246)rde Im Januar 2000 erschien das Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit (KOM(1999) 719 endg. ). In Kapitel 4 wird die Einrichtung einer Europ(cid:228)ischen Lebensmittelbeh(cid:246)rde behandelt. In Kapitel 5 wird auf die rechtlichen Aspekte der Lebensmittelsicherheit eingegangen. Im Wei(cid:223)buch sind drei Gr(cid:252)nde daf(cid:252)r genannt, da(cid:223) das Risikomanagement nicht in das Mandat der Beh(cid:246)rde einbezogen wird (Punkt 33). So enth(cid:228)lt der EU-Vertrag die Vorschrift, da(cid:223) die Kontrollfunktion und die gesetzgeberischen Befugnisse zur Zust(cid:228)ndigkeit der Kommission geh(cid:246)ren. Beabsichtigt die Kommission, die Frage der Kontrollfunktion und der delegierten Rechtsvorschriften f(cid:252)r die Lebensmittelbeh(cid:246)rde auf die Tagesordnung der n(cid:228)chsten Regierungskonferenz zu setzen, so da(cid:223) l(cid:228)ngerfri- stige L(cid:246)sungen er(cid:246)rtert werden k(cid:246)nnen? Falls nein, h(cid:228)lt die Kommission es nicht f(cid:252)r erforderlich, da(cid:223) der Lebensmittelbeh(cid:246)rde letztendlich eine Kontrollfunktion und die Befugnis f(cid:252)r delegierte Rechtsvorschriften (cid:252)bertragen werden?


title: PREGUNTA ESCRITA E-1124/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisión. Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo.

text: C 46 E/128 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/139) PREGUNTA ESCRITA E-1124/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. Se recopila gran cantidad de informaci(cid:243)n sobre seguridad alimentaria. Sin embargo, a menudo dicha informaci(cid:243)n no se coordina o analiza de forma correcta. As(cid:237) pues, es preciso mejorar el anÆlisis (diario) de riesgos para poder reaccionar a tiempo ante los peligros potenciales (apartados 16 y 17). ¿De quØ forma se organiza la cooperaci(cid:243)n entre el Organismo alimentario y la Comisi(cid:243)n desde el punto de vista de los procedimientos y en la prÆctica, a fin de poder satisfacer el alto nivel de exigencia que entraæa el anÆlisis (diario) de riesgos para poder reaccionar a tiempo ante los peligros potenciales? (2001/C 46 E/140) PREGUNTA ESCRITA E-1126/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. Los comitØs cient(cid:237)ficos existentes estÆn bastante sobrecargados y piden que se tenga en cuenta el tiempo preciso para sus actividades de asesoramiento (apartado 22 y siguientes). El Organismo alimentario que pretende crearse debe tener presente este problema. La contrataci(cid:243)n de personal suficientemente cualifi- cado para el Organismo puede contribuir a un mejor y mÆs rÆpido desarrollo del asesoramiento cient(cid:237)fico. ¿C(cid:243)mo pretende la Comisi(cid:243)n salvar el per(cid:237)odo previo a la creaci(cid:243)n y entrada en funcionamiento del 1. Organismo? ¿C(cid:243)mo regularÆ la Comisi(cid:243)n la distribuci(cid:243)n de cometidos entre el personal del Organismo y los 2. comitØs consultivos? (2001/C 46 E/141) PREGUNTA ESCRITA E-1129/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Asunto: Libro Blanco sobre seguridad alimentaria y Organismo alimentario europeo En enero de 2000 se public(cid:243) el Libro Blanco sobre seguridad alimentaria (COM(1999) 719 final). El cap(cid:237)tulo 4 del mismo trata de la creaci(cid:243)n de un Organismo alimentario europeo (OAE), y el cap(cid:237)tulo 5, de la legislaci(cid:243)n relativa a la seguridad alimentaria. El Libro Blanco aduce tres motivos que justifican la no inclusi(cid:243)n de la gesti(cid:243)n de los riesgos en el mandato del Organismo (apartado 33). Uno de ellos es que el Tratado UE prevØ que la funci(cid:243)n de control y las competencias en materia de reglamentaci(cid:243)n incumben a la Comisi(cid:243)n. ¿Se propone la Comisi(cid:243)n incluir en el orden del d(cid:237)a de la pr(cid:243)xima Conferencia Intergubernamental (CIG) la cuesti(cid:243)n de la funci(cid:243)n de control y la delegaci(cid:243)n de competencias de reglamentaci(cid:243)n, de forma que puedan examinarse soluciones a largo plazo? En caso negativo, ¿no considera la Comisi(cid:243)n necesario que, en su momento, el Organismo alimentario obtenga una funci(cid:243)n de control y la delegaci(cid:243)n de competencias de reglamentaci(cid:243)n?


title: PERGUNTA ESCRITA E-1111/00 apresentada por Pernille Frahm (GUE/NGL) à Comissão. Campanha publicitária sobre as laranjas espanholas.

eurovoc_concepts:
Denmark
EU financing
Spain
advertising
citrus fruit
competence of the Member States
pesticide residue

text: C 89 E/12 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 3. 2001 (2001/C 89 E/010) PERGUNTA ESCRITA E-1111/00 apresentada por Pernille Frahm (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo Objecto: Campanha publicitÆria sobre as laranjas espanholas (11 de Abril de 2000) Com base no estudo tornado pœblico pela organiza(cid:231)ªo dinamarquesa, Informa(cid:231)ªo Verde (Grłn Informa- tion) e segundo o qual as laranjas espanholas tŒm um alarmante teor de res(cid:237)duos de pesticidas, solicita-se (cid:224) Comissªo que informe por que razªo decidiu contribuir com recursos comunitÆrios para publicitar as referidas laranjas e se tenciona, caso os dados referidos no Informa(cid:231)ªo Verde se confirmem, retirar o seu apoio (cid:224) campanha publicitÆria? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (16 de Junho de 2000) A Comissªo recorda (cid:224) Sra Deputada que a campanha de promo(cid:231)ªo a favor dos citrinos de origem comunitÆria Ø regulamentada pelo Regulamento (CEE) no 1201/90 do Conselho, de 7 de Maio de 1990, relativo a medidas destinadas a aumentar o consumo de citrinos (1), que considera, nomeadamente, que as frutos e produtos hort(cid:237)colas sªo produtos sªos, cujo consumo Ø conveniente fomentar no (cid:226)mbito de uma alimenta(cid:231)ªo sª e equilibrada. O seu artigo 2o estipula que as ac(cid:231)ıes de promo(cid:231)ªo nªo devem fazer referŒncia a qualquer Estado-membro. Por consequŒncia, a campanha citada destina-se a promover o consumo de citrinos colhidos na Comunidade. A Comissªo nªo tem conhecimento de inquØritos que revelem que laranjas originÆrias duma das suas regiıes tŒm um teor elevado de pesticidas. Pede, pois, (cid:224) Sra Deputada que lhe transmita todas as informa(cid:231)ıes fidedignas quanto a essa questªo. AlØm disso, faz notar que as laranjas comercializadas na Comunidade devem cumprir a regulamenta(cid:231)ªo comunitÆria em matØria de res(cid:237)duos de pesticidas. As autoridades dinamarquesas estªo encarregadas de verificar o cumprimento dessa regulamenta(cid:231)ªo no territ(cid:243)rio dinamarquŒs. O sistema comunitÆrio de alerta rÆpida para a alimenta(cid:231)ªo permite um interc(cid:226)mbio rÆpido de informa(cid:231)ıes entre a Comissªo e os Estados- -membros, quando se detectem teores elevados de pesticidas, ou doutros contaminantes nos gØneros aliment(cid:237)cios. Nos œltimos seis meses a Comissªo nªo recebeu qualquer notifica(cid:231)ªo dinamarquesa relativa a pesticidas em laranjas espanholas. (1) JO L 119 de 11. 5. 1990. (2001/C 89 E/011) PERGUNTA ESCRITA E-1166/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (12 de Abril de 2000) Objecto: Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia Em Janeiro de 2000 foi publicado o Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (COM(1999) 719). O cap(cid:237)tulo 4 faz referŒncia (cid:224) cria(cid:231)ªo de uma Autoridade Alimentar Europeia (AAE). No cap(cid:237)tulo 5, Ø abordada a legisla(cid:231)ªo em matØria de seguran(cid:231)a dos alimentos. As exigŒncias comunitÆrias em matØria de seguran(cid:231)a dos alimentos tambØm se aplicam aos produtos exportados para pa(cid:237)ses terceiros (ponto 109). A Comissªo deverÆ analisar a necessidade de definir modalidades de certifica(cid:231)ªo das exporta(cid:231)ıes. Tenciona a Comissªo integrar este princ(cid:237)pio na legisla(cid:231)ªo global relativa aos alimentos? Em caso negativo, por que motivo nªo o faz, dado o grande impacto da mesma na produ(cid:231)ªo e exporta(cid:231)ªo de alimentos? Em caso afirmativo, em que medida serÆ a obriga(cid:231)ªo de reciprocidade inclu(cid:237)da e considerada imprescind(cid:237)vel em rela(cid:231)ªo a pa(cid:237)ses terceiros?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1265/00 af Hugues Martin (PPE-DE) til Kommissionen. Præcisioner vedrørende en exceptionel eksportstøttes forenelighed med fællesskabsretten.

eurovoc_concepts:
France
aid to disaster victims
application of EU law
bad weather
control of State aid
export aid
wood product

text: 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/161 (2001/C 46 E/185) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1265/00 af Hugues Martin (PPE-DE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Pr(cid:230)cisioner vedrłrende en exceptionel eksportstłttes forenelighed med f(cid:230)llesskabsretten Den storm, som h(cid:230)rgede Vesteuropa i december 1999, forvoldte uhłrte skader inden for skovbrugs- sektoren. Det lader ikke til, at EU-institutionerne har forst(cid:229)et omfanget af den łkonomiske, sociale og kulturelle indvirkning af de for(cid:229)rsagede łdel(cid:230)ggelser, for slet ikke at tale om de łgede risici for brande nu, hvor sommers(cid:230)sonen n(cid:230)rmer sig, til trods for de forhandlinger, der har fundet sted i Europa-Parlamentet. For at tackle den presserende situation har den franske regering bl. a. besluttet at allokere et belłb p(cid:229) 50 FRF pr. ton for transport af tr(cid:230) beregnet til eksport til EU-medlemsstaterne og til tredjelande. F(cid:230)llesskabets konkurrenceregler og navnlig pligten til f(cid:230)llesskabspr(cid:230)ference forbyder med rette en s(cid:229)dan bistand, med undtagelse af n(cid:229)r den tager sigte p(cid:229) at afhj(cid:230)lpe en exceptionel situation. Det hedder s(cid:229)ledes i artikel 87, stk. 2, litra b), i TEF: »Forenelige med f(cid:230)llesmarkedet er: [(cid:133)] stłtte, hvis form(cid:229)l er at r(cid:229)de bod p(cid:229) skader, der er for(cid:229)rsaget af naturkatastrofer eller af andre us(cid:230)dvanlige begivenheder«. Vil Kommissionen tage hensyn til denne exceptionelle karakter, s(cid:229)ledes som den gjorde det bl. a. efter den store tłrke i Portugal i 1993-1994, og vil tillade den stłtte, som Frankrig har iv(cid:230)rksat? Svar afgivet af Franz Fischler p(cid:229) Kommissionens vegne (3. maj 2000) Den stłtte, som de franske myndigheder har givet meddelelse om, er for łjeblikket ved at blive gennem- g(cid:229)et af Kommissionen i lyset af artikel 87 (tidl. artikel 92, stk. 2 litra b) i EF-traktaten. Kommissionen głr en s(cid:230)rlig indsats for, at der kan tr(cid:230)ffes en hurtig beslutning i denne sag. (2001/C 46 E/186) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1276/00 af Jan Andersson (PSE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Kommissionens planer om at fremme aftaler vedrłrende livslang uddannelse Europa-Parlamentet har ved en r(cid:230)kke lejligheder givet udtryk for nłdvendigheden af, at Kommissionen medvirker til at fremme aftaler om livslang uddannelse mellem parterne p(cid:229) det europ(cid:230)iske arbejdsmarked. I konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Lissabon opfordres R(cid:229)det og Kommissionen til at behandle fire nłgleomr(cid:229)der, herunder: »hłjere prioritering af livslang uddannelse som en grundl(cid:230)ggende komponent i den europ(cid:230)iske sociale model, blandt andet ved at fremme aftaler mellem arbejdsmarkedets parter om innovation og livslang uddannelse (cid:133)« (konklusion 29). Kommissionens indsats for at fremme aftaler mellem parterne kunne best(cid:229) i, at den oplyser, hvilke former for lovgivningsinitiativer Kommis- sionen har til hensigt at tage med henblik p(cid:229) at fremme livslang uddannelse. Kan Kommissionen oplyse, hvilke initiativer den har taget og p(cid:229)t(cid:230)nker at tage for at fremme aftaler mellem parterne p(cid:229) det europ(cid:230)iske arbejdsmarked, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r livslang uddannelse?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1137/00 υποβολή: Bart Staes (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Το λευκό βιβλίο για την ασφάλεια των τροφίμων και η Ευρωπαϊκή Υπηρεσία Τροφίμων.

eurovoc_concepts:
EU law
European Food Safety Authority
food safety
interpretation of the law
powers of the institutions (EU)

text: C 46 E/130 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/145) GRAPTH ERVTHSH E-1135/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Το λευκο΄ βιβλι΄ο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων και η Ευρωπαι¤κη΄ Υπηρεσι΄α Τροφι΄µων Τον Ιανουα΄ριο του 2000 δηµοσιευ΄θηκε το λευκο΄ βιβλι΄ο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων (COM(1999)719). Το κεφα΄λαιο 4 αναφε΄ρεται στη συ΄σταση µιας Ευρωπαι¤κη΄ς Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων (ΕΥΤ), ενω΄ το κεφα΄λαιο 5 αφορα΄ το νοµοθετικο΄ πλαι΄σιο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων. Το πεδι΄ο της Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων καλυ΄πτει ολο΄κληρη την τροφικη΄ αλυσι΄δα και αφορα΄ το΄σο την ασφα΄λεια των τροφι΄µων ο΄σο και τα ζητη΄µατα διατροφη΄ς. Η Υπηρεσι΄α Τροφι΄µων θα ε΄χει δικο΄ της πρου¤πολογισµο΄ για ε΄ρευνες σε ε΄κτακτες καταστα΄σεις και θα διατηρει΄ επαφε΄ς µε τις επιστηµονικε΄ς επιτροπε΄ς και µε την Επιτροπη΄ (σηµει΄α 45 κ. ε. ). Η διευ΄ρυνση της επιστηµονικη΄ς γραµµατει΄ας για την υποστη΄ριξη του επιστηµονικου΄ γνωµοδοτικου΄ ε΄ργου ει΄ναι απαραι΄τητη, για τη βελτι΄ωση της ποιο΄τητας και της ταχυ΄τητας των επιστηµονικω΄ν γνωµοδοτη΄σεων. Ένας δικο΄ς της πρου¤πολογισµο΄ς για συγκεκριµε΄νες ε΄ρευνες θα της δω΄σει ευελιξι΄α. Ακο΄µη, ζωτικη΄ς σηµασι΄ας ει΄ναι η συ΄νθεση του προσωπικου΄ της Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων. 1. Ποιον πρου¤πολογισµο΄ προτει΄νει η Επιτροπη΄ για την Υπηρεσι΄α Τροφι΄µων; Ποια κριτη΄ρια θα ισχυ΄ουν για την προ΄σληψη των συνεργατω΄ν της; Πο΄σους συνεργα΄τες θα ε΄χει η Υπηρεσι΄α 2. Τροφι΄µων (σε ο΄λα µαζι΄ τα επι΄πεδα); (2001/C 46 E/146) GRAPTH ERVTHSH E-1136/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Το λευκο΄ βιβλι΄ο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων και η Ευρωπαι¤κη΄ Υπηρεσι΄α Τροφι΄µων Τον Ιανουα΄ριο του 2000 δηµοσιευ΄θηκε το λευκο΄ βιβλι΄ο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων (COM(1999)719). Το κεφα΄λαιο 4 αναφε΄ρεται στη συ΄σταση µιας Ευρωπαι¤κη΄ς Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων (ΕΥΤ), ενω΄ το κεφα΄λαιο 5 αφορα΄ το νοµοθετικο΄ πλαι΄σιο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων. Ο εντοπισµο΄ς και η χρη΄ση των διαθε΄σιµων εντο΄ς και εκτο΄ς της ΕΕ πληροφοριω΄ν θα ει΄ναι ε΄να απο΄ τα κυ΄ρια καθη΄κοντα της Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων (σηµει΄α 49 κ. ε. ). Οι πληροφορι΄ες ει΄ναι απαραι΄τητες για τον εντοπισµο΄ των πιθανω΄ν προβληµα΄των το ταχυ΄τερο δυνατο΄ν. Η Υπηρεσι΄α Τροφι΄µων θα ε΄χει ρο΄λο εντοπισµου΄ των νε΄ων κινδυ΄νων. Σε ποιο βαθµο΄ θα µπορει΄ η Υπηρεσι΄α Τροφι΄µων να γνωµοδοτει΄ στην Επιτροπη΄ για τυχο΄ν προβλη΄µατα χωρι΄ς 1. συµµετοχη΄ των επιστηµονικω΄ν επιτροπω΄ν; ∆εν κινδυνευ΄ει να υπονοµευθει΄ η αποτελεσµατικο΄τητα της Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων απο΄ ε΄ναν διπλο΄ κυ΄κλο 2. γνωµοδοτη΄σεων: Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων και επιστηµονικω΄ν επιτροπω΄ν; Εα΄ν ο΄χι, ποιε΄ς εγγυη΄σεις δι΄νει η Επιτροπη΄ ο΄τι ε΄νας τε΄τοιος διπλο΄ς κυ΄κλος γνωµοδοτη΄σεων για το ι΄διο αντικει΄µενο δεν θα αποτελε΄σει εµπο΄διο στην αποτελε- σµατικο΄τητα της Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων; (2001/C 46 E/147) GRAPTH ERVTHSH E-1137/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Το λευκο΄ βιβλι΄ο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων και η Ευρωπαι¤κη΄ Υπηρεσι΄α Τροφι΄µων Τον Ιανουα΄ριο του 2000 δηµοσιευ΄θηκε το λευκο΄ βιβλι΄ο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων (COM(1999)719). Το κεφα΄λαιο 4 αναφε΄ρεται στη συ΄σταση µιας Ευρωπαι¤κη΄ς Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων (ΕΥΤ), ενω΄ το κεφα΄λαιο 5 αφορα΄ το νοµοθετικο΄ πλαι΄σιο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων. 13. 2. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 46 E/131 Η Υπηρεσι΄α Τροφι΄µων ε΄χει τη δυνατο΄τητα α΄µεσης και δηµο΄σιας επικοινωνι΄ας µε τους καταναλωτε΄ς και φροντι΄ζει ιδιαι΄τερα για την ενηµε΄ρωση ο΄λων των ενδιαφερο΄µενων µερω΄ν σχετικα΄ µε την ασφα΄λεια των τροφι΄µων και διατροφικα΄ θε΄µατα. Η Επιτροπη΄ θα εξακολουθη΄σει να ει΄ναι υπευ΄θυνη για την κοινοποι΄ηση των αποφα΄σεων σχετικα΄ µε τη διαχει΄ριση του κινδυ΄νου (παρα΄γραφος 51). Που΄ τοποθετει΄ται συ΄µφωνα µε την Επιτροπη΄ το ο΄ριο µεταξυ΄ ενηµε΄ρωσης του κοινου΄ και κοινοποι΄ησης 1. αποφα΄σεων σχετικα΄ µε τη διαχει΄ριση του κινδυ΄νου; Μπορει΄ η Υπηρεσι΄α Τροφι΄µων ιδι΄α πρωτοβουλι΄α, να ενηµερω΄νει το κοινο΄ σχετικα΄ µε κινδυ΄νους που ενε΄χουν 2. ορισµε΄να προι¤ο΄ντα, ο΄πως λο΄γω χα΄ρη στην περι΄πτωση της λιστερι΄ας; Έα΄ν ο΄χι ποιος ε΄χει την ευθυ΄νη µιας τε΄τοιας κοινοποι΄ησης, ε΄χοντας υπο΄ψη τη σηµασι΄α της για τους καταναλωτε΄ς; (2001/C 46 E/148) GRAPTH ERVTHSH E-1138/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Το λευκο΄ βιβλι΄ο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων και η Ευρωπαι¤κη΄ Υπηρεσι΄α Τροφι΄µων Τον Ιανουα΄ριο του 2000 δηµοσιευ΄θηκε το λευκο΄ βιβλι΄ο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων (COM(1999)719). Το κεφα΄λαιο 4 αναφε΄ρεται στη συ΄σταση µιας Ευρωπαι¤κη΄ς Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων (ΕΥΤ), ενω΄ το κεφα΄λαιο 5 αφορα΄ το νοµοθετικο΄ πλαι΄σιο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων. Ο ρο΄λος της Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων σε κρι΄σιµες καταστα΄σεις ει΄ναι πρωταγωνιστικο΄ς και ρο΄λος υποστη΄ριξης (ενδεχοµε΄νως και εκτελεστικο΄ς) (παρα΄γραφος 52 κ. ε. ). Η υπηρεσι΄α δεν θα λαµβα΄νει αποφα΄σεις για τη λη΄ψη συγκεκριµε΄νων µε΄τρων σε κρι΄σιµες καταστα΄σεις. Του΄το εξακολουθει΄ να αποτελει΄ αρµοδιο΄τητα της Επιτροπη΄ς και των νοµοθετικω΄ν επιτροπω΄ν που απαρτι΄ζονται απο΄ εκπροσω΄πους των κρατω΄ν µελω΄ν. Αναγνωρι΄ζει η Επιτροπη΄ ο΄τι οι σηµερινε΄ς διαδικασι΄ες λη΄ψης αποφα΄σεων σε κρι΄σιµες καταστα΄σεις δεν ε΄χουν λειτουργη΄σει πα΄ντα µε ικανοποιητικο΄ τρο΄πο επειδη΄ διι΄στανται οι απο΄ψεις µεταξυ΄ των κρατω΄ν µελω΄ν; Εα΄ν ο΄χι κρι΄νει το΄τε η Επιτροπη΄ ο΄τι η αντιµετω΄πιση καταστα΄σεων κρι΄σης ε΄χει µε΄χρι ση΄µερα πραγµατοποιηθει΄ µε παραδειγµατικο΄ τρο΄πο; Εα΄ν ναι, ει΄ναι διατεθειµε΄νη στο µε΄λλον η Επιτροπη΄ να χορηγη΄σει στην υπηρεσι΄α τροφι΄µων αρµοδιο΄τητες για την αντιµετω΄πιση κρι΄σιµων καταστα΄σεων; (2001/C 46 E/149) GRAPTH ERVTHSH E-1139/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (11 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Το λευκο΄ βιβλι΄ο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων και η Ευρωπαι¤κη΄ Υπηρεσι΄α Τροφι΄µων Τον Ιανουα΄ριο του 2000 δηµοσιευ΄θηκε το λευκο΄ βιβλι΄ο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων (COM(1999)719). Το κεφα΄λαιο 4 αναφε΄ρεται στη συ΄σταση µιας Ευρωπαι¤κη΄ς Υπηρεσι΄ας Τροφι΄µων (ΕΥΤ), ενω΄ το κεφα΄λαιο 5 αφορα΄ το νοµοθετικο΄ πλαι΄σιο για την ασφα΄λεια των τροφι΄µων. Η Υπηρεσι΄α τροφι΄µων και η Επιτροπη΄ οφει΄λουν να συνεργασθου΄ν στενα΄ (παρα΄γραφος 56 κ. ε. ). Η υπηρεσι΄α θα πρε΄πει να αναπτυ΄ξει πολυ΄ στενου΄ς δεσµου΄ς εργασι΄ας µε την Επιτροπη΄ ω΄στε να ει΄ναι καλα΄ πληροφορηµε΄νη και να µπορει΄ να λαµβα΄νει υπο΄ψη τις ανα΄γκες των υπηρεσιω΄ν της Επιτροπη΄ς. Προβλε΄πεται να εγκατασταθει΄ η υπηρεσι΄α κοντα΄ στην Επιτροπη΄, ε΄χοντας υπο΄ψη την ανα΄γκη στενη΄ς συνεργασι΄ας και συνεχου΄ς ανταλλαγη΄ς πληροφοριω΄ν; Εα΄ν ο΄χι δεν αποτελει΄ η ε΄κκεντρη εγκατα΄σταση της υπηρεσι΄ας τροφι΄µων εµπο΄διο για τη στενη΄ συνεργασι΄α και τη ρευστη΄ ανταλλαγη΄ πληροφοριω΄ν µε την Επιτροπη΄, ο΄πως προτει΄νεται στο λευκο΄ βιβλι΄ο;