title: Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af tungmetalprotokollen af 1998 til 1979-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande

eurovoc_concepts:
air quality
environmental protection
heavy metal
public health
waste incineration

text: C 311 E/136 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 Forslag til R(cid:229)dets afgłrelse om indg(cid:229)else p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs vegne af tungmetalpro- tokollen af 1998 til 1979-konventionen om gr(cid:230)nseoverskridende luftforurening over store afstande (2000/C 311 E/07) (E(cid:216)S-relevant tekst) KOM(2000) 177 endelig udg. (cid:151) 2000/0082(CNS) (Forelagt af Kommissionen den 12. april 2000) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 174, stk. 4, og artikel 300, stk. 2, fłrste punktum i fłrste afsnit, og stk. 3, fłrste afsnit, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) F(cid:230)llesskabet undertegnede i ¯rhus den 24. juni 1998 protokollen om tungmetaller til 1979-konventionen om gr(cid:230)nseoverskridende luftforurening over store afstande (i det fłlgende ben(cid:230)vnt »protokollen«). (2) protokollen tager sigte p(cid:229) at kontrollere tungmetalemis- sioner, der er for(cid:229)rsaget af menneskers aktiviteter, og som transporteres gr(cid:230)nseoverskridende store afstande, og som endvidere kan f(cid:229) store negative virkninger for menneskers sundhed og miljłet. luften over i (3) ifłlge protokollen skal de samlede (cid:229)rlige emissioner til atmosf(cid:230)ren af cadmium, bly og kviksłlv begr(cid:230)nses, og skal der anvendes foranstaltninger til produktkontrol. (5) F(cid:230)llesskabet og medlemsstaterne samarbejder, p(cid:229) grundlag af deres respektive befłjelser, med tredjelande og inter- nationale organisationer. (6) F(cid:230)llesskabet błr derfor godkende protokollen (cid:151) TRUFFET F(cid:216)LGENDE AFG(cid:216)RELSE: Artikel 1 Protokollen om tungmetaller til 1979-konventionen om gr(cid:230)nseoverskridende luftforurening over store afstande, der blev undertegnet den 24. juni 1998, godkendes herved p(cid:229) F(cid:230)llesskabets vegne. Protokollens tekst er knyttet som bilag til denne afgłrelse. Artikel 2 Formanden for R(cid:229)det bemyndiges herved til at udpege den eller de personer der er befłjet til at deponere godkendelsesinstru- mentet hos Generalsekretariatet for De Forenede Nationer i overensstemmelse med protokollens artikel 16. Artikel 3 (4) foranstaltningerne i protokollen bidrager til at n(cid:229) m(cid:229)ls(cid:230)t- ningerne for F(cid:230)llesskabets miljłpolitik. Denne afgłrelse offentliggłres i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/137 til konventionen om gr(cid:230)nseoverskridende luftforurening over lange afstande om tungmetaller PROTOKOL PARTERNE ER FAST BESLUTTEDE p(cid:229) at gennemfłre konventionen om gr(cid:230)nseoverskridende luftforurening over store afstande, ER BEKYMREDE OVER, at emissioner af visse tungmetaller transporteres p(cid:229) tv(cid:230)rs af internationale gr(cid:230)nser og kan forvolde skade p(cid:229) łkosystemer af miljłm(cid:230)ssig og łkonomisk betydning og have negative virk- ninger p(cid:229) menneskers sundhed, FINDER, at forbr(cid:230)nding og industriprocesser er de vigtigste menneskeskabte kilder til emissioner af tung- metaller til atmosf(cid:230)ren, ERKENDER, at tungmetaller findes naturligt i jordskorpen, og at mange tungmetaller i bestemte former og i passende koncentrationer er v(cid:230)sentlige for liv, TAGER HENSYN TIL eksisterende videnskabelige og tekniske data om emissioner, geotermiske processer, atmosf(cid:230)risk transport og tungmetallers indvirkning p(cid:229) menneskers sundhed og miljłet samt om reduk- tionsteknikker og omkostningerne ved disse, ER OPM˘RKSOMME P¯, at der findes teknikker og muligheder for reduktion af luftforurening, der skyldes emissioner af tungmetaller, ERKENDER, at der hersker en forskelligartet łkonomisk situation i landene inden for FN’s (cid:216)konomiske Kommission for Europas omr(cid:229)de, og at łkonomierne i visse lande befinder sig i en overgangsperiode, ER FAST BESLUTTEDE p(cid:229) at tr(cid:230)ffe foranstaltninger for at forebygge, hindre eller minimere emissioner af visse tungmetaller og forbindelser, hvori disse indg(cid:229)r, under hensyntagen til forsigtighedsprincippet, som omtales under det 15. princip i Rioerkl(cid:230)ringen om miljł og udvikling, BEKR˘FTER, at staterne i overensstemmelse med FN-charteret og folkerettens principper suver(cid:230)nt kan udnytte deres egne ressourcer til egne miljł- og udviklingspolitikker og har ansvaret for at sikre, at aktiviteter p(cid:229) deres omr(cid:229)de eller under deres kontrol ikke skader miljłet i andre stater eller omr(cid:229)der uden for nationale omr(cid:229)der, ER KLAR OVER, at foranstaltninger til reduktion af emissionerne af tungmetaller ligeledes vil bidrage til at beskytte miljłet og menneskers sundhed uden for FN ECE’s omr(cid:229)de, herunder Arktis og internationale farvande, BEM˘RKER, at en reduktion af emissionerne af bestemte tungmetaller kan give yderligere fordele med hensyn til reduktion af emissioner af andre forurenende stoffer, ER OPM˘RKSOMME P¯, at der kan v(cid:230)re behov for en łget og mere effektiv indsats for at kontrollere og reducere emissioner af visse tungmetaller, og at virkningsbaserede undersłgelser kan danne grundlag for yderligere foranstaltninger, BEM˘RKER det vigtige bidrag, private og ikke-statslige instanser yder til viden om virkningerne af tung- metaller, mulige alternativer og reduktionsteknikker og disses rolle med hensyn til at bidrage til lavere tungmetalemissioner, ER OPM˘RKSOMME p(cid:229) aktiviteterne vedrłrende reduktion af tungmetaller p(cid:229) nationalt plan og i inter- nationale fora OG HAR AFTALT F(cid:216)LGENDE: C 311 E/138 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 Artikel 1 Definitioner I forbindelse med denne protokol betyder 1. »konvention« Konventionen om gr(cid:230)nseoverskridende luft- forurening over store afstande, som blev vedtaget i GenŁve den 13. november 1979; 2. »EMEP« Samarbejdsprogrammet for overv(cid:229)gning og vurde- store transport over luftforurenende stoffers ring af afstande i Europa; 3. »forvaltningsorgan« Forvaltningsorganet for konventionen i henhold til konventionens artikel 10, stk. 1; 4. »Kommission« FN’s (cid:216)konomiske Kommission for Europa; 5. »parterne« underskriverne af denne protokol, medmindre andet angives; 6. »EMEP’s geografiske omr(cid:229)de« omr(cid:229)det, som defineres i artikel 1, stk. 4, i protokollen til Konventionen om gr(cid:230)nse- overskridende luftforurening over store afstande om lang- fristet finansiering af samarbejdsprogrammet for overv(cid:229)g- ning og vurdering af luftforurenende stoffers transport over store afstande i Europa (EMEP), som blev vedtaget i GenŁve den 28. september 1984; 7. »tungmetaller« metaller eller i visse tilf(cid:230)lde metalloider, der er stabile og har en massefylde p(cid:229) mere end 4,5 g/cm3 og forbindelser af disse; 8. »emission« udledning af et stof til atmosf(cid:230)ren fra en punkt- kilde eller fra diffuse kilder; 9. »station(cid:230)r kilde« alle permanente bygninger, strukturer, faciliteter, anl(cid:230)g eller udstyr, der udleder eller kan udlede tungmetaller direkte eller indirekte til atmosf(cid:230)ren; 10. »ny station(cid:230)r kilde« enhver station(cid:230)r kilde, som opfłres eller (cid:230)ndres v(cid:230)sentligt inden to (cid:229)r fra ikrafttr(cid:230)delsesdatoen for: i) denne protokol eller ii) en (cid:230)ndring af bilag I eller II, hvor den p(cid:229)g(cid:230)ldende station(cid:230)re kilde udelukkende głres til genstand for denne protokols bestemmelser i kraft af (cid:230)ndringen. Det er op til de kompetente nationale myndig- heder at beslutte, hvorvidt en (cid:230)ndring er v(cid:230)sentlig eller ej, bl. a. under hensyntagen til de miljłm(cid:230)ssige fordele ved (cid:230)ndringen; 11. »stłrre kategori af station(cid:230)re kilder« alle kategorier af station(cid:230)re kilder, som n(cid:230)vnes i bilag II, og som bidrager med mindst en procent til den p(cid:229)g(cid:230)ldende parts samlede emissioner fra station(cid:230)re kilder af tungmetaller, som er n(cid:230)vnt i bilag I i det reference(cid:229)r, der angives i overensstem- melse med bilag I. Artikel 2 Form(cid:229)l Form(cid:229)let med denne protokol er at reducere emissioner af tungmetaller fra menneskeskabte aktiviteter, der kan transpor- teres p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nserne og over store afstande, og som sandsynligvis har betydelige skadevirkninger p(cid:229) menneskers sundhed eller miljłet, i overensstemmelse med bestemmelserne i de fłlgende artikler. Artikel 3 Grundl(cid:230)ggende forpligtelser 1. Hver af parterne skal reducere sine samlede (cid:229)rlige emis- sioner til atmosf(cid:230)ren af hvert af de tungmetaller, der st(cid:229)r opfłrt i bilag I, fra emissionsniveauet i reference(cid:229)ret, som fast- tr(cid:230)ffe s(cid:230)ttes i overensstemmelse med samme bilag, ved at i de s(cid:230)rlige konkrete foranstaltninger med udgangspunkt forhold. Hver af parterne skal inden for de frister, der angives i 2. bilag IV, anvende: a) de bedste tilg(cid:230)ngelige teknikker, under hensyntagen til bilag III, for alle nye station(cid:230)re kilder inden for en stłrre kategori for hvilke de bedste tilg(cid:230)ngelige af teknikker identificeres i bilag III; station(cid:230)re kilder, b) de i bilag V anfłrte gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for alle nye station(cid:230)re kilder inden for en stłrre kategori af station(cid:230)re kilder. En part kan som et alternativ anvende andre emissionsreduce- rende strategier, der fłrer til tilsvarende samlede emissions- niveauer; c) de bedste tilg(cid:230)ngelige teknikker, under hensyntagen til bilag III, for alle eksisterende station(cid:230)re kilder inden for en stłrre kategori af station(cid:230)re kilder, for hvilken der i bilag III iden- tificeres de bedste tilg(cid:230)ngelige teknikker. En part kan som et alternativ anvende andre emissionsreducerende strategier, der fłrer til tilsvarende samlede emissionsniveauer; d) de i bilag V anfłrte gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for alle eksisterende station(cid:230)re kilder inden for en stłrre kategori af station(cid:230)re kilder under foruds(cid:230)tning af, at det er teknisk og łkono- misk gennemfłrligt. En part kan som et alternativ anvende andre emissionsreducerende strategier, der fłrer til tilsva- rende samlede emissionsniveauer; 3. Parterne anvender produktforvaltningsforanstaltninger i overensstemmelse med betingelserne og tidsfristerne i bilag VI. Parterne błr overveje at indfłre supplerende produktfor- 4. valtningsforanstaltninger under hensyntagen til bilag VII. 5. Parterne udarbejder og ajourfłrer fortegnelser over emis- sioner af de tungmetaller, der n(cid:230)vnes i bilag I, for parterne inden for EMEP’s geografiske omr(cid:229)de, idet de som minimum anvender de metodologier, der specificeres af EMEP’s styrende organ, og for parter uden for EMEP’s geografiske omr(cid:229)de bruger metodologierne, som er udviklet gennem Forvaltnings- organets arbejdsplan. 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/139 En part, der efter anvendelse af stk. 2 og 3 ovenfor, ikke 6. kan opfylde kravene i stk. 1 ovenfor for et af de i bilag I n(cid:230)vnte tungmetaller, fritages for sine forpligtelser i henhold til stk. 1 for det p(cid:229)g(cid:230)ldende tungmetal. c) tilskynde til mere effektiv udnyttelse af ressourcer og r(cid:229)stoffer; d) tilskynde til brug af mindre forurenende energikilder; er stłrre samlede landomr(cid:229)de En part, hvis 7. end 6 000 000 km2 fritages for sine forpligtelser i henhold til stk. 2 b), c) og d) ovenfor, hvis den kan bevise, at den senest otte (cid:229)r efter denne protokols ikrafttr(cid:230)delse vil have reduceret sine samlede (cid:229)rlige emissioner af hvert af de i bilag I n(cid:230)vnte tungmetaller fra de kategorier af kilder, som anfłres i bilag II, med mindst 50 % fra emissionsniveauet under disse kategorier i det reference(cid:229)r, der angives i bilag I. En part, der har til hensigt at handle i overensstemmelse med denne bestemmelse, skal głre opm(cid:230)rksom p(cid:229) dette ved underskrivelsen eller tiltr(cid:230)delsen af denne protokol. Artikel 4 Udveksling af information og teknologi 1. Parterne skal i overensstemmelse med deres love, bestem- melser og praksis skabe gunstige betingelser for udveksling af information og teknologi, der er beregnet p(cid:229) at reducere emis- sioner af tungmetaller, herunder, men ikke udelukkende udveksling, der tilskynder til udvikling af produktforvaltnings- foranstaltninger og anvendelse tilg(cid:230)ngelige teknikker, navnlig ved at fremme: af de bedste a) kommerciel udveksling af tilg(cid:230)ngelig teknologi; b) direkte industrielle kontakter og samarbejde, herunder joint ventures; c) udveksling af oplysninger og erfaringer; og d) teknisk bistand. Ved fremme af de i stk. 1 n(cid:230)vnte aktiviteter skal parterne 2. skabe gunstige betingelser ved at lette kontakter og samarbejde blandt relevante organisationer og enkeltpersoner inden for den private og den offentlige sektor, som kan bidrage med tekno- logi, designm(cid:230)ssige og tekniske tjenesteydelser, udstyr eller finansiering. Artikel 5 Strategier, politikker, programmer og foranstaltninger 1. Alle parter skal hurtigst muligt udvikle strategier, poli- tikker og programmer til opfyldelse af deres forpligtelser i henhold til denne protokol. 2. En part kan endvidere: a) anvende łkonomiske instrumenter for at tilskynde til indfł- relse af omkostningseffektive metoder til reduktion af tung- metalemissioner; b) udvikle pagter mellem regering og industri samt frivillige aftaler; e) tr(cid:230)ffe foranstaltninger til udvikling og indfłrelse af mindre forurenende transportsystemer; f) tage skridt til gradvis afskaffelse af visse processer, der udsender tungmetaller, hvor der findes erstatningsprocesser i industriel skala; g) tage skridt til at udvikle og anvende renere processer med henblik p(cid:229) forebyggelse og reduktion af forurening. Parterne kan tr(cid:230)ffe mere vidtg(cid:229)ende foranstaltninger, end 3. der kr(cid:230)ves i denne protokol. Artikel 6 Forskning, udvikling og overv(cid:229)gning Parterne tilskynder til forskning, udvikling, overv(cid:229)gning og samarbejde, hovedsagelig vedrłrende de i bilag I n(cid:230)vnte tung- metaller, i forbindelse med, men ikke begr(cid:230)nset til: a) emissioner, transport over store afstande og deponerings- niveauer og modeller af disse, eksisterende niveauer i det biotiske og abiotiske miljł, udarbejdelse af procedurer for harmonisering af relevante metodologier; b) forureningsveje og -opgłrelser i repr(cid:230)sentative łkosystemer; c) relevante virkninger p(cid:229) menneskers sundhed og miljłet, herunder kvantificering af disse virkninger; d) bedste tilg(cid:230)ngelige teknikker og praksis samt emissionskon- trolteknikker, som parterne i łjeblikket anvender eller er i f(cid:230)rd med at udvikle; e) indsamling, genbrug og om nłdvendigt bortskaffelse af produkter eller affald, der indeholder et eller flere tungme- taller; f) metodologier, der muliggłr hensyntagen til sociołkono- miske faktorer ved evaluering af alternative reduktionsstra- tegier; g) en virkningsbaseret fremgangsm(cid:229)de, som omfatter hensigtsm(cid:230)ssige oplysninger, herunder oplysninger, der er indkommet under afsnit a) til f) ovenfor, om m(cid:229)lte eller simulerede niveauer i miljłet, forureningsveje og virkninger p(cid:229) menneskers sundhed og miljłet med henblik p(cid:229) at udforme tager hensyn til łkonomiske og teknologiske faktorer; kontrolstrategier, som ogs(cid:229) fremtidige C 311 E/140 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 h) alternativer til brug af opfłrt i bilag VI og VII; tungmetaller i produkter, der er i) indsamling af oplysninger om tungmetalniveauer i visse produkter, om de potentielle emissioner af disse metaller, som kan optr(cid:230)de ved fremstilling, behandling, kommerciel distribution, brug og bortskaffelse af produktet samt om teknikker til reduktion af s(cid:229)danne emissioner. Artikel 7 Rapportering I overensstemmelse med deres lovgivning om handels- 1. oplysningers fortrolighed: a) skal hver af parterne gennem ECE’s eksekutivsekret(cid:230)r afl(cid:230)gge rapport til Forvaltningsorganet med de intervaller, parterne bliver enige om ved młder i Forvaltningsorganet, med oplysninger om de foranstaltninger, den har truffet med henblik p(cid:229) at gennemfłre denne protokol; b) hver af parterne inden for EMEP’s geografiske omr(cid:229)de afl(cid:230)gger gennem ECE’s eksekutivsekret(cid:230)r rapport til EMEP med de intervaller, der fasts(cid:230)ttes af EMEP’s styrende organ, og som godkendes af parterne p(cid:229) et młde i Forvaltnings- organet, om emissionsniveauerne for de tungmetaller, der n(cid:230)vnes i bilag I, idet de som minimum anvender de metoder og den rumlige og tidsm(cid:230)ssige oplłsning, som styrende organ. Parter uden for specificeres af EMEP’s EMEP’s geografiske omr(cid:229)de stiller efter anmodning tilsva- rende oplysninger r(cid:229)dighed for Forvaltningsorganet. Hver af parterne skal endvidere indsamle og afgive relevante oplysninger om emissioner af andre tungmetaller under hensyntagen til den metodologiske vejledning og den tidsm(cid:230)ssige og rumlige oplłsning, der er fastsat af EMEP’s styrende organ og Forvaltningsorganet. til De oplysninger, der skal indberettes i henhold til stk. 1 a) 2. ovenfor, skal med hensyn til format og indhold v(cid:230)re i over- ensstemmelse med en beslutning, som parterne tr(cid:230)ffer p(cid:229) et młde i Forvaltningsorganet. Bestemmelserne i denne beslut- ning revideres efter behov med henblik p(cid:229) at identificere even- eller tuelle indholdet af de oplysninger, der skal medtages i rapporterne. supplerende vedrłrende elementer formatet I god tid fłr det (cid:229)rlige młde i Forvaltningsorganet stiller 3. EMEP oplysninger til r(cid:229)dighed om transport over store afstande og aflejring af tungmetaller. Artikel 8 Beregninger Ved hj(cid:230)lp af relevante modeller og m(cid:229)linger og i god tid fłr Forvaltningsorganets (cid:229)rlige młde afleverer EMEP beregninger af gr(cid:230)nseoverskridende strłmme og aflejringer af tungmetaller inden for EMEP’s geografiske omr(cid:229)de til Forvaltningsorganet. For omr(cid:229)der uden for EMEP’s geografiske omr(cid:229)de anvendes modeller, der er tilpasset de s(cid:230)rlige omst(cid:230)ndigheder, der głr sig g(cid:230)ldende for parterne. Artikel 9 Overholdelse Der foretages regelm(cid:230)ssigt en vurdering af, hvorvidt de enkelte parter har overholdt deres forpligtelser under denne protokol. GennemfłrelseskomitØen, som er oprettet ved Forvaltnings- organets beslutning 1997/2 p(cid:229) dets 15. młde, foretager disse vurderinger og afl(cid:230)gger rapport til parterne, som młdes i Forvaltningsorganet i overensstemmelse med bestemmelserne i bilaget eventuelle (cid:230)ndringer. til ovenn(cid:230)vnte afgłrelse, inklusive Artikel 10 Parternes vurderinger p(cid:229) Forvaltningsorganets młder 1. P(cid:229) młderne i Forvaltningsorganet i henhold til konven- tionens artikel 10, stk. 2 a) skal parterne gennemg(cid:229) de oplys- ninger, som indsendes af parterne, EMEP og andre hj(cid:230)lpe- organer samt rapporterne fra gennemfłrelseskomitØen, som omtales i artikel 9 i denne protokol. P(cid:229) młderne i Forvaltningsorganet skal parterne vurdere 2. fremskridtene hen imod opfyldelsen af forpligtelserne i denne protokol. P(cid:229) młderne i Forvaltningsorganet vurderer parterne, 3. hvorvidt forpligtelserne i denne protokol er tilstr(cid:230)kkelige og effektive. a) Ved s(cid:229)danne vurderinger vil der blive taget hensyn til de bedste tilg(cid:230)ngelige videnskabelige oplysninger om virknin- gerne af aflejring af tungmetaller, vurderinger af den tekno- logiske udvikling og (cid:230)ndrede łkonomiske foruds(cid:230)tninger; b) i lyset af de forsknings-, udviklings-, overv(cid:229)gnings- og samarbejdsaktiviteter, der udfłres under denne protokol, skal man ved disse vurderinger: i) evaluere fremskridtene hen imod opfyldelsen af denne protokol; ii) vurdere, hvorvidt der er behov for supplerende emis- sionsreduktioner ud over de niveauer, der kr(cid:230)ves i denne protokol, med henblik p(cid:229) yderligere at reducere de negative virkninger p(cid:229) menneskers sundhed og p(cid:229) miljłet; og iii) tage hensyn til, hvorvidt der findes et grundlag for anvendelse af en virkningsbaseret gangsm(cid:229)de. tilstr(cid:230)kkeligt frem- c) Parterne fastl(cid:230)gger procedurer, metoder og tidsrammer for disse vurderinger p(cid:229) et młde i Forvaltningsorganet. 4. P(cid:229) grundlag af resultaterne af de vurderinger, der henvises til i stk. 3 ovenfor, og s(cid:229) snart det er praktisk gennemfłrligt efter evalueringens afslutning, udarbejder parterne en arbejds- plan for yderligere skridt til reduktion af emissioner af de i bilag I n(cid:230)vnte tungmetaller til atmosf(cid:230)ren. 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/141 Artikel 11 Bil(cid:230)ggelse af tvister Artikel 12 Bilag 1. I tilf(cid:230)lde af tvister mellem to eller flere af parterne vedrł- rende fortolkningen eller anvendelsen af denne protokol skal de p(cid:229)g(cid:230)ldende parter słge tvisten afgjort gennem forhandling eller andre fredelige midler efter eget valg. Tvistens parter under- retter Forvaltningsorganet om deres tvist. Bilagene til denne protokol udgłr en integrerende del af proto- kollen. Bilag III og VII har karakter af henstillinger. Artikel 13 ˘ndringer af protokollen 2. Ved ratifikation, accept, godkendelse eller tiltr(cid:230)delse af denne protokol eller p(cid:229) et hvilket som helst tidspunkt herefter kan en part, som ikke er en regional organisation for łkono- i et skriftlig instrument, som indgives til misk integration, depositaren, erkl(cid:230)re, at den i alle tvister vedrłrende fortolkning eller gennemfłrelse af denne protokol anerkender den ene eller begge metoder til bil(cid:230)ggelse af tvister som bindende ipso facto, og uden s(cid:230)rlig aftale, i forhold til alle andre parter, som accep- terer samme forpligtelse: Alle parter kan frems(cid:230)tte (cid:230)ndringsforslag til denne 1. protokol. 2. ˘ndringsforslag indgives skriftligt til ECE’s eksekutivsek- ret(cid:230)r, som bekendtgłr dem for alle parterne. Parterne drłfter (cid:230)ndringsforslagene p(cid:229) det n(cid:230)ste młde i Forvaltningsorganet under foruds(cid:230)tning af, at eksekutivsekret(cid:230)ren har rundsendt forslagene til parterne mindst 90 dage i forvejen. a) indbringelse af tvisten for Den Internationale Domstol; b) m(cid:230)gling i henhold til procedurer, som parterne hurtigst i et bilag om m(cid:230)gling, vedtager p(cid:229) et młde i muligt, Forvaltningsorganet. En part, som er en regional organisation for łkonomisk inte- gration, kan afgive en erkl(cid:230)ring med samme virkning vedrł- rende m(cid:230)gling i overensstemmelse med procedurerne, i punkt b) ovenfor. En erkl(cid:230)ring, der afgives i henhold til stk. 2 ovenfor, har 3. gyldighed, indtil den udlłber i overensstemmelse med bestem- melserne heri eller indtil tre m(cid:229)neder efter, at der til deposi- taren er skriftlig meddelelse om, at erkl(cid:230)ringen tr(cid:230)kkes tilbage. indgivet 4. En ny erkl(cid:230)ring, en meddelelse om tilbagetr(cid:230)kning eller udlłbet af en erkl(cid:230)ring f(cid:229)r ingen indflydelse p(cid:229) verserende sager ved Den Internationale Domstol eller voldgiftsretten, medmindre tvistens parter har aftalt andet. Hvis tvistens parter tolv m(cid:229)neder efter, at en part har 5. ikke meddelt en anden, at der findes en tvist mellem dem, har kunnet afgłre deres tvist ved hj(cid:230)lp af de metoder, der n(cid:230)vnes i stk. 1 ovenfor, overdrages tvisten til m(cid:230)gling efter anmodning fra en af tvistens parter, undtagen i tilf(cid:230)lde, hvor tvistens parter har accepteret samme metode til lłsning af konflikter under stk. 2. 6. Der neds(cid:230)ttes en forligskommission til gennemfłrelse af stk. 5. Den best(cid:229)r af medlemmer, der udpeges af de berłrte parter med lige mange for hver part, eller, hvis parterne i m(cid:230)glingen har samme interesser, af den gruppe, der har samme interesser, samt en formand, der v(cid:230)lges af de udpegede medlemmer en henstilling, som parterne tager stilling til i god tro. f(cid:230)llesskab. Forligskommissionen afgiver i 3. ˘ndringsforslag til denne protokol og til bilag I, II, IV, V og VI vedtages ved konsensus af de tilstedev(cid:230)rende parter ved Forvaltningsorganets młde og tr(cid:230)der i kraft for de parter, der har vedtaget dem, p(cid:229) den 90. dag efter den dato, hvor to tredjedele af parterne har indgivet deres godkendelsesinstru- menter til depositaren. ˘ndringerne tr(cid:230)der i kraft for alle łvrige parters vedkommende p(cid:229) den 90. dag efter den dato, hvor den p(cid:229)g(cid:230)ldende part har indgivet sit godkendelsesinstru- ment. 4. ˘ndringer af bilag III og VII vedtages ved konsensus af de tilstedev(cid:230)rende parter, p(cid:229) et młde i Forvaltningsorganet. Ved udlłbet af frist p(cid:229) 90 dage efter datoen for ECE’s eksekutivsek- ret(cid:230)rs bekendtgłrelse til alle parter af et (cid:230)ndringsforslag til disse bilag, tr(cid:230)der det i kraft for de parter, der ikke har indgivet en erkl(cid:230)ring til depositaren i overensstemmelse med stk. 5 ovenfor under foruds(cid:230)tning af, at mindst 16 parter ikke har indgivet en s(cid:229)dan erkl(cid:230)ring. 5. En part, som ikke kan godkende et (cid:230)ndringsforslag til bilag III eller VII, skal skriftligt głre depositaren opm(cid:230)rksom p(cid:229) dette senest 90 dage efter datoen for meddelelsen om forsla- gets vedtagelse. Depositaren meddeler straks alle parter, at man har modtaget en s(cid:229)dan erkl(cid:230)ring. En part kan til enhver tid erstatte en tidligere erkl(cid:230)ring med en godkendelse, og efter indgivelse af et godkendelsesinstrument til depositaren tr(cid:230)der (cid:230)ndringen af det p(cid:229)g(cid:230)ldende bilag i kraft for den p(cid:229)g(cid:230)ldende part. 6. I tilf(cid:230)lde af forslag til (cid:230)ndring af bilag I, VI eller VII i form af tilfłjelse af et tungmetal, en produktkontrolforanstalt- ning eller et produkt eller en produktgruppe til denne protokol: a) skal forslagsstilleren forel(cid:230)gge Forvaltningsorganet de oplys- ninger, der specificeres i Forvaltningsorganets beslutning 1998/1, inklusive eventuelle (cid:230)ndringer; og b) parterne skal vurdere forslaget i overensstemmelse med de procedurer, der fasts(cid:230)ttes i Forvaltningsorganets beslutning 1998/1, inklusive eventuelle (cid:230)ndringer. C 311 E/142 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 Enhver beslutning om (cid:230)ndring af Forvaltningsorganets 7. beslutning 1998/1 tr(cid:230)ffes ved konsensus af de tilstedev(cid:230)rende parter, p(cid:229) et młde i Forvaltningsorganet, og tr(cid:230)der i kraft 60 dage efter datoen for vedtagelsen. Artikel 14 Underskrivelse Denne protokol freml(cid:230)gges til underskrivelse i ¯rhus 1. (Danmark) fra den 24. -25. juni 1998 og derefter i De Forenede Nationers hovedkvarter i New York frem til den 21. december 1998, for ECE’s medlemsstater samt stater med r(cid:229)dgivende status over for ECE i overensstemmelse med punkt 8 i Det (cid:216)konomiske og Sociale R(cid:229)ds resolution 36 (IV) af 28. marts 1947 samt af regionale organisationer for łkonomisk integra- tion, som best(cid:229)r af suver(cid:230)ne stater, der er medlemmer af ECE, og som har kompetence til at forhandle, indg(cid:229) og gennemfłre internationale aftaler p(cid:229) omr(cid:229)der, der er omfattet af proto- kollen, forudsat at de p(cid:229)g(cid:230)ldende stater og organisationer er parter i konventionen. 2. I spłrgsm(cid:229)l, som ligger inden for deres kompetence- omr(cid:229)de, kan s(cid:229)danne regionale organisationer for łkonomisk integration p(cid:229) egne vegne udłve de rettigheder og opfylde de forpligtelser, som till(cid:230)gges deres medlemsstater i medfłr af denne protokol. I s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde har disse organisationers medlemsstater ikke ret til at udłve disse rettigheder individuelt. Artikel 15 Ratificering, accept, godkendelse og tiltr(cid:230)delse Denne protokol forel(cid:230)gges underskriverne til ratificering, 1. accept eller godkendelse. Artikel 16 Depositar Ratificerings-, accept-, godkendelses- eller tiltr(cid:230)delsesinstru- menter deponeres hos De Forenede Nationers Generalsekret(cid:230)r, der fungerer som depositar. Artikel 17 Ikrafttr(cid:230)delse Denne protokol 1. tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) den 90. dag efter datoen, hvor det sekstende ratificerings-, accept-, godkendelses- eller tiltr(cid:230)delsesinstrument deponeres hos depositaren. 2. For alle stater og organisationer, som omhandlet i artikel 14, stk. 1, der ratificerer, accepterer eller godkender denne protokol eller tiltr(cid:230)der den efter deponering af det sekstende ratificerings-, godkendelses- eller tiltr(cid:230)delsesinstrument, tr(cid:230)der protokollen i kraft p(cid:229) den 90. dag efter den p(cid:229)g(cid:230)ldende parts deponering eller tiltr(cid:230)delsesinstrumentet. godkendelses- ratificerings-, accept-, af Artikel 18 Udtr(cid:230)delse fra datoen for denne protokols ikraft- Efter fem (cid:229)r regnet til tr(cid:230)delse for en parts vedkommende, kan denne part tid tr(cid:230)de ud af den gennem skriftlig meddelelse enhver herom til depositaren. Enhver s(cid:229)dan udtr(cid:230)delse tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) den 90. dag efter datoen for depositarens modtagelse af meddelelsen eller p(cid:229) en senere dato, som angives i meddelelsen om udtr(cid:230)delse. Artikel 19 Autentiske tekster Denne protokol freml(cid:230)gges til tiltr(cid:230)delse fra 21. december 2. 1998 for stater og organisationer, der opfylder betingelserne i artikel 14, stk. 1. Originalteksten til denne protokol, hvis engelske, franske og russiske udgave er lige autentiske, indgives til De Forenede Nationers generalsekret(cid:230)r Til bevidnelse af dette har undertegnede, som er behłrigt bemyndiget hertil, underskrevet denne protokol. Udf(cid:230)rdiget i ¯rhus (Danmark), den 24. juni 1998 (nittenhundredeotteoghalvfems). 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/143 TUNGMETALLER OMFATTET AF ARTIKEL 3, STK. 1, SAMT REFERENCE¯RET FOR FORPLIGTELSEN BILAG I Tungmetal Reference(cid:229)r Kadmium (Cd) Bly (Pb) Kviksłlv (Hg) I. INDLEDNING 1990; eller et andet (cid:229)r fra 1985 til og med 1995, som parten angiver ved ratificering, godkendelse eller tiltr(cid:230)delse 1990; eller et andet (cid:229)r fra 1985 til og med 1995, som parten angiver ved ratificering, godkendelse eller tiltr(cid:230)delse 1990; eller et andet (cid:229)r fra 1985 til og med 1995, som parten angiver ved ratificering, godkendelse eller tiltr(cid:230)delse BILAG II KATEGORIER AF STATION˘RE KILDER 1. Anl(cid:230)g eller dele af anl(cid:230)g til forskning, udvikling og afprłvning af nye produkter er ikke omfattet af denne liste. 2. Nedenst(cid:229)ende gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier henviser normalt til produktionskapaciteter. Hvor samme operatłr udfłrer flere akti- viteter, der falder inden for samme undergruppe, p(cid:229) samme anl(cid:230)g eller produktionssted, l(cid:230)gges kapaciteterne for s(cid:229)danne aktiviteter sammen. II. LISTE OVER KATEGORIER Kategori Beskrivelse af kategorien 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Forbr(cid:230)ndingsanl(cid:230)g med en nominel varmeydelse p(cid:229) mere end 50 MW Malm- (herunder svovlmalm) eller ristnings- eller sintringsanl(cid:230)g til koncentrat med en kapacitet p(cid:229) over 150 tons sinter pr. dag for jernmalm eller koncentrat og 30 tons sinter pr. dag ved ristning af kobber, bly eller zink eller til behandling af guld eller kviksłlvmalm Anl(cid:230)g til fremstilling af r(cid:229)jern eller st(cid:229)l (prim(cid:230)r eller sekund(cid:230)r smeltning, herunder lysbueovne) inklusive strengstłbning, med en kapacitet p(cid:229) mere end 2,5 tons pr. time Jernstłberier med en produktionskapacitet p(cid:229) over 20 tons pr. dag Anl(cid:230)g til fremstilling af kobber, bly og zink p(cid:229) grundlag af malm, koncentrater eller sekund(cid:230)re r(cid:229)mate- rialer gennem metallurgiske processer med en kapacitet p(cid:229) over 30 tons metal om dagen for prim(cid:230)re anl(cid:230)g og 15 tons om dagen for sekund(cid:230)re anl(cid:230)g, eller enhver prim(cid:230)r fremstilling af kviksłlv Anl(cid:230)g til smeltning (raffinering, stłbning osv. ), herunder legering, af kobber, bly og zink, ogs(cid:229) af genbrugsprodukter, med en smeltekapacitet p(cid:229) over 4 tons pr. dag for bly eller 20 tons pr. dag for kobber og zink Anl(cid:230)g til fremstilling af cementklinker i roterovn med en produktionskapacitet p(cid:229) over 500 tons pr. dag eller i andre ovne med en produktionskapacitet p(cid:229) over 50 tons pr. dag Anl(cid:230)g til glasfremstilling, hvor bly anvendes i processen, med en smeltekapacitet p(cid:229) over 20 tons pr. dag Anl(cid:230)g til klor-alkalifremstilling ved elektrolyse ved hj(cid:230)lp af kviksłlvcelleprocessen Anl(cid:230)g til forbr(cid:230)nding af farligt affald eller hospitalsaffald med en kapacitet p(cid:229) over 1 tons pr. time eller til kombineret forbr(cid:230)nding af farligt affald eller hospitalsaffald, der er specificeret i henhold til den nationale lovgivning Anl(cid:230)g til forbr(cid:230)nding af kommunalt affald med en kapacitet p(cid:229) over 3 tons pr. time eller til kombineret forbr(cid:230)nding af kommunalt affald, der er specificeret i henhold til den nationale lovgivning C 311 E/144 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 BEDSTE TILG˘NGELIGE TEKNIKKER TIL REDUKTION AF TUNGMETALEMISSIONER OG TUNGMETAL- FORBINDELSER FRA DE KATEGORIER AF KILDER, DER N˘VNES I BILAG II BILAG III I. INDLEDNING 1. Form(cid:229)let med dette bilag er at vejlede konventionens parter i at identificere de bedste tilg(cid:230)ngelige teknikker, der giver dem mulighed for at opfylde protokollens forpligtelser. 2. Ved »bedste tilg(cid:230)ngelige teknikker« (BAT) forst(cid:229)s det mest effektive og mest fremskredne trin i udviklingen af aktiviteter og driftsmetoder for disse, som beskriver bestemte teknikkers praktiske egnethed som det principielle grundlag for gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for emissioner, der skal forhindre og, hvor dette ikke er praktisk muligt, fłre til en overordnet reduktion af emissionerne og deres konsekvenser for miljłet som helhed: (cid:151) »teknikker« omfatter b(cid:229)de den anvendte teknologi og den m(cid:229)de, hvorp(cid:229) anl(cid:230)gget udformes, konstrueres, vedli- geholdes, drives og afvikles; (cid:151) ved »tilg(cid:230)ngelige« teknikker forst(cid:229)s s(cid:229)danne teknikker, som er udviklet p(cid:229) en skala, der głr det muligt at anvende dem i den relevante industrisektor under łkonomisk og teknisk forsvarlige forhold og under hensyn- tagen til omkostninger og fordele, uanset om de p(cid:229)g(cid:230)ldende teknikker anvendes eller fremstilles p(cid:229) den p(cid:229)g(cid:230)ldende parts omr(cid:229)de, s(cid:229)ledes at operatłren har adgang til dem; (cid:151) ved »bedste« forst(cid:229)s den mest effektive teknik med henblik p(cid:229) opn(cid:229)else af et hłjt generelt miljłbeskyttelses- niveau som helhed. Ved fastl(cid:230)ggelse af de bedste tilg(cid:230)ngelige teknikker skal der, generelt eller i s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde, l(cid:230)gges s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) nedenst(cid:229)ende faktorer under hensyntagen til de sandsynlige omkostninger og fordele ved en foranstaltning og principperne om forsigtighed og forebyggelse: (cid:151) brug af teknologi med lille affaldsproduktion; (cid:151) brug af mindre farlige stoffer; (cid:151) fremme af genvinding og genbrug af stoffer, som genereres og anvendes i processen, samt af affald; (cid:151) sammenlignelige processer, faciliteter eller driftsmetoder, som er afprłvet med succes i industriel skala; (cid:151) teknologiske fremskridt og (cid:230)ndringer inden for videnskabelig viden og forst(cid:229)else; (cid:151) arten, virkningen og m(cid:230)ngden af de p(cid:229)g(cid:230)ldende emissioner; (cid:151) ibrugtagningsdatoer for nye eller eksisterende anl(cid:230)g; (cid:151) den nłdvendige tid til indfłrelse af de bedste tilg(cid:230)ngelige teknikker; (cid:151) forbruget og arten af r(cid:229)stoffer (herunder vand), der medg(cid:229)r i processen, og dennes energieffektivitet; (cid:151) behovet for at forebygge emissionernes samlede virkning p(cid:229) miljłet og miljłrisikoen eller reducere disse til et minimum; (cid:151) behovet for at forebygge ulykker og minimere disses konsekvenser for miljłet. Begrebet bedste tilg(cid:230)ngelige teknikker tager ikke sigte p(cid:229) at foreskrive en bestemt teknik eller teknologi, men p(cid:229) at tage hensyn til det p(cid:229)g(cid:230)ldende anl(cid:230)gs tekniske kendetegn, dets geografiske placering og de lokale miljłforhold. 3. Oplysninger vedrłrende kontrolforanstaltningernes effektivitet og pris er baseret p(cid:229) Forvaltningsorganets og dets hj(cid:230)lpeorganers officielle dokumentationsmateriale, navnlig dokumenter, som Task Force on Heavy Metal Emissions og Ad Hoc Preparatory Working Group on Heavy Metals har modtaget og behandlet. Endvidere har man taget hensyn til andre internationale oplysninger om de bedste tilg(cid:230)ngelige teknikker til emissionsreduktion (f. eks. EF’s tekniske noter om BAT, PARCOM-anbefalingerne om BAT og oplysninger hentet direkte hos eksperter. 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/145 4. Man f(cid:229)r stadig flere erfaringer med nye anl(cid:230)g, der er baseret p(cid:229) lavemissionsteknikker, samt ombygning af eksisterende anl(cid:230)g. Det kan derfor blive nłdvendigt med (cid:230)ndringer og ajourfłring af bilaget. 5. I bilaget findes en liste over en r(cid:230)kke reduktionsforanstaltninger til forskellig pris og med forskellig effektivitet. Valget af foranstaltninger i et givet tilf(cid:230)lde afh(cid:230)nger af en r(cid:230)kke faktorer, herunder łkonomiske forhold, teknologisk infrastruktur og kapacitet samt eventuelle eksisterende foranstaltninger til reduktion af luftforurening, samt hvorvidt der er tale om en ny eller eksisterende kilde. 6. Dette bilag vedrłrer emissioner af kadmium, bly og kviksłlv samt forbindelser indeholdende disse i fast form (partikelbundet) og/eller som gas. Generelt bestemmes disse forbindelser ikke n(cid:230)rmere i denne sammenh(cid:230)ng. Alligevel er der taget hensyn til effektiviteten af emissionsreduktionsanordningerne hvad ang(cid:229)r tungmetallets fysiske egenskaber, navnlig for kviksłlvs vedkommende. 7. Emissionsv(cid:230)rdier, der udtrykkes som mg/m3, henviser til standardbetingelser (m(cid:230)ngde ved 273,15 K, 101,3 k Pa, tłrgas) uden korrektion for iltindhold, med mindre andet angives, og beregnes i henhold til CEN’s (Den Europ(cid:230)iske Standardiseringsorganisation) udkast til teknikker og i visse tilf(cid:230)lde nationale stikprłveudtagnings- og overv(cid:229)gnings- teknikker. II. GENERELLE MULIGHEDER FOR REDUKTION AF EMISSIONER AF TUNGMETALLER OG TUNGMETALFORBIN- DELSER 8. Der findes flere muligheder for at reducere eller hindre tungmetalemissioner. Foranstaltningerne til emissionsreduk- tion er fokuseret p(cid:229) eftermonterede teknologier og proces(cid:230)ndringer (herunder vedligeholdelse og driftsstyring) Fłlgende foranstaltninger, som kan anvendes afh(cid:230)ngigt af de generelle tekniske og/eller łkonomiske foruds(cid:230)tninger, er til r(cid:229)dighed: a) brug af lav-emissions procesteknologier, navnlig i nye anl(cid:230)g; b) rłggasrensning (sekund(cid:230)re reduktionsforanstaltninger) med filtre, rłgvaskere, adsorbere osv. ; c) udskiftning eller forberedelse af r(cid:229)materialer, br(cid:230)ndsel og/eller andre tilfłrsler (f. eks. brug af r(cid:229)materialer med lavt tungmetalindhold); d) bedste forvaltningspraksis s(cid:229)som forsvarlig forvaltning eller prim(cid:230)re foranstaltninger som indkapsling af stłv- skabende enheder; e) hensigtsm(cid:230)ssige miljłstyringsteknikker til anvendelse og bortskaffelse af visse produkter indeholdende Cd, Pb og/eller Hg. 9. Det er nłdvendigt at overv(cid:229)ge reduktionsprocedurerne for at sikre, at der indfłres hensigtsm(cid:230)ssige kontrolfor- anstaltninger og -praksis p(cid:229) korrekt vis med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) en reel reduktion af emissionerne. Overv(cid:229)gningen af reduktionspolitikkerne omfatter: a) udarbejdelse af en fortegnelse over de ovenn(cid:230)vnte reduktionsforanstaltninger, der allerede er gennemfłrt; b) sammenligning af de faktiske reduktioner i Cd-, Pb- og Hg-emissioner med protokollens m(cid:229)ls(cid:230)tninger; c) karakteristik af kvantificerede emissioner af Cd, Pb og Hg fra relevante kilder med hensigtsm(cid:230)ssige teknikker; d) regelm(cid:230)ssig revision af reduktionsforanstaltningerne foretaget af myndighederne for at sikre, at de fortsat fungerer effektivt. 10. Foranstaltninger til emissionskontrol błr v(cid:230)re omkostningseffektive. Overvejelser vedrłrende strategien med henblik p(cid:229) omkostningseffektivitet błr baseres p(cid:229) de samlede udgifter pr. (cid:229)r pr. reduktionsenhed (herunder kapital- og driftsudgifter). Omkostningerne ved emissionsreduktion błr ligeledes ses i forhold til den samlede proces. III. REDUKTIONSTEKNIKKER 11. De stłrste kategorier af tilg(cid:230)ngelige reduktionsteknikker for Cd-, Pb- og Hg-emissioner er de prim(cid:230)re foranstalt- ninger som erstatning af r(cid:229)materialer og/eller br(cid:230)ndsel og lav-emissions procesteknologier samt sekund(cid:230)re foran- staltninger som reduktion af flygtige emissioner og rłggasrensning. De sektorspecifikke teknikker omtales i kapitel IV. C 311 E/146 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 12. Data vedrłrende effektivitet udledes af driftsm(cid:230)ssige erfaringer og anses for at afspejle mulighederne i de eksiste- rende anl(cid:230)g. Den samlede effektivitet af reduktioner af rłggas og flygtige emissioner afh(cid:230)nger i hłj grad af rłg- og stłvsamlernes (f. eks. udsugningsh(cid:230)tter) udsugningskapacitet. Der er demonstreret en indfangnings-/indsamlingsevne p(cid:229) over 99 %. I s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde har erfaringerne vist, at reduktionsforanstaltninger kan reducere de samlede emis- sioner med 90 % eller mere. 13. I forbindelse med partikelbundne emissioner af Cd, Pb og Hg kan metallerne indfanges ved hj(cid:230)lp af stłvrensnings- anordninger. De typiske stłvkoncentrationer efter rłgrensning ved hj(cid:230)lp af udvalgte teknikker anfłres i tabel 1. De fleste af disse foranstaltninger er normalt blevet anvendt p(cid:229) tv(cid:230)rs af sektorerne. De forventede minimumsresultater af udvalgte teknikker til indfangning af gasformigt kviksłlv fremg(cid:229)r af tabel 2. Anvendelsen af disse foranstaltninger afh(cid:230)nger af de enkelte processer og har stłrst relevans, hvis kviksłlvkoncentrationerne i rłggassen er hłje. Stłvrensningsanordningers ydeevne udtrykt som gennemsnitlige stłvkoncentrationer pr. time Tabel 1 Stoffiltre Stoffiltre, membrantypen Tłrre elektrostatiske filtre V(cid:229)de elektrostatiske filtre Hłjeffektive rłgvaskere Stłvkoncentrationer efter rensning (mg/m3) < 10 < 1 < 50 < 50 < 50 NB: Mellem- og lavtryksrłgvaskere og cykloner udviser normalt lavere stłvfjernelseseffektivitet. Forventet mindsteydelse af kviksłlvseparatorer udtrykt som gennemsnitligt kviksłlvindhold pr. time Tabel 2 Selenfilter Selenrłgvasker Kulfilter Kulindsprłjtning + stłvudskiller Odda Norzink-klorproces Blysulfidproces Bolkem-(tiosulfat-) proces Kviksłlvindhold efter rensning (mg/m3) < 0,01 < 0,2 < 0,01 < 0,05 < 0,1 < 0,05 < 0,1 14. Man skal v(cid:230)re opm(cid:230)rksom p(cid:229) at sikre, at disse reduktionsteknikker ikke medfłrer andre miljłproblemer. Man błr undg(cid:229) at v(cid:230)lge en bestemt proces p(cid:229) grund af dens lave emission til luften, hvis den medfłrer en forv(cid:230)rring af den samlede miljłbelastning som fłlge af tungmetalemissionerne, f. eks. p(cid:229) grund af łget vandforurening gennem flydende affaldsstoffer. Man skal ogs(cid:229) tage hensyn til den videre behandling af det stłv, der indsamles gennem en forbedret rłggasrensning. En negativ miljłp(cid:229)virkning, der skyldes h(cid:229)ndteringen af s(cid:229)dant affald, vil begr(cid:230)nse fordelene ved lavere emissioner af processtłv og rłg til luften. 15. Ved foranstaltningerne til emissionsreduktion kan man fokusere p(cid:229) s(cid:229)vel procesteknikker som rłggasrensning. Disse to er ikke indbyrdes uafh(cid:230)ngige; valget af en bestemt proces kan udelukke visse rłgrensningsmetoder. 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/147 16. Valget af en reduktionsteknik afh(cid:230)nger af parametre som forureningskoncentrationen og/eller r(cid:229)gassens sammen- s(cid:230)tning, rłgm(cid:230)ngden, rłgtemperaturen med flere. Derfor kan anvendelsesomr(cid:229)derne overlappe hinanden; i s(cid:229) tilf(cid:230)lde m(cid:229) man v(cid:230)lge den mest hensigtsm(cid:230)ssige teknik i henhold til de specifikke forhold p(cid:229) stedet. 17. Nedenfor findes en beskrivelse af hensigtsm(cid:230)ssige foranstaltninger til reduktion af hłjovnsgas inden for forskellige sektorer. Der tages ogs(cid:229) hensyn til flygtige emissioner. Reduktion af stłvemission i forbindelse med losning, h(cid:229)ndtering og oplagring af r(cid:229)materialer eller biprodukter kan v(cid:230)re af betydning for det lokale miljł, selv om det ikke er relevant for transport over store afstande. Emissionerne kan reduceres ved at flytte disse aktiviteter til helt lukkede bygninger, som kan udstyres med ventilation og afstłvningsanl(cid:230)g, sprłjtesystemer eller andre hensigtsm(cid:230)s- sige kontrolmetoder. Ved oplagring uden tag błr materialets overflade beskyttes mod spredning med vinden p(cid:229) anden m(cid:229)de. Oplagringsomr(cid:229)der og adgangsveje błr holdes rene. 18. Investerings-/udgiftstallene i tabellerne er indsamlet fra forskellige kilder og afh(cid:230)nger i hłj grad af de enkelte tilf(cid:230)lde. De udtrykkes i 1990 USD (USD 1 (1990) = ECU 0,8 (1990)). De afh(cid:230)nger af faktorer som anl(cid:230)ggets kapacitet, reduktionseffektivitet og r(cid:229)gaskoncentration, teknologiens art og valg af nye anl(cid:230)g i mods(cid:230)tning til modernisering. IV. SEKTORER 19. Dette kapitel indeholder en tabel for de enkelte relevante sektorer med de vigtigste emissionskilder, reduktionsfor- anstaltninger baseret p(cid:229) bedste tilg(cid:230)ngelige teknik, deres specifikke reduktionseffektivitet og tilhłrende omkost- ninger, hvor disse oplysninger er til r(cid:229)dighed. Med mindre andet anfłres, vedrłrer reduktionseffektiviteten i tabel- lerne nedenfor direkte emissioner af rłggas. Forbr(cid:230)nding af fossilt br(cid:230)ndsel i forsyningsanl(cid:230)g og industrielle kedler (bilag II, kategori 1) 20. Forbr(cid:230)nding af kul i forsyningsanl(cid:230)g og industrielle kedler er en vigtig kilde til menneskeskabte kviksłlvemissioner. Tungmetalindholdet i kul er normalt mange gange hłjere end i olie eller naturgas. 21. Forbedret energiomdannelseseffektivitet og energibesparende foranstaltninger vil medfłre en nedgang i tungmetal- emissionerne p(cid:229) grund af lavere br(cid:230)ndselsbehov. Forbr(cid:230)nding af naturgas eller alternative br(cid:230)ndselstyper med lavt tungmetalindhold i stedet for kul vil ligeledes medfłre en betydelig reduktion i tungmetalemissioner som kviksłlv. Kraftv(cid:230)rkteknologien med integreret forgasning i kombineret turbinedrift (IGCC) er en ny teknologi med mulighed for at opn(cid:229) lave emissioner. 22. Med undtagelse af kviksłlv udsendes der tungmetaller i fast form i forbindelse med flyveaskepartikler. Forskellige forskellige flyveaskem(cid:230)ngder: kedler med forbr(cid:230)nding p(cid:229) rist 20-40 %; kulforbr(cid:230)ndingsteknologier giver forbr(cid:230)nding i fluidiseret leje 15 %; tłrbundskedler (forbr(cid:230)nding af pulveriseret kul) 70-100 % af den samlede aske. Tungmetalindholdet i den lille del af flyveasken med partikelstłrrelse har vist sig at v(cid:230)re hłjere. 23. Forbehandling, f. eks. »vaskning« eller »biobehandling«, af kullet begr(cid:230)nser tungmetalindholdet, der h(cid:230)nger sammen med kullets indhold af uorganisk stof. Der er imidlertid stor forskel p(cid:229) graden af tungmetalfjernelse ved hj(cid:230)lp af denne teknologi. 24. Der kan opn(cid:229)s en samlet stłvfjernelse p(cid:229) mere end 99,5 % med elektrostatiske filtre (EF) eller stoffiltre (SF), idet man i mange tilf(cid:230)lde n(cid:229)r ned p(cid:229) en stłvkoncentration p(cid:229) omkring 20 mg/m3. Med undtagelse af kviksłlv kan tung- metalemissionerne begr(cid:230)nses med mindst 90-99 %, idet det laveste tal g(cid:230)lder for de mere flygtige bestanddele. Lave filtertemperaturer bidrager til at begr(cid:230)nse indholdet af gasformigt kviksłlv i rłggassen. 25. Brugen af teknikker til reduktion af emissioner af nitrogenoxid, svovldioxid og partikler fra rłggassen kan ligeledes fjerne tungmetaller. Muligheden for tv(cid:230)rmediavirkning błr undg(cid:229)s gennem korrekt spildevandsbehandling. C 311 E/148 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 26. Med ovenn(cid:230)vnte teknikker kan effektiviteten af kviksłlvfjernelse variere meget fra anl(cid:230)g til anl(cid:230)g, s(cid:229)ledes som det fremg(cid:229)r af tabel 3. Der forskes i at udvikle teknikker til kviksłlvfjernelse, men indtil s(cid:229)danne teknikker er til r(cid:229)dighed i industriel skala, har man ikke identificeret nogen bedste tilg(cid:230)ngelige teknik netop til fjernelse af kviksłlv. Reduktionsforanstaltninger, reduktionseffektivitet og omkostninger i forbindelse med emissioner fra forbr(cid:230)nding af fossilt br(cid:230)ndsel Tabel 3 Emissionskilde Reduktionsforanstaltning(er) Reduktionseffektivitet (%) Reduktionsomkostninger Forbr(cid:230)nding br(cid:230)ndselsolie af Skift gas fra br(cid:230)ndselsolie til Cd, Pb: 100; Hg: 70-80 I hłj grad afh(cid:230)ngig af anl(cid:230)gget Forbr(cid:230)nding kul af Skift fra kul til br(cid:230)ndsel med lavere tungmetalemis- sioner Stłv: 70-100 I hłj grad afh(cid:230)ngig af anl(cid:230)gget EF (kold side) Cd, Pb: > 90; Hg: 10-40 Specifik investering USD 5-10/m3 rłggas pr. time (> 200,000 m3/h) V(cid:229)dafsvovling (FGD) (1) af rłggas Cd, Pb: > 90; Hg: 10-90 (2) (cid:151) Stoffiltre (SF) Cd: > 95; Pb: > 99; Hg: 10-60 Specifik investering USD 8-15/m3 rłggas pr. time (> 200,000 m3/h) (1) Effektiviteten af Hg-fjernelse łges i takt med andelen af ionkviksłlv. Katalytisk forbr(cid:230)nding med hłj stłvselektivitet (SCR) letter Hg(II)-dannelsen. vedrłrer (2) Dette is(cid:230)r USD 60-250/kWel. ) SO2-reduktion. Reduktionen af tungmetalemissioner er en sidegevinst. (Specifik investering Prim(cid:230)r jern- og st(cid:229)lindustri (bilag II, kategori 2) 27. Dette afsnit vedrłrer emissioner fra sintringsanl(cid:230)g, granulatanl(cid:230)g, hłjovne og st(cid:229)lv(cid:230)rker med oxygenovn (OO). Emissioner af Cd, Pb og Hg optr(cid:230)der i forbindelse med partikler. Indholdet af farlige tungmetaller i emissionsstłvet afh(cid:230)nger af r(cid:229)materialernes sammens(cid:230)tning og typerne af legeringsmetaller, der tils(cid:230)ttes ved st(cid:229)lfremstilling. De mest relevante foranstaltninger til emissionsreduktion skitseres i tabel 4. Der błr anvendes stoffiltre overalt, hvor det er muligt; hvis omst(cid:230)ndighederne głr dette umuligt, kan der anvendes elektrostatiske filtre og/eller hłjeffektive rłgvaskere. 28. Ved brug af BAT i den prim(cid:230)re jern- og st(cid:229)lindustri kan den samlede specifikke emission af stłv direkte fra processen reduceres til fłlgende niveauer: Sintringsanl(cid:230)g: 40-120 g/Mg Granulatanl(cid:230)g: 40 g/Mg Hłjovne: 35-50 g/Mg OO: 35-70 g/Mg. 29. Rłgrensning ved hj(cid:230)lp af stoffiltre vil bringe stłvindholdet ned p(cid:229) mindre end 20 mg/m3, mens elektrostatiske filtre og rłgvaskere vil nedbringe stłvindholdet til 50 mg/m3 (i gennemsnit pr. time). Mange anvendelser af stoffiltre i den prim(cid:230)re jern- og st(cid:229)lindustri kan imidlertid fłre til langt lavere v(cid:230)rdier. 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/149 Tabel 4 Emissionskilder, reduktionsforanstaltninger, stłvreduktionseffektivitet og omkostninger i den prim(cid:230)re jern- og st(cid:229)lindustri Emissionskilde Reduktionsforanstaltning(er) Stłvreduktionseffektivitet (%) Reduktionsomkostninger (samlede omkostninger i USD) Sintringsanl(cid:230)g Emissionsoptimeret sintring ca. 50 Rłgvaskere og EF Stoffiltre Granulatanl(cid:230)g EF + kalkreaktor + stoffiltre Rłgvaskere Hłjovne SF/EF Gasrensning, hłjovne V(cid:229)drłgvaskere V(cid:229)d-EF OO Prim(cid:230)r separator/EF/SF afstłvning: v(cid:229)d- Flygtige emissioner Sekund(cid:230)r afstłvning: tłr-EF/SF Lukkede indkapsling, oplagret rensning af adgangsveje b(cid:229)ndtransportłrer, af fugtning tilgangsmateriale, > 90 > 99 > 99 > 95 > 99 > 99 > 99 > 99 > 97 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) EF: 0,24-1/Mg r(cid:229)jern (cid:151) (cid:151) Tłr EF: 2,25/Mg st(cid:229)l SF: 0,26/Mg st(cid:229)l 80-99 (cid:151) 30. Direkte reduktion og direkte smeltning er under udvikling og kan reducere behovet for sintringsanl(cid:230)g og hłjovne fremover. Anvendelsen af disse teknologier afh(cid:230)nger af malmens egenskaber og kr(cid:230)ver, at det resulterende produkt behandles i lysbueovne, som skal forsynes med hensigtsm(cid:230)ssige reduktionsforanstaltninger. Sekund(cid:230)r jern- og st(cid:229)lindustri (bilag II, kategori 3) 31. Det er meget vigtigt at indfange alle emissioner effektivt. Dette kan lade sig głre ved at installere indkapslinger eller bev(cid:230)gelige afsugningsanl(cid:230)g eller fuldst(cid:230)ndig afsugning af hele bygningen. De indfangede emissioner skal renses. Ved alle stłvskabende processer i den sekund(cid:230)re jern- og st(cid:229)lindustri skal afstłvning i stoffiltre, som nedbringer stłv- indholdet til mindre end 20 mg/m3, betragtes som BAT. N(cid:229)r BAT ligeledes anvendes til at minimere de flygtige emissioner, vil den specifikke stłvemission (inklusive flygtige emissioner med direkte sammenh(cid:230)ng med processen) ikke overstige stłrrelsesordenen 0,1 til 0,35 kg/Mg st(cid:229)l. Der findes mange eksempler p(cid:229) et stłvindhold i den rensede rłg p(cid:229) under 10 mg/m3, n(cid:229)r der anvendes stoffiltre. Den specifikke stłvemission i s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde er normalt under 0. 1 kg/Mg. 32. Der anvendes to forskellige slags ovne til smeltning af skrot: Siemens-Martin-ovne og lysbueovne, hvoraf Siemens- Martin-ovnene er p(cid:229) vej til at blive afskaffet. 33. Indholdet af de relevante tungmetaller i emissionsstłvet afh(cid:230)nger af jern- og st(cid:229)lskrottets sammens(cid:230)tning samt de typer af legeringsmetaller, der tils(cid:230)ttes ved st(cid:229)lfremstilling. M(cid:229)linger i lysbueovne har vist, at 95 % af kviksłlvemis- sionerne og 25 % af kadmiumemissionerne forekommer som damp. De mest relevante foranstaltninger til reduktion af stłvemission skitseres i tabel 5. C 311 E/150 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 Tabel 5 Emissionskilder, reduktionsforanstaltninger, stłvreduktionseffektivitet og omkostninger i den sekund(cid:230)re jern- og st(cid:229)lindustri Emissionskilde Reduktionsforanstaltninger(er) Stłvreduktionseffektivitet (%) Reduktionsomkostninger (samlede omkostninger i USD) Lysbueovn EF SF > 99 > 99,5 (cid:151) SF: 24/Mg st(cid:229)l Jernstłberier (bilag II, kategori 4) 34. Det er meget vigtigt at indfange alle emissioner effektivt. Dette kan lade sig głre ved at installere indkapsling eller bev(cid:230)gelige afsugningsanordninger eller ved at foretage udsugning af hele bygningen. De indsamlede emissioner skal renses. I jernstłberier anvendes der kupolovne, lysbueovne og induktionsovne. Direkte emissioner af partikler og gasformige tungmetaller sker navnlig i forbindelse med smeltning og undertiden i forbindelse med udstłbning, dog i mindre omfang. Der opst(cid:229)r flygtige emissioner i forbindelse med h(cid:229)ndtering af r(cid:229)materialer, smeltning, udstłbning og afpudsning. De mest relevante foranstaltninger til emissionsreduktion skitseres i tabel 6 sammen med de mulige reduktionseffektiviteter og omkostninger, hvor disse er til r(cid:229)dighed. Disse foranstaltninger kan nedbringe stłvkon- centrationerne til 20 mg/m3 eller mindre. 35. Jernstłberisektoren omfatter en lang r(cid:230)kke anl(cid:230)g. For eksisterende mindre anl(cid:230)g er de n(cid:230)vnte foranstaltninger muligvis ikke BAT, hvis ikke de er łkonomisk b(cid:230)redygtige. Emissionskilder, reduktionsforanstaltninger, stłvreduktionseffektivitet og omkostninger for jernstłberier Tabel 6 Emissionskilde Reduktionsforanstaltning(er) Stłvreduktionseffektivitet (%) Reduktionsomkostninger (samlede omkostninger USD) Lysbueovn EF SF Induktionsovn SF/tłrabsorption + SF Koldtlufts-kupolovn Fjernelse under dłren: SF Fjernelse over dłren: SF + forudg. afstłvning SF + kemisk absorption Varmtlufts-kupolovn SF + forudg. afstłvning Desintegrator/ venturi-rłgvasker > 99 > 99,5 > 99 > 98 > 97 > 99 > 99 > 97 (cid:151) SF: 24/Mg jern (cid:151) (cid:151) 8-12/Mg jern 45/Mg jern 23/Mg jern (cid:151) Prim(cid:230)r og sekund(cid:230)r non-ferro metalindustri (bilag II, kategori 5 og 6) 36. Dette afsnit drejer sig om emissioner og emissionsreduktion af Cd, Pb og Hg ved prim(cid:230)r og sekund(cid:230)r fremstilling af non-ferro metaller som bly, kobber, zink, tin og nikkel. P(cid:229) grund af det store antal anvendte r(cid:229)materialer og de forskellige processer kan der forekomme emissioner af n(cid:230)sten alle slags tungmetaller og tungmetalforbindelser fra denne sektor. I lyset af de tungmetaller, der behandles i dette bilag, er fremstilling af kobber, bly og zink s(cid:230)rligt relevante. 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/151 37. Kviksłlvmalm og -koncentrater behandles fłrst ved knusning og undertiden sigtning. Forbehandlingsteknikker er ikke udbredte, selv om floating har v(cid:230)ret brugt p(cid:229) nogle anl(cid:230)g, hvor man behandler malm af lav kvalitet. Den knuste malm opvarmes derefter enten i retorter i mindre m(cid:230)ngder eller ovne i stłrre m(cid:230)ngder til de temperaturer, hvor kviksłlvsulfiden sublimeres. Den resulterende kviksłlvdamp kondenseres i et kłlesystem og indsamles som kviksłlvmetal. Sod fra kondensatorerne og bundf(cid:230)ldningstankene błr fjernes, behandles med kalk og derefter returneres til retorten eller ovnen. 38. Fłlgende teknikker kan anvendes til effektiv genvinding af kviksłlv: (cid:151) foranstaltninger til begr(cid:230)nsning af stłvudvikling under brydning og oplagring, herunder brug af mindre bunker; (cid:151) indirekte opvarmning af ovnen; (cid:151) malmen holdes s(cid:229) tłr som muligt; (cid:151) en rłgtemperatur p(cid:229) kun 10 til 20 (cid:176)C over dugpunktet ved indgangen til kondensatoren; (cid:151) udgangstemperaturen holdes s(cid:229) lav som muligt; og (cid:151) reaktionsgasserne transporteres gennem en efterkondenseringsrłgvasker og/eller et selenfilter. Stłvdannelsen kan begr(cid:230)nses gennem indirekte opvarmning, separat behandling af finkornet malm og kontrol med malmens vandindhold. Stłvet błr fjernes fra den varme reaktionsgas, fłr den kommer ind i kviksłlvkondenserings- enheden ved hj(cid:230)lp af cykloner og/eller elektrostatiske filtre. 39. Ved guldfremstilling ved hj(cid:230)lp af amalgamering kan der benyttes tilsvarende strategier som ved kviksłlv. Guld fremstilles ogs(cid:229) ved hj(cid:230)lp af andre teknikker end amalgamering, og disse betragtes som den foretrukne lłsning til nye anl(cid:230)g. 40. Non-ferro metaller produceres is(cid:230)r af sulfitholdige malme. Af tekniske (cid:229)rsager og af hensyn til produktkvaliteten skal rłggassen afstłves grundigt (< 3 mg/m3), og der kan ogs(cid:229) v(cid:230)re behov for yderligere fjernelse af kviksłlv, fłr den fłres til et SO3-kontaktanl(cid:230)g, hvorved man ligeledes minimerer tungmetalemissionerne. 41. Der błr anvendes stoffiltre, hvor det er hensigtsm(cid:230)ssigt. Der kan opn(cid:229)s et stłvindhold p(cid:229) under 10 mg/m3. Stłvet fra al pyrometallurgisk produktion genbruges p(cid:229) selve anl(cid:230)gget eller et andet sted, samtidig med at man beskytter sundheden p(cid:229) arbejdspladsen. 42. Med hensyn til prim(cid:230)r blyfremstilling viser de fłrste erfaringer, at der findes interessante nye reduktionsteknologier gennem direkte smeltning uden sintring af koncentraterne. Disse processer er eksempler p(cid:229) en ny generation af direkte autogen-blysmeltningsteknologier, som forurener mindre og forbruger mindre energi. 43. Sekund(cid:230)rt bly fremstilles hovedsagelig af brugte person- og lastbilbatterier, som skilles ad, fłr de kommer ind i smelteovnen. Denne BAT błr omfatte en smelteoperation i en kort roterovn eller skaktovn. Jetbr(cid:230)ndere kan medfłre en reduktion af rłggasm(cid:230)ngden og stłvproduktionen med 60 %. Rensning af rłggassen med stoffiltre głr det muligt at opn(cid:229) stłvkoncentrationer p(cid:229) 5 mg/m3. 44. Prim(cid:230)r zinkproduktion udfłres ved hj(cid:230)lp af electrowin ristnings-udludningsteknologi. Trykudludning kan v(cid:230)re et alternativ til ristning og kan betragtes som BAT for nye anl(cid:230)g afh(cid:230)ngig af koncentratets egenskaber. Emissioner fra pyrometallurgisk zinkfremstilling i Imperial Smelting (IS)-ovne kan minimeres ved at bruge dobbelt ovntop og rense med hłjeffektive rłgvaskere, effektiv udsugning og rensning af rłgen for slagge og blyrester samt grundig rensning (< 10 mg/m3) af de meget CO-holdige rłggasser. 45. For at genvinde zinken fra iltede restprodukter behandles disse i en IS-ovn. Rester med meget lavt zinkindhold og rłggasser (f. eks. fra st(cid:229)lindustrien) behandles fłrst i roterovn (Waelz-ovne), i hvilke der fremstilles en hłjberiget zinkoxid. Metalliske materialer genbruges ved smeltning enten i induktionsovne eller ovne med direkte eller indi- rekte opvarmning ved hj(cid:230)lp af naturgas eller flydende br(cid:230)ndsel eller i lodrette New Jersey-retorter, i hvilke en lang r(cid:230)kke forskelligt oxideret og metallisk sekund(cid:230)rt materiale kan genbruges. Zink kan ogs(cid:229) genvindes af slagge fra blyovne ved hj(cid:230)lp af en slaggerygningsproces. C 311 E/152 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 Tabel 7a) Emissionskilder, reduktionsforanstaltninger, stłvreduktionseffektivitet og omkostninger i den prim(cid:230)re non-ferro metalindustri Emissionskilde Reduktionsforanstaltning(er) Stłvreduktionseffektivitet (%) Reduktionsomkostninger (samlede omkostninger USD) Flygtige emissioner Afsugningsanl(cid:230)g, indkapsling osv. rłggasrensning med SF > 99 (cid:151) Br(cid:230)nding/sintring Konventionel smeltning (hłjovnsreduktion) Stigstrłmssintring: EF + rłgvaskere (fłr dobbelt- kontakt svovlsyreanl(cid:230)g) + SF til rłggasser Skaktovn: lukket top/ effektiv afsugning aftapningshuller SF, d(cid:230)kkede dobbelt ovntop af i top + vaskere, Imperial smelting Hłjeffektiv rłgvaskning Trykudludning Reduktions-processer ved direkte smeltning Venturi-rłgvaskere Dobbelt ovntop Anvendelsen afh(cid:230)nger af koncentraternes udlud- ningsegenskaber Flammesmeltning, f. eks. Kivcet-, Outokumpu- og Mitsubishi-processer Dyppesmeltning, f. eks. roterende omformer med Ausmelt-, topbl(cid:230)sning, Isasmelt-, og QSL- Noranda-processer (cid:151) 7-10/Mg H2SO4 (cid:151) > 95 (cid:151) (cid:151) > 99 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 4/Mg fremstillet metal anl(cid:230)gsspecifikt (cid:151) Ausmelt: Pb 77 Cd 97; QSL: Pb 92, Cd 93 QSL: driftsomkostninger 60/Mg Pb Emissionskilder, reduktionsforanstaltninger, stłvreduktionseffektivitet og omkostninger ved den sekund(cid:230)re non-ferro metalindustri Tabel 7b) Emissionskilde Reduktionsforanstaltning(er) Stłvreduktionseffektivitet (%) Reduktionsomkostninger (samlede omkostninger, USD) Blyfremstilling Kort roterovn: afsugning til aftapningshuller + SF; rłrkondensator; jetbr(cid:230)nder Zinkfremstilling Imperial smelting 99,9 > 95 45/Mg Pb 14/Mg Zn 46. Processerne błr generelt kombineres med en effektiv afstłvningsanordning til b(cid:229)de prim(cid:230)re rłggasser og flygtige emissioner. De mest effektive foranstaltninger til emissionsreduktioner skitseres i tabel 7a) og b). Der er i visse tilf(cid:230)lde opn(cid:229)et stłvkoncentrationer p(cid:229) under 5 mg/m3 ved hj(cid:230)lp af stoffiltre. 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/153 Cementindustrien (bilag II, kategori 7) 47. Cementovne kan bruge sekund(cid:230)rt br(cid:230)ndsel som spildolie eller brugte d(cid:230)k. N(cid:229)r der bruges affald, kan emissions- kravene til affaldsforbr(cid:230)ndingsprocesser anvendes, og n(cid:229)r der bruges farligt affald, kan emissionskravene for afbr(cid:230)nding af farligt affald anvendes afh(cid:230)ngigt af den m(cid:230)ngde, der bruges i anl(cid:230)gget. Dette afsnit drejer sig imidlertid om ovne, hvor der fyres med fossilt br(cid:230)ndsel. 48. Der udsendes partikler i alle faser af cementproduktionsprocessen, som best(cid:229)r af h(cid:229)ndtering af materialer, forbere- delse af r(cid:229)materialer (knusere, tłrreanordninger), klinkefremstilling og cementbehandling. Tungmetallerne l(cid:230)sses ind i cementovnen sammen med r(cid:229)materialer, fossilt br(cid:230)ndsel og affaldsbr(cid:230)ndsel. 49. Der findes fłlgende ovntyper til klinkefremstilling: lang, v(cid:229)d roterovn, lang, tłr roterovn, roterovn med cyklon- forvarmer, roterovn med ristforvarmer og skaktovn. Med henblik p(cid:229) energiforbrug og muligheder for emissions- reduktion er roterovn med cyklonforvarmere at foretr(cid:230)kke. 50. Med henblik p(cid:229) varmegenvinding ledes rłggasserne fra roterovn gennem forvarmersystemet og knusetłrrerne (hvor disse er monteret) fłr stłvfjernelse. Det indsamlede stłv hentes tilbage til tilgangsmaterialet. 51. Mindre end 0,5 % af den bly og kadmium, der kommer ind i ovnen, frigives i rłggasser. Det hłje alkaliindhold og rłgrensningen i ovnen giver stłrre metalbinding i klinker eller ovnstłv. 52. Tungmetalemissionerne til luften kan reduceres ved for eksempel at afmontere udluftningsanordninger og oplagre det indsamlede stłv i bunker i stedet for at hente det tilbage til det r(cid:229) tilgangsmateriale. I de enkelte tilf(cid:230)lde skal disse overvejelser imidlertid afvejes i forhold til konsekvenserne ved at frigive tungmetaller i affaldsbunken. En anden mulighed er varmgasoverstrłmning, hvor kalcineret varmgas delvis udtłmmes foran p(cid:229) ovndłren og hentes over i cementbehandlingsanl(cid:230)gget. En anden mulighed er at tils(cid:230)tte stłvet til klinkerne. En anden vigtig foran- staltning er kontrolleret, stabil ovndrift for at undg(cid:229) nłdstop af de elektrostatiske filtre. Disse kan forekomme som fłlge af for hłje CO-koncentrationer. Det er vigtigt at undg(cid:229) hłje spidsv(cid:230)rdier for tungmetalemissioner i tilf(cid:230)lde som for eksempel nłdstop. 53. De mest relevante foranstaltninger til emissionsreduktion skitseres i tabel 8. For at reducere direkte stłvemissioner fra knusere, formalingsanl(cid:230)g og tłrreanl(cid:230)g bruges normalt stoffiltre, mens rłggasser fra ovnen og klinkekłleren reduceres ved hj(cid:230)lp af elektrostatiske filtre. Med EF kan stłvkoncentrationerne reduceres til mindre end 50 mg/m3. Ved brug af SF kan stłvindholdet i den rensede rłg reduceres til 10 mg/m3. Tabel 8 Emissionskilder, reduktionsforanstaltninger, reduktionseffektivitet og omkostninger for cementindustrien Emissionskilde Reduktionsforanstaltning(er) Reduktionseffektivitet (%) Reduktionsomkostning Direkte emissioner knusere, tłrreanl(cid:230)g fra formalere, Direkte emissioner roterovn, klinkekłlere fra SF EF Direkte emissioner roterovn fra Kuladsorption Cd. Pb: > 95 Cd. Pb: > 95 Hg: > 95 (cid:151) (cid:151) (cid:151) Glasindustrien (bilag II, kategori 8) 54. Inden for glasindustrien er blyemissioner s(cid:230)rligt relevante p(cid:229) grund af de forskellige glastyper, hvor bly tils(cid:230)ttes som r(cid:229)materiale (f. eks. krystalglas, katodestr(cid:229)lerłr). I forbindelse med natronkalkglas afh(cid:230)nger blyemissionerne af kvali- teten af det genbrugsglas, der bruges i processen. Blyindholdet i stłv fra smeltning af krystalglas ligger normalt p(cid:229) omkring 20-60 %. C 311 E/154 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 55. Stłvemissionerne stammer hovedsageligt fra blandeoperationer, ovne, diffuse udslip fra ovn(cid:229)bninger samt f(cid:230)rdig- behandling og br(cid:230)nding af glasprodukter. Jetbr(cid:230)ndere kan reducere rłggasm(cid:230)ngden og sv(cid:230)vestłvproduktionen med 60 %. Blyemissionerne fra elvarme er betydeligt lavere end fra olie/gasfyring. 56. Blandingen smeltes i tanke med kontinuerlig smeltning, dagtanke eller smeltedigler. Under smeltecyklussen med ikke-kontinuerlig ovndrift varierer stłvemissionerne meget. Stłvemissioner fra krystalglastanke (< 5 kg/Mg smeltet glas) er hłjere end fra andre tanke (< 1 kg/Mg smeltet natron- og kaliumglas). 57. Blandt foranstaltningerne til reduktion af direkte emissioner af metalholdigt stłv kan n(cid:230)vnes: granulering af glas- blandingen, (cid:230)ndring af opvarmningssystemet fra olie/gasfyring til elektrisk opvarmning, brug af en stłrre andel af genbrugsglas i blandingen samt brug af bedre r(cid:229)materialer (stłrrelsesfordeling) og genbrugsglas (undg(cid:229) blyholdige stykker). Rłggasserne kan renses med stoffiltre, hvilket reducerer emissionerne til under 10 mg/m3. Med elektro- statiske filtre kan man n(cid:229) ned p(cid:229) 30 mg/m3. De forskellige reduktionseffektiviteter for emissionerne fremg(cid:229)r af tabel 9. 58. Man er i f(cid:230)rd med at udvikle krystalglas uden blyforbindelser. Tabel 9 Emissionskilder, reduktionsforanstaltninger, stłvreduktionseffektivitet og omkostninger inden for glasindu- strien Emissionskilde Reduktionsforanstaltning(er) Stłvreduktionseffektivitet (%) Reduktionsomkostninger (samlede omkostninger) Direkte emissioner SF EF > 98 > 90 (cid:151) (cid:151) Klor-alkaliindustrien (bilag II, kategori 9) 59. Inden for klor-alkaliindustrien produceres der Cl2, alkalihydroxider og brint gennem elektrolyse af en saltoplłsning. P(cid:229) eksisterende anl(cid:230)g bruger man normalt kviksłlvprocessen og membranprocessen, og for begges vedkommende er der behov for at indfłre god praksis for at undg(cid:229) miljłproblemer. Membranprocessen giver ingen direkte kviksłlvemissioner. Den kr(cid:230)ver endvidere lavere elektrolytisk energi og hłjere varme til koncentration af alkalihy- droxid (det samlede energiregnskab viser en lille fordel til membrancelleteknologien i stłrrelsesordenen 10 til 15 %) og en mere kompakt celledrift. Den betragtes derfor som den bedste lłsning til nye anl(cid:230)g. I beslutning 90/3 af 14. juni 1990 fra kommissionen for forebyggelse af havforurening fra landbaserede kilder (PARCOM) anbefales det, at de eksisterende kviksłlvcellebaserede klor-alkalianl(cid:230)g gradvis błr afskaffes, s(cid:229) snart det er praktisk muligt, og s(cid:229)ledes at de er afskaffet fuldst(cid:230)ndig inden 2010. 60. Den specifikke investering i udskiftningen af kviksłlvceller med membranprocessen siges at ligge i stłrrelsesordenen USD 700-1 000/Mg Cl2-kapacitet. Selv om der kan opst(cid:229) supplerende udgifter fra blandt andet hłjere anl(cid:230)gs- udgifter og udgifter til rensning af brine, vil driftsudgifterne i de fleste tilf(cid:230)lde blive lavere. Dette skyldes is(cid:230)r besparelser som fłlge af lavere energiforbrug og lavere udgifter til spildevandsbehandling og bortskaffelse af affald. 61. Der findes fłlgende kilder til kviksłlvemissioner til miljłet fra kviksłlvprocessen: ventilation af cellerum, udstłd- ning fra processen, produkter, navnlig brint og spildevand. Hvad ang(cid:229)r emissioner til luften er diffuse Hg-emissioner fra cellerne til cellerum s(cid:230)rligt relevante. Forebyggende foranstaltninger og kontroller er af stor betydning og błr prioriteres i forhold til den relative betydning af de enkelte kilder i et givet anl(cid:230)g. Under alle omst(cid:230)ndigheder er der behov for specifikke reduktionsforanstaltninger, n(cid:229)r kviksłlvet genvindes fra slam, der genereres ved processen. 62. Man kan gennemfłre fłlgende foranstaltninger for at reducere emissionerne fra eksisterende kviksłlvprocesanl(cid:230)g: (cid:151) Proceskontrol og tekniske foranstaltninger til optimering af cellernes funktion, vedligeholdelse og mere effektive arbejdsmetoder; (cid:151) Overd(cid:230)kninger, pakninger og kontrolleret udsugning; (cid:151) Rengłring af cellerum og foranstaltninger, der letter rengłringen; og (cid:151) Rensning af begr(cid:230)nsede gasstrłmme (visse forurenede luftstrłmme og hydrogengas). 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/155 63. Disse foranstaltninger kan nedbringe kviksłlvemissionerne til et godt stykke under 2,0 g/Mg pr. Cl2-produktions- kapacitet udtrykt som et (cid:229)rligt gennemsnit. Der findes eksempler p(cid:229) anl(cid:230)g, hvor man kan opn(cid:229) emissioner p(cid:229) langt under 1,0 g/Mg pr. Cl2-produktionskapacitet. Som et resultat af PARCOM-beslutning 90/3 skal eksisterende kvik- słlvbaserede kloralkalianl(cid:230)g opfylde et krav om 2 g Hg/Mg Cl2 pr. 31. december 1996 for emissioner, der er omfattet af konventionen om forebyggelse af havforurening fra landbaserede kilder. Eftersom emissionerne i hłj grad afh(cid:230)nger af god driftspraksis, błr gennemsnittet afh(cid:230)nge af og omfatte vedligeholdelsesperioder p(cid:229) et (cid:229)r eller derunder. Afbr(cid:230)nding af kommunalt affald, hospitalsaffald og farligt affald (bilag II, kategori 10 og 11) 64. Afbr(cid:230)nding af kommunalt affald, hospitalsaffald og farligt affald kan medfłre emissioner af kadmium, bly og kviksłlv. Kviksłlv, en betydelig del af kadmium og mindre dele af bly bliver flygtige under processen. Der błr indfłres s(cid:230)rlige foranstaltninger b(cid:229)de fłr og efter forbr(cid:230)ndingen for at reducere disse emissioner. 65. Den bedste tilg(cid:230)ngelige teknologi til afstłvning anses for at v(cid:230)re stoffiltre kombineret med v(cid:229)de eller tłrre metoder til reduktion af flygtige stoffer. Elektrostatiske filtre kombineret med v(cid:229)de systemer kan ogs(cid:229) udformes, s(cid:229) man n(cid:229)r ned p(cid:229) lave stłvemissioner, men de giver f(cid:230)rre muligheder end stoffiltre, navnlig n(cid:229)r disse forsynes med et overtr(cid:230)k til adsorption af flygtige forurenende stoffer. 66. N(cid:229)r BAT anvendes til rensning af rłggasser, vil stłvkoncentrationen blive reduceret til mellem 10 og 20 mg/m3; i praksis n(cid:229)r man ned p(cid:229) lavere koncentrationer, og i visse tilf(cid:230)lde meldes der om koncentrationer p(cid:229) under 1 mg/m3. Kviksłlvkoncentrationen kan reduceres til mellem 0,05 til 0,10 mg/m3 (standard ved 11 % O2). 67. De mest relevante sekund(cid:230)re foranstaltninger til emissionsreduktion skitseres i tabel 10. Det er vanskeligt at levere alment gyldige data, idet de relative omkostninger i USD/ton afh(cid:230)nger af en s(cid:230)rdeles lang r(cid:230)kke af anl(cid:230)gsspecifikke variabler som for eksempel affaldets sammens(cid:230)tning. 68. Der findes tungmetaller i alle dele af det kommunale affald (f. eks. produkter, papir, organiske materialer). Ved at begr(cid:230)nse den m(cid:230)ngde af det kommunale affald, der forbr(cid:230)ndes, kan tungmetalemissionerne reduceres. Dette kan ske gennem forskellige strategier for affaldsforvaltning, herunder genbrugsprogrammer og kompostering af orga- niske materialer. Endvidere tillader nogle af FN/ECE-landene, at kommunalt affald kan anbringes p(cid:229) lossepladser. P(cid:229) en korrekt forvaltet losseplads undg(cid:229)s emissioner af kadmium og bly, og kviksłlvemissionerne kan v(cid:230)re lavere end ved forbr(cid:230)nding. I adskillige FN/ECE-lande forsker man i kviksłlvemissioner fra lossepladser. Emissionskilder, reduktionsforanstaltninger, reduktionseffektivitet og omkostninger ved forbr(cid:230)nding af kommunalt affald, hospitalsaffald og farligt affald Tabel 10 Emissionskilde Reduktionsforanstaltning(er) Reduktionseffektivitet (%) Reduktionsomkostninger (samlede omkostninger USD) Rłggasser Hłjeffektive rłgvaskere Pd, Cd: > 98; Hg: ca. 50 (cid:151) EF (3 omr(cid:229)der) Pb, Cd; 80-90 10-20/Mg affald V(cid:229)d EF (1 omr(cid:229)de) Pb, Cd: 95-99 (cid:151) Stoffiltre Pb, Cd: 95-99 15-30/Mg affald Kulindsprłjtning + SF Hg: > 85 Filtrering i kulleje Hg: > 99 driftsudgifter: ca. 2-3/Mg affald driftsudgifter: ca. 50/Mg affald C 311 E/156 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 BILAG IV TIDSPLAN FOR INDF(cid:216)RELSEN AF GR˘NSEV˘RDIER OG BEDSTE TILG˘NGELIGE TEKNIKKER FOR NYE OG EKSISTERENDE STATION˘RE KILDER Tidsplanen for indfłrelse af gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier og bedste tilg(cid:230)ngelige teknikker er fłlgende: a) For nye station(cid:230)re kilder: to (cid:229)r efter denne protokols ikrafttr(cid:230)delse; b) For eksisterende station(cid:230)re kilder: otte (cid:229)r efter denne protokols ikrafttr(cid:230)delse. Denne periode kan om nłdvendigt forl(cid:230)nges for specifikke eksisterende station(cid:230)re kilder i overensstemmelse med bestemmelserne i den nationale lovgivning vedrłrende afskrivningsperiode. GR˘NSEV˘RDIER FOR REDUKTION AF EMISSIONER FRA ST(cid:216)RRE STATION˘RE KILDER BILAG V I. INDLEDNING 1. To typer af gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier er vigtige i forbindelse med reduktion af tungmetalemissioner: (cid:151) v(cid:230)rdier for specifikke tungmetaller eller grupper af tungmetaller; og (cid:151) v(cid:230)rdier for emissioner af partikler generelt. 2. I princippet kan gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for partikler ikke erstatte specifikke gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for kadmium, bly og kviksłlv, idet m(cid:230)ngden af metaller, der er forbundet med partikelemissioner, er forskellig fra proces til proces. Men over- holdelsen af disse v(cid:230)rdier bidrager imidlertid kraftigt til en generel reduktion af tungmetalemissionerne. Endvidere er det generelt billigere at overv(cid:229)ge partikelemissioner end at overv(cid:229)ge enkelte stoffer, og en konstant overv(cid:229)gning af enkelte tungmetaller er generelt ikke mulig. Derfor har gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for partikler stor praktisk betydning og fasts(cid:230)ttes ogs(cid:229) i dette bilag, i de fleste tilf(cid:230)lde for at supplere eller erstatte specifikke gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for kadmium, bly eller kviksłlv. 3. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier, udtrykt som mg/m3, henviser til standardbetingelser (m(cid:230)ngde ved 273,15 K, 101,3 kPa, tłrgas) og beregnes som en gennemsnitlig v(cid:230)rdi er m(cid:229)linger hver time, som d(cid:230)kker adskillige timers drift, som regel 24 timer. Opstarts- og nedlukningsperioder błr ikke medregnes. Perioden for gennemsnitsberegningen kan om nłdvendigt forl(cid:230)nges for at opn(cid:229) tilstr(cid:230)kkeligt pr(cid:230)cise resultater. Med hensyn til rłggassens iltindhold anvendes v(cid:230)rdierne for udvalgte stłrre station(cid:230)re kilder. Enhver fortynding for at s(cid:230)nke koncentrationerne af forurenende stoffer er forbudt. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne for tungmetaller błr omfatte metallet og dets forbindelser i fast form, i gasform og fordampet form udtrykt som det p(cid:229)g(cid:230)ldende metal. Ved opgivelse af gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for de samlede emissioner, udtrykt som henholdsvis g/produktionsenhed eller kapacitet, henvises der til de samlede faste eller flygtige emis- sioner beregnet som en (cid:229)rlig v(cid:230)rdi. 4. I tilf(cid:230)lde, hvor det ikke kan udelukkes, at man overskrider en given gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi, skal man overv(cid:229)ge enten emis- sionerne eller en parameter, som angiver, hvorvidt en reduktionsanordning fungerer og vedligeholdes korrekt. Overv(cid:229)gning af enten emissioner eller ydelsesindikatorer błr finde sted konstant, hvis partikelemissionerne er p(cid:229) mere end 10 kg/h. Ved overv(cid:229)gning af emissionerne skal koncentrationerne af luftforurenende stoffer i rłgledninger m(cid:229)les p(cid:229) repr(cid:230)sentativ vis. Hvis man ikke overv(cid:229)ger partikelm(cid:230)ngden konstant, skal koncentrationerne m(cid:229)les med regelm(cid:230)ssige mellemrum, idet der udfłres mindst tre uafh(cid:230)ngige afl(cid:230)sninger pr. kontrol. Stikprłveudtagning og analyse af alle forurenende stoffer samt referencem(cid:229)lemetoderne, som bruges til kalibrering af automatiske m(cid:229)lesy- stemer, skal ske i overensstemmelse med standarderne fra Den Europ(cid:230)iske Standardiseringsorganisation (CEN) eller Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO). I afventen p(cid:229) udviklingen af CEN- eller ISO-standarder, finder de nationale standarder anvendelse. Der kan ligeledes anvendes nationale standarder, hvis de giver resultater svarende til CEN- eller ISO-standarderne. 5. I tilf(cid:230)lde af konstant overv(cid:229)gning betragtes gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne som overholdt, hvis ingen af de beregnede gennem- snitlige 24-timers emissionskoncentrationer overstiger gr(cid:230)nsev(cid:230)rdien, eller hvis det 24-timers gennemsnit for den m(cid:229)lte parameter ikke overstiger den tilhłrende v(cid:230)rdi for samme parameter, der blev udarbejdet ved en afprłvning, hvor kontroludstyret blev anvendt og vedligeholdt korrekt. N(cid:229)r der ikke anvendes konstant overv(cid:229)gning, betragtes gr(cid:230)nsev(cid:230)rdien som overholdt, n(cid:229)r den gennemsnitlige afl(cid:230)sningsv(cid:230)rdi pr. kontrol ikke overstiger gr(cid:230)nsev(cid:230)rdien. De enkelte gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier udtrykt som de samlede emissioner pr. produktionsenhed eller samlede (cid:229)rlige emissioner betragtes som overholdt, hvis den m(cid:229)lte v(cid:230)rdi ikke overskrides i henhold til ovenst(cid:229)ende beskrivelse. II. SPECIFIKKE GR˘NSEV˘RDIER FOR UDVALGTE ST(cid:216)RRE STATION˘RE KILDER Forbr(cid:230)nding af fossilt br(cid:230)ndsel (bilag II, kategori 1): 6. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne henviser til 6 % O2 i rłggas for fast br(cid:230)ndsel og til 3 % O2 for flydende br(cid:230)ndsel. 7. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for partikelemissioner for fast og flydende br(cid:230)ndsel: 50 mg/m3. Sintringsanl(cid:230)g (bilag II, kategori 2): 8. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for partikelemissioner: 50 mg/m3. 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/157 Granulatanl(cid:230)g (bilag II, kategori 2): 9. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for partikelemissioner: a) knusning, tłrring: 25 mg/m3; og b) granulering: 25 mg/m3; eller 10. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for de samlede partikelemissioner: 40 g/Mg pr. fremstillet granulat. Hłjovne (bilag II, kategori 3): 11. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for partikelemissioner: 50 mg/m3. Lysbueovne (bilag II, kategori 3): 12. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for partikelemissioner: 20 mg/m3. Fremstilling af kobber og zink, herunder Imperial Smelting-ovne (bilag II, kategori 5 og 6): 13. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for partikelemissioner: 20 mg/m3. Blyfremstilling (bilag II, kategori 5 og 6): 14. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for partikelemissioner: 10 mg/m3. Cementindustrien (bilag II, kategori 7): 15. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for partikelemissioner: 50 mg/m3. Glasindustrien (bilag II, kategori 8): 16. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne henviser til forskellige O2-koncentrationer i rłggassen afh(cid:230)ngig af ovntype: kummeovne: 8 %; potteovne og dagtanke: 13 %. 17. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for blyemissioner: 5 mg/m3. Klor-alkaliindustrien (bilag II, kategori 9): 18. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne henviser til den samlede m(cid:230)ngde kviksłlv, som anl(cid:230)gget udsender til luften, uanset emissionskilde og udtrykt som en (cid:229)rlig middelv(cid:230)rdi. 19. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne for eksisterende klor-alkalianl(cid:230)g skal vurderes af parterne p(cid:229) et młde i Forvaltningsorganet senest to (cid:229)r efter denne protokols ikrafttr(cid:230)delsesdato. 20. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for nye klor-alkalianl(cid:230)g: 0,01 g Hg/Mg Cl2-produktionskapacitet. Forbr(cid:230)nding af kommunalt affald, hospitalsaffald og farligt affald (bilag II, kategori 10 og 11): 21. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne henviser til 11 % O2-koncentration i rłggassen. 22. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for partikelemissioner: a) 10 mg/m3 ved forbr(cid:230)nding af farligt affald og hospitalsaffald; b) 25 mg/m3 ved forbr(cid:230)nding af kommunalt affald. 23. Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi for kviksłlvemissioner: a) 0,05 mg/m3 ved forbr(cid:230)nding af farligt affald; b) 0,08 mg/m3 ved forbr(cid:230)nding af kommunalt affald; c) Gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne for kviksłlvholdige emissioner fra forbr(cid:230)nding af hospitalsaffald skal vurderes af parterne p(cid:229) et młde i Forvaltningsorganet senest to (cid:229)r efter denne protokols ikrafttr(cid:230)delsesdato. C 311 E/158 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 10. 2000 BILAG VI PRODUKTREDUKTIONSFORANSTALTNINGER 1. Bortset fra de łvrige bestemmelser i dette bilag skal blyindholdet i salgsbenzin til vejkłretłjer senest seks m(cid:229)neder efter denne protokols ikrafttr(cid:230)delsesdato bringes ned under 0,013 g/l. Parter, der markedsfłrer blyfri benzin med et blyindhold p(cid:229) hłjst 0,013 g/l skal bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at opretholde eller nedbringe dette niveau. 2. Alle parter skal bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at sikre, at overgangen til br(cid:230)ndstof med et blyindhold i overensstemmelse med punkt 1 ovenfor medfłrer en reduktion i skadevirkningerne p(cid:229) menneskers sundhed og miljłet. 3. N(cid:229)r en stat beslutter, at en begr(cid:230)nsning af blyindholdet i salgsbenzin i overensstemmelse med punkt 1 ovenfor vil medfłre alvorlige sociołkonomiske eller tekniske problemer for staten eller ikke vil f(cid:229) gavnlige virkninger for miljłet eller menneskers sundhed p(cid:229) grund af blandt andet klimaforholdene, kan den forl(cid:230)nge den i punkt 1 anfłrte frist til op til 10 (cid:229)r, hvor den kan markedsfłre blyholdig benzin med et blyindhold p(cid:229) hłjst 0,15 g/l. I et s(cid:229)dant tilf(cid:230)lde skal den p(cid:229)g(cid:230)ldende stat indgive en erkl(cid:230)ring sammen med sit ratificerings-, godkendelses- eller tiltr(cid:230)delsesinstrument om, at den har til hensigt at forl(cid:230)nge perioden og forel(cid:230)gge skriftlige oplysninger herom for Forvaltningsorganet. 4. En part har tilladelse til at markedsfłre mindre m(cid:230)ngder, op til 0,5 % af det samlede benzinsalg, af blyholdig benzin med et blyindhold p(cid:229) hłjst 0,15 g/l til brug i (cid:230)ldre vejkłretłjer. 5. Alle parter skal senest fem (cid:229)r, eller ti (cid:229)r for lande med overgangsłkonomier, der erkl(cid:230)rer, at de har til hensigt at anvende en ti(cid:229)rig periode i en erkl(cid:230)ring, som indgives sammen med deres ratificerings-, godkendelses- eller tiltr(cid:230)del- sesinstrument, efter denne protokols ikrafttr(cid:230)delsesdato opn(cid:229) koncentrationsniveauer, der ikke overstiger: a) 0,05 procent kviksłlv efter v(cid:230)gt i alkali-manganbatterier til langvarig brug under ekstreme forhold (f. eks. tempe- raturer under 0 (cid:176)C eller over 50 (cid:176)C, udsat for stłd); og b) 0,025 procent kviksłlv efter v(cid:230)gt i andre alkali-manganbatterier. Ovenst(cid:229)ende gr(cid:230)nser kan overskrides for en ny anvendelse af en batteriteknologi eller brug af et batteri i et nyt produkt, hvis der tr(cid:230)ffes rimelige sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at det resulterende batteri eller produkt, hvor batteriet ikke let kan tages ud, vil blive bortskaffet p(cid:229) en miljłm(cid:230)ssigt forsvarlig m(cid:229)de. Alkali-mangan-knapceller og batterier best(cid:229)ende af knapceller er ligeledes undtaget fra denne bestemmelse. 31. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 311 E/159 BILAG VII PRODUKTFORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 1. Form(cid:229)let med dette bilag er at vejlede parterne i produktforvaltningsforanstaltninger. 2. Parterne kan overveje hensigtsm(cid:230)ssige produktforvaltningsforanstaltninger som de nedenn(cid:230)vnte, n(cid:229)r dette kan begrundes med en potentiel risiko for skader p(cid:229) menneskers sundhed eller miljłet som fłlge af emissioner af et eller flere af de i bilag I n(cid:230)vnte tungmetaller under hensyntagen til alle relevante risici og fordele ved s(cid:229)danne foranstaltninger og med henblik p(cid:229) at sikre, at enhver (cid:230)ndring af produkter medfłrer en samlet reduktion af skadevirkningerne p(cid:229) menneskers sundhed og p(cid:229) miljłet: a) erstatning af produkter, der er tilsat et eller flere af de i bilag I n(cid:230)vnte tungmetaller, hvis der findes et passende alternativ; b) minimering eller erstatning af et eller flere af de i bilag I n(cid:230)vnte tungmetaller, der er tilsat produkter; c) produktinformation herunder m(cid:230)rkning for at sikre, at brugerne informeres om indholdet af et eller flere tilsatte tungmetaller, som er n(cid:230)vnt i bilag I, samt behovet for sikker brug og h(cid:229)ndtering af affald; d) brug af łkonomiske incitamenter eller frivillige aftaler for at reducere eller fjerne indhold af de i bilag I n(cid:230)vnte tungmetaller i produkter; og e) udvikling og iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af programmer til indsamling, genbrug eller bortskaffelse af produkter, der indeholder et af de i bilag I n(cid:230)vnte tungmetaller, p(cid:229) en miljłm(cid:230)ssigt forsvarlig m(cid:229)de. 3. Alle nedenn(cid:230)vnte produkter eller produktgrupper indeholder et eller flere af de i bilag I n(cid:230)vnte tungmetaller og er omfattet af lovgivning eller frivillige foranstaltninger i mindst en af konventionens parter og er for en stor dels vedkommende baseret p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende produkts bidrag til emissioner af et eller flere af de i bilag I n(cid:230)vnte tungmetaller. Der er imidlertid endnu ikke tilstr(cid:230)kkelige oplysninger til at bekr(cid:230)fte, at der er tale om en betydende kilde for alle parter, hvilket vil kunne begrunde deres medtagelse i bilag VI. Alle parter opfordres til at vurdere de til r(cid:229)dighed v(cid:230)rende oplysninger, og, hvor man er overbevist om behovet for at indfłre forebyggende foranstaltninger, at indfłre produktforvaltningsforanstaltninger som dem, der anfłres i punkt 2 ovenfor for et eller flere af de nedenn(cid:230)vnte produkter: a) kviksłlvholdige elektriske komponenter, dvs. anordninger, der indeholder en eller flere kontakter/fłlere til over- fłrsel af elektrisk strłm s(cid:229)som rel(cid:230)er, termostater, niveaukontakter, trykkontakter og andre kontakter (foranstalt- ningerne omfatter et forbud mod de fleste kviksłlvholdige elektriske komponenter, frivillige programmer for udskiftning af visse kviksłlvkontakter med elektroniske kontakter eller specialkontakter, frivillige genbrugspro- grammer for kontakter og frivillige genbrugsprogrammer for termostater); b) kviksłlvholdige m(cid:229)leapparater som termometre, manometre, barometre, trykm(cid:229)lere, trykkontakter og tryktrans- mittere (foranstaltningerne omfatter et forbud mod kviksłlvholdige termometre og et forbud mod m(cid:229)leinstru- menter); c) kviksłlvholdige lysstofrłr (foranstaltningerne omfatter reduktioner af kviksłlvindholdet pr. lampe b(cid:229)de gennem frivillige og lovbestemte programmer samt frivillige genbrugsprogrammer); d) kviksłlvholdige amalgamtandfyldninger (foranstaltningerne omfatter frivillige foranstaltninger og et forbud med visse undtagelser mod brug af amalgamtandfyldninger samt frivillige foranstaltninger til fremme af indsamling af amalgamtandfyldninger, fłr de n(cid:229)r frem til spildevandsbehandlingsanl(cid:230)g fra tandklinikker); e) kviksłlvholdige pesticider herunder midler til kornbejdsning (foranstaltningerne omfatter forbud mod alle kvik- słlvholdige pesticider herunder kornbejdsning samt et forbud mod brug af kviksłlv som desinfektionsmiddel); f) kviksłlvholdig maling (foranstaltningerne omfatter forbud mod alle s(cid:229)danne malinger til indendłrs brug og til brug p(cid:229) błrnelegetłj samt forbud mod brug i begroningshindrende malinger); og g) andre kviksłlvholdige batterier end dem, der er omfattet af bilag VI (foranstaltningerne omfatter reduktioner af kviksłlvindholdet b(cid:229)de gennem frivillige og lovbestemte programmer, miljłafgifter og frivillige genbrugspro- grammer)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1162/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten.

eurovoc_concepts:
European social policy
food safety
genetically modified organism
labelling
product quality

formats: html pdf print

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/89 (2001/C 53 E/118) SKRIFTLIG FR¯GA E-1162/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (12 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. I kapitel 5 behandlas lagstiftningen betr(cid:228)ffande livsmedelss(cid:228)kerhet. N(cid:229)gra konsumenter vill veta varifr(cid:229)n deras livsmedel kommer (punkt 103). Det saknas kunskaper om kostnaderna f(cid:246)r ett system som skulle garantera detta, likas(cid:229) vad g(cid:228)ller de praktiska m(cid:246)jligheterna. Kommer kommissionen att f(cid:246)resl(cid:229) en m(cid:228)rkning n(cid:228)r det g(cid:228)ller identiska best(cid:229)ndsdelar som h(cid:228)rletts ur 1. gentekniskt modifierade organismer, om inte varf(cid:246)r anser kommissionen att detta inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt med h(cid:228)nsyn till deras (cid:148)sl(cid:228)kskap(cid:148) med gmo, samt med h(cid:228)nsyn till konsumenternas r(cid:228)tt till information? Om detta (cid:228)r fallet, p(cid:229) vilket s(cid:228)tt avser d(cid:229) kommissionen att i lag reglera en s(cid:229)dan skyldighet? Vilka krav p(cid:229) en kompletterande m(cid:228)rkning n(cid:228)r det g(cid:228)ller tillsatser och arom(cid:228)mnen som framst(cid:228)llts 2. med hj(cid:228)lp av gmo efterstr(cid:228)var kommissionen som komplement till de best(cid:228)mmelser om m(cid:228)rkning n(cid:228)r det g(cid:228)ller dylika (cid:228)mnen som antogs redan i januari 2000? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-1122/00, E-1127/00, E-1128/00, E-1140/00, E-1141/00, E-1142/00, E-1143/00, E-1144/00, E-1145/00, E-1146/00, E-1147/00, E-1148/00, E-1150/00, E-1151/00, E-1152/00, E-1153/00, E-1155/00, E-1156/00, E-1157/00, E-1158/00, E-1160/00, E-1161/00 och E-1162/00 ingivet av David Byrne f(cid:246)r kommissionen (9 juni 2000) De fr(cid:229)gor som parlamentsledamoten har tagit upp unders(cid:246)ks i syfte att man skall kunna l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag till lagstiftning enligt den tidsplan som fastst(cid:228)llts i vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet. Det skulle vara ol(cid:228)mpligt att f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)regripa detaljerna i varje f(cid:246)rslag. (2001/C 53 E/119) SKRIFTLIG FR¯GA E-1149/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. Finns det p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) n(cid:229)got scenario med (cid:229)tg(cid:228)rder i h(cid:228)ndelse av att en k(cid:228)rnkraftsolycka skulle intr(cid:228)ffa inom eller i n(cid:228)rheten av EU? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: hur ser dessa (cid:229)tg(cid:228)rder ut? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: t(cid:228)nker kommissionen utarbeta ett (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram med tanke p(cid:229) k(cid:228)rnkraftsolyckor? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 juni 2000) Livsmedelsprodukter av djur- eller v(cid:228)xtursprung kan medf(cid:246)ra inneboende faror eftersom de kan vara mikrobiologiskt, kemiskt och (cid:228)ven radioaktivt f(cid:246)rorenade. Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (1) visar hur viktigt det (cid:228)r att ha en offensiv inst(cid:228)llning till alla typer av f(cid:246)roreningar och att forts(cid:228)tta att noga f(cid:246)lja utvecklingen efter k(cid:228)rnenergiolyckan i Tjernobyl