title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1291/00 von Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) an die Kommission. Vorhaben für den Bau einer Kläranlage im Gemeindebezirk Gondomar im Rahmen des durch den Kohäsionsfonds finanzierten umfassenden Sanierungsprogramms der Bucht von Vigo.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Galicia
Spain
fraud
public works
water treatment

text: 20. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 89 E/23 Modalit(cid:228)ten f(cid:252)r die Beziehungen zwischen EU und NATO vorgelegt, um eine Zusammenarbeit im Hinblick auf eine geeignete milit(cid:228)rische Krisenreaktion, wie dies in Washington und K(cid:246)ln vereinbart wurde, zu erm(cid:246)glichen. 3. Was die budget(cid:228)ren Auswirkungen anbelangt, so sei darauf hingewiesen, dass jegliche (cid:220)berschnei- dungen vermieden werden und daher die Anstrengungen derjenigen Mitgliedstaaten, die im Rahmen der NATO-Initiative zur Verteidigungsf(cid:228)higkeit Beitr(cid:228)ge leisten, auch von der Erreichung des in Helsinki vorgegebenen Planziels profitieren werden. Es ist Sache der Mitgliedstaaten zu beurteilen, ob die F(cid:228)hig- keitsziele durch eine einfache Neuaufteilung von Mitteln erreicht werden k(cid:246)nnen oder ob zus(cid:228)tzliche budget(cid:228)re Anstrengungen erforderlich sind. Auf jeden Fall wird sich bei der Konferenz (cid:252)ber Beitr(cid:228)ge zu den F(cid:228)higkeitszielen, die noch vor Jahresende auf EU-Ebene stattfinden wird, zweifelsohne erweisen, dass die Mitgliedstaaten der EU die Einhaltung ihrer neuen Verpflichtungen ernst nehmen. (2001/C 89 E/020) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1291/00 von Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Vorhaben f(cid:252)r den Bau einer Kl(cid:228)ranlage im Gemeindebezirk Gondomar im Rahmen des durch den Koh(cid:228)sionsfonds finanzierten umfassenden Sanierungsprogramms der Bucht von Vigo In der Entscheidung der Kommission (cid:252)ber die Genehmigung einer Finanzhilfe des Koh(cid:228)sionsfonds zur Vorhabengruppe f(cid:252)r die umfassende Sanierung der Bucht von Vigo in Galicien (Vorhaben Nr. 95/11/61/ 035) ist u. a. eine spezifische Ma(cid:223)nahme f(cid:252)r die umfassende Sanierung von Gondomar und des Flusses Miæor vorgesehen. Die Kosten f(cid:252)r dieses spezifische Vorhaben liegen bei 4 836 036 Ecu. Im Rahmen der Sanierung von Gondomar besteht die erste Phase im Bau einer Kl(cid:228)ranlage und verschiedener Sammel- kan(cid:228)le; der Bau ist bereits abgeschlossen, die Anlage ist jedoch noch nicht offiziell betriebsbereit. Dieses Vorhaben f(cid:252)hrt zu einer gro(cid:223)en Polemik innerhalb der Bev(cid:246)lkerung und wurde sogar dem galicischen B(cid:252)rgerbeauftragten (Valedor do Povo) vorgetragen. Es ist darauf hinzuweisen, da(cid:223) die Kl(cid:228)ranlage auf dem Privatgel(cid:228)nde eines einzigen Besitzers gebaut und der Verkauf dieses Gel(cid:228)ndes in geheimer und nicht ordnungsgem(cid:228)(cid:223)er Form vereinbart wurde und f(cid:252)r den Besitzer wirtschaftlich au(cid:223)erordentlich vorteilhaft war; dieser hat dar(cid:252)ber hinaus die Umwidmung des Gel(cid:228)ndes beantragt, um eine Siedlung zu bauen. Au(cid:223)erdem f(cid:252)hrt der Zugangsweg zu der Kl(cid:228)ranlage durch die L(cid:228)ndereien dieses Besitzers (ein Weg, der die Strecke Ramallosa-Gondomar mit der Gemeinde Dornas im Gemeindebezirk Gondomar verbindet) und ist noch nicht fertiggestellt, was den Zugang zu der Kl(cid:228)ranlage verhindert. Kann die Kommission bei dieser Sachlage eine Pr(cid:252)fung dieser Fakten und eine Bewertung der Weiterbe- handlung des Vorhabens vornehmen, welches sich weiterhin im Stillstand befindet und zudem Unregel- m(cid:228)(cid:223)igkeiten bez(cid:252)glich seiner Umsetzung aufweist? Erg(cid:228)nzende Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (26. Juli 2000) Nach Angabe der spanischen Regierung sind die Bauarbeiten an der Kl(cid:228)ranlage von Gondomar seit Februar 2000 abgeschlossen; zur Zeit wird die Anlage im Hinblick auf ihre Inbetriebnahme erprobt. Die Auswahl des Standorts f(cid:252)r die Kl(cid:228)ranlage erfolgte auf Grund der Ergebnisse der vor Baubeginn erstellten technischen Studien. Das Grundst(cid:252)ck wurde der f(cid:252)r das Projekt zust(cid:228)ndigen unabh(cid:228)ngigen Einrichtung (cid:132)Augas de Galicias(cid:147) von der Gemeindeverwaltung von Gondomar zur Verf(cid:252)gung gestellt. Die Kommission hat zum gegenw(cid:228)rtigen Zeitpunkt nicht die Absicht, eine spezielle Untersuchung dieses Vorhabens durchzuf(cid:252)hren. Sie weist den Herrn Abgeordneten jedoch darauf hin, dass die aus Mitteln des Koh(cid:228)sionsfonds finanzierten Projekte von einem Begleitausschuss gepr(cid:252)ft werden, der zweimal j(cid:228)hrlich tagt. Die Kommission wird es nicht vers(cid:228)umen, das genannte Projekt im Rahmen der Arbeit des Ausschusses zu kontrollieren


title: PREGUNTA ESCRITA E-1287/00 de María Sornosa Martínez (PSE) a la Comisión. Graves problemas de desertificación en Valencia (España).

eurovoc_concepts:
EU programme
Spain
Structural Funds
desertification
environmental protection
groundwater
use of aid
water management

formats: html pdf print

text: 18. 4. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 113 E/7 referencia, en particular, al Libro Blanco para una estrategia y un plan de acci(cid:243)n comunitarios en relaci(cid:243)n con las fuentes fuentes de energ(cid:237)a renovables (1); el fomento de servicios nuevos en el Æmbito de las nuevas tecnolog(cid:237)as de la comunicaci(cid:243)n; la gesti(cid:243)n racional de los recursos hidrÆulicos; y el apoyo a un turismo estable y de calidad, atendiendo a la capacidad de acogida del lugar. Asimismo, en las orientaciones sobre la iniciativa comunitaria Interreg, aprobadas por la Comisi(cid:243)n el 28 de abril de 2000 (2), se indica de forma expl(cid:237)cita que la integraci(cid:243)n de las regiones insulares es un asunto prioritario dentro de la cooperaci(cid:243)n transnacional. Esa prioridad deberÆ traducirse en una asignaci(cid:243)n econ(cid:243)mica apropiada para esas regiones. Asimismo, en el contexto de la cooperaci(cid:243)n interregional, estÆ previsto dedicar una atenci(cid:243)n especial a la participaci(cid:243)n de las regiones insulares. Por œltimo, para atender mejor a las dificultades naturales espec(cid:237)ficas de las pequeæas islas del mar Egeo, el Reglamento (CEE) no 2019/93 del Consejo, de 19 de julio de 1993, por el que se establecen medidas especiales en favor de las islas menores del mar Egeo relativas a determinados productos agr(cid:237)colas (3) prevØ instrumentos espec(cid:237)ficamente dirigidos a esas islas. Cabe tambiØn seæalar que algunas islas forman parte de una categor(cid:237)a particular, la de las regiones ultraperifØricas, que comparten toda una serie de problemas, expresados en el apartado 2 del art(cid:237)culo 2999 (antiguo art(cid:237)culo 227) del Tratado CE. En relaci(cid:243)n con estas regiones, el 14 de marzo de 2000 (4), la Comisi(cid:243)n aprob(cid:243) un informe sobre la aplicaci(cid:243)n de ese nuevo art(cid:237)culo. (1) COM(97) 599 final. (2) COM(2000) 1101 final. (3) DO L 184 de 27. 7. 1993. (4) COM(2000) 147 final. (2001/C 113 E/007) PREGUNTA ESCRITA E-1287/00 de Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) a la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) Asunto: Graves problemas de desertificaci(cid:243)n en Valencia (Espaæa) Recientemente se ha celebrado en Valencia (Espaæa) un congreso sobre desertificaci(cid:243)n organizado por la Sociedad Europea de Conservaci(cid:243)n de los Suelos (ESSC). Entre las conclusiones de los mÆs de 400 cient(cid:237)ficos expertos que han participado en el certamen, destaca la afirmaci(cid:243)n de que Espaæa es el pa(cid:237)s con mayor riesgo de pØrdida de suelo de toda Europa (el 60 % del territorio espaæol estÆ gravemente afectado por la desertificaci(cid:243)n). En concreto, en la Comunidad Valenciana, el problema afecta al 40 % del territorio, siendo irrecuperable entre un 5 % y un 7 % de dicho suelo afectado. En unas declaraciones del comisario Fischler (vØase la respuesta a la pregunta E-1563/95 (1)) la Comisi(cid:243)n afirmaba que «la clave de la lucha eficaz contra la desertificaci(cid:243)n se encuentra en una utilizaci(cid:243)n del suelo sensata y compatible con las necesidades del medio ambiente, combinada con una gesti(cid:243)n racional y prudente de los recursos h(cid:237)dricos». Por otro lado, cabe destacar que con una intencionalidad parecida se estÆn llevando a cabo los trabajos para la puesta en marcha de la futura Directiva Marco del Agua. Actualmente, sin embargo, en la mencionada Comunidad Aut(cid:243)noma de Valencia: (cid:129) se estÆn produciendo determinadas prÆcticas agr(cid:237)colas y urban(cid:237)sticas que afectan seriamente a los diferentes niveles freÆticos en zonas como Les Mar(cid:237)nes, la Marjal de Almenara, la Marjal de Peæ(cid:237)scola o la Marjal de Pego-Oliva, (cid:129) se estÆn proyectando trasvases, como el de Xucar-Vinalop(cid:243), que afectarÆn al lago de la Albufera (zona protegida dentro de LIFE), (cid:129) sigue aumentando la contaminaci(cid:243)n por nitratos del agua por culpa de una deficiente conservaci(cid:243)n del suelo, (cid:129) se estÆ construyendo un parque temÆtico (Terra M(cid:237)tica) cuya demanda de agua se calcula que duplicarÆ en el 2002 el dØficit h(cid:237)drico de una zona gravemente afectada por las sequ(cid:237)as, (cid:129) se estÆn o se han instalado campos de golf (Peæ(cid:237)scola, Benidorm y Finestrat, Manises) sin ninguna planificaci(cid:243)n ni previsi(cid:243)n en referencia a los recursos h(cid:237)dricos, etc. C 113 E/8 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 4. 2001 ¿No considera la Comisi(cid:243)n que todas las prÆcticas descritas entran en contradicci(cid:243)n no s(cid:243)lo con el Convenio de la Lucha contra la Desertificaci(cid:243)n, suscrito por Espaæa, sino tambiØn con los postulados por los cuales el Estado espaæol y el Gobierno valenciano reciben y gestionan fondos FEDER, FEOGA y de Cohesi(cid:243)n para conseguir un «uso sostenible del suelo»? ¿QuØ medidas piensa tomar la Comisi(cid:243)n para instar al Gobierno espaæol y al auton(cid:243)mico a una lucha efectiva y concreta contra el grave problema de la desertificaci(cid:243)n que afecta en especial a la Comunidad Valenciana y para lo cual se recibe la citada financiaci(cid:243)n comunitaria? (1) DO C 311 de 22. 11. 1995, p. 4. Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de julio de 2000) La Comisi(cid:243)n confirma que la actual normativa comunitaria en materia de pol(cid:237)tica de aguas no garantiza una gesti(cid:243)n sostenible de todas las aguas. Por este motivo, en respuesta a la iniciativa de la Comisi(cid:243)n de Medio Ambiente del Parlamento, la Comisi(cid:243)n propuso al Parlamento y al Consejo una directiva marco sobre aguas (1). El Consejo adopt(cid:243) una posici(cid:243)n comœn en octubre de 1999 (2). El Parlamento emiti(cid:243) su dictamen (2a lectura) en febrero de 2000 (3). El desarrollo del procedimiento de conciliaci(cid:243)n parece indicar que la adopci(cid:243)n definitiva se producirÆ a mediados de 2000. La directiva marco sobre aguas establecerÆ una serie de ambiciosos objetivos ambientales, tales como «prevenir el deterioro del estado de las aguas subterrÆneas, regenerar masas de agua subterrÆnea y garantizar un equilibrio entre la extracci(cid:243)n y la alimentaci(cid:243)n de dichas aguas» (cid:129)letra b) del apartado 1 del art(cid:237)culo 4(cid:129), exigirÆ una gesti(cid:243)n de las aguas basada en las cuencas fluviales («planes hidrol(cid:243)gicos de cuenca») que garantice la protecci(cid:243)n de las aguas superficiales y subterrÆneas (art(cid:237)culo 3), y obligarÆ a los Estados miembros a adoptar medidas jur(cid:237)dicamente vinculantes a fin de alcanzar este objetivo, tales como «medidas de control de la captaci(cid:243)n de aguas dulces superficiales y subterrÆneas y de embalse de aguas dulces superficiales, con inclusi(cid:243)n de un registro o registros de captaci(cid:243)n y embalse. » (cid:218)nicamente podrÆn quedar exentas de estas obligaciones las captaciones que no repercutan de manera significativa en el estado del agua (cid:129)letra d) del apartado 3 del art(cid:237)culo 11(cid:129). la Comisi(cid:243)n velarÆ por que se incorpore a los ordenamientos jur(cid:237)dicos Una vez adoptada la directiva, nacionales y se aplique de manera adecuada, para lo cual recurrirÆ a los instrumentos previstos en el Tratado CE (cid:129)incluido el art(cid:237)culo 226 (antiguo art(cid:237)culo 169)(cid:129) y procederÆ a la informaci(cid:243)n y consulta de todas las partes interesadas. AdemÆs, la directiva garantizarÆ la apertura y transparencia en este Æmbito al obligar a los Estados miembros a informar a los ciudadanos y otras partes interesadas de los planes hidrol(cid:243)gicos de cuenca que elaboren. Por otra parte, cabe seæalar que la nueva pol(cid:237)tica de desarrollo rural adoptada por el Consejo en junio de 1999 se ha convertido en el segundo pilar de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn. El apoyo al desarrollo rural sostenible, vinculado a las actividades agr(cid:237)colas y a su reconversi(cid:243)n, puede destinarse, entre otras cosas, a la conservaci(cid:243)n y promoci(cid:243)n de una agricultura sostenible de elevado valor natural que respete las exigencias medioambientales. Otros objetivos de dicha pol(cid:237)tica son el desarrollo sostenible de los bosques, la conservaci(cid:243)n y mejora de los recursos forestales y el crecimiento de las superficies forestales. Asimismo, tambiØn podr(cid:237)a preverse la cofinanciaci(cid:243)n de inversiones destinadas a la protecci(cid:243)n del medio ambiente. Estas diversas medidas pueden contribuir a luchar contra la desertificaci(cid:243)n en las zonas mencionadas por Su Seæor(cid:237)a. Corresponde al Estado miembro afectado presentar sus programas de desarrollo rural, de conformidad con el principio de subsidiariedad. Con arreglo al Reglamento (CE) no 1260/1999 del Consejo, de 21 de junio de 1999, por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos Estructurales (4), la Comisi(cid:243)n y los Estados miembros deben velar por que la protecci(cid:243)n del medio ambiente se integre en la definici(cid:243)n y aplicaci(cid:243)n de la acci(cid:243)n de los Fondos. El Fondo de Cohesi(cid:243)n concede ayuda financiera para proyectos que contribuyan a alcanzar los objetivos fijados en el Tratado CE en los sectores del medio ambiente y de las redes transeuropeas de infraestructuras de transporte. TambiØn debe seæalarse a este respecto que Espaæa estÆ incluida en el Anexo IV (MediterrÆneo norte) de la Convenci(cid:243)n de las Naciones Unidas de lucha contra la desertificaci(cid:243)n, al igual que Portugal, Italia y Grecia. Estos Estados miembros ya han elaborado o estÆn elaborando programas de acci(cid:243)n nacionales y regionales 18. 4. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 113 E/9 para luchar contra la desertificaci(cid:243)n y han celebrado una serie de reuniones en las que ha participado la Comisi(cid:243)n. La Convenci(cid:243)n se aplica sobre la base de los programas de acci(cid:243)n nacionales y regionales. La Comunidad, en su calidad de parte contratante, estÆ especialmente interesada en que dicha Convenci(cid:243)n se aplique en la regi(cid:243)n del MediterrÆneo norte. (1) Propuestas de la Comisi(cid:243)n: DO C 184 de 17. 6. 1997, DO C 16 de 20. 1. 1998 y DO C 108 de 7. 4. 1998. (2) Posici(cid:243)n comœn del Consejo (CE) no 41/1999 de 22. 10. 1999; DO C 343 de 30. 11. 1999. (3) No publicado en el DO hasta la fecha. (4) DO L 161 de 26. 6. 1999. (2001/C 113 E/008) PREGUNTA ESCRITA E-1318/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (27 de abril de 2000) Asunto: Evoluci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica debida al trÆfico por carretera hacia el 2020 FEBIAC, la federaci(cid:243)n belga de fabricantes de autom(cid:243)viles, asegura que «puede afirmarse sin lugar a dudas que en el 2020 se habrÆ solucionado el problema de la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica debida al trÆfico por carretera». La Federaci(cid:243)n se basa en un estudio realizado a petici(cid:243)n suya por el Institut f(cid:252)r Energie-und Umweltforschung (IFEU) de Heidelberg. Segœn la Federaci(cid:243)n, las emisiones de sustancias nocivas derivadas del trÆfico por carretera han disminuido desde la dØcada de los 90 en un 30 %. Los nuevos motores y la desaparici(cid:243)n paulatina de los viejos veh(cid:237)culos del parque automovil(cid:237)stico ocasionarÆn en el per(cid:237)odo comprendido entre 2000 y 2020 una nueva disminuci(cid:243)n de un 70 (cid:243) un 80 % de sustancias nocivas como el mon(cid:243)xido de carbono, el benceno, el (cid:243)xido de nitr(cid:243)geno y las part(cid:237)culas de holl(cid:237)n. 1. ¿Suscribe la Comisi(cid:243)n las conclusiones de la FEBIAC de que «puede afirmarse sin lugar a dudas que en el 2020 se habrÆ solucionado el problema de la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica debida al trÆfico por carretera»? a) b) En caso afirmativo, ¿sobre la base de quØ estudios cient(cid:237)ficos llega la Comisi(cid:243)n a esa misma conclusi(cid:243)n? En caso negativo, ¿cuÆl serÆ la evoluci(cid:243)n, en opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, de la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica debida al trÆfico por carretera hacia el 2020? ¿Sobre la base de quØ estudios cient(cid:237)ficos llega la Comisi(cid:243)n a sus conclusiones en relaci(cid:243)n con la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica debida al trÆfico por carretera para el 2020? ¿CuÆles ser(cid:237)an las medidas necesarias en opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n para reducir de manera drÆstica el 2. problema de la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica debida al trÆfico por carretera entorno al 2020? ¿QuØ programas de acci(cid:243)n ha desarrollado ya la Comisi(cid:243)n para abordar la cuesti(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica debida al trÆfico por carretera? (2001/C 113 E/009) PREGUNTA ESCRITA E-1567/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (19 de mayo de 2000) Asunto: RØgimen fiscal privilegiado para el gas(cid:243)leo MÆs de la mitad de los autom(cid:243)viles que se vendieron el aæo pasado en la Federaci(cid:243)n belga funcionan con gas(cid:243)leo. BØlgica es, despuØs de Austria, el pa(cid:237)s que cuenta con mayor nœmero de adeptos al gas(cid:243)leo. En los pa(cid:237)ses escandinavos, el Reino Unido y los Estados Unidos apenas circulan autom(cid:243)viles con motor diesel. Las emisiones de los motores diesel no son s(cid:243)lo la principal fuente de (cid:243)xidos de nitr(cid:243)geno, factor clave de problemas ambientales globales como la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica por ozono y la lluvia Æcida. Las emisiones de holl(cid:237)n o de part(cid:237)culas son aœn mÆs perjudiciales. En la jerga cient(cid:237)fica se habla de PM10 (part(cid:237)culas de diÆmetro inferior a 10 micras). Las part(cid:237)culas de holl(cid:237)n contienen sustancias peligrosas como metales pesados e hidrocarburos aromÆticos polic(cid:237)clicos (PAH) cancer(cid:237)genos


title: Reglamento (CE) nº 820/2000 de la Comisión, de 19 de abril de 2000, relativo a la expedición de certificados de importación de determinados productos del sector del azúcar con acumulación del origen CE/PTU

eurovoc_concepts:
EU Member State
import licence
originating product
overseas countries and territories
sugar

text: L 100/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 20. 4. 2000 REGLAMENTO (CE) No 820/2000 DE LA COMISIÓN de 19 de abril de 2000 relativo a la expedición de certificados de importación de determinados productos del sector del azúcar con acumulación del origen CE/PTU LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (3) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Decisión 91/482/CEE del Consejo, de 25 de julio de 1991, relativa a la asociación de los países y territorios de Ultramar a la Comunidad (1), cuya última modificación la cons- tituye la Decisión 97/803/CE (2), Visto el Reglamento (CE) no 465/2000 de la Comisión, de 29 de febrero de 2000, por el que se adoptan medidas de salva- guardia respecto a las importaciones procedentes de los países y territorios de Ultramar de productos del sector del azúcar de origen acumulado CE-PTU (3), y, en particular, el apartado 2 de su artículo 2, en relación con el Reglamento (CE) no 2553/97 de la Comisión, de 17 de diciembre de 1997, relativo a las disposiciones de expedición de los certificados de importación de determinados productos de los códigos NC 1701, 1702, 1703 y 1704 con acumulación del origen ACP/PTU (4), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 8, Considerando lo siguiente: (1) (2) El artículo 1 del Reglamento (CE) no 462/2000 admite, durante su período de validez, la acumulación de origen CE/PTU en el caso de los productos de los códigos NC 1701, 1806 10 30, 1806 10 90 para una cantidad límite de 3 340 toneladas de azúcar. Durante el mes de marzo de 2000 se han expedido certificados para la importa- ción de 3 000 toneladas de azúcar. De conformidad con el Reglamento (CE) no 465/2000 se han presentado ante las autoridades nacionales durante el mes de abril de 2000 tres solicitudes para la expedi- ción de certificados de importación por una cantidad total que supera el saldo disponible de 340 toneladas. El artículo 2 del Reglamento (CE) no 465/2000, en rela- ción con el apartado 3 del artículo 5 del Reglamento (CE) no 2553/97, dispone que, cuando las solicitudes de certificados ocasionen un rebasamiento del volumen anual de 3 340 toneladas de azúcar, la Comisión adop- tará un Reglamento en el que se fijará un coeficiente uniforme de reducción aplicable a cada una de las solici- tudes presentadas y suspenderá la presentación de nuevas solicitudes durante un período de validez. (4) Por consiguiente, la Comisión debe fijar el coeficiente de reducción para la expedición de los certificados de importación y suspender la presentación de nuevas soli- citudes de certificados con arreglo al Reglamento (CE) no 465/2000. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 solicitudes de certificados de importación Se aceptan las presentadas con arreglo al artículo 2 del Reglamento (CE) no 465/2000, el 7 de abril de 2000 por unas cantidades de, respectivamente, 2 500 toneladas, 750 toneladas y 340 tone- ladas de azúcar del código NC 1701 99 10, hasta un total del 9,47075 % de la cantidad solicitada. Artículo 2 Se suspende la presentación de nuevas solicitudes durante el período de validez del Reglamento (CE) no 465/2000. Artículo 3 El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publica- ción en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 19 de abril de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 263 de 19. 9. 1991, p. 1. (2) DO L 329 de 29. 11. 1997, p. 50. (3) DO L 56 de 1. 3. 2000, p. 39. (4) DO L 349 de 19. 12. 1997, p. 26


title: PERGUNTA ESCRITA E-1290/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) à Comissão. A Alta Autoridade para as telecomunicações.

eurovoc_concepts:
EU policy - national policy
Italy
liberalisation of the market
public expenditure
telecommunications

text: 6. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 72 E/39 (2001/C 72 E/042) PERGUNTA ESCRITA E-1290/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (19 de Abril de 2000) Objecto: A Alta Autoridade para as telecomunica(cid:231)ıes A Alta Autoridade para as telecomunica(cid:231)ıes que a ItÆlia designou para NÆpoles (cid:129) contrariando a legisla(cid:231)ªo e o bom senso (cid:129) devia ser um organismo flex(cid:237)vel, anti-burocrÆtico, eficaz e imparcial. Revelou ser, pelo contrÆrio, um gigantesco aparelho burocrÆtico com centenas de funcionÆrios, pouco ocupados (apesar da boa vontade de alguns), instalados num edif(cid:237)cio de 18 andares (Caltagirone) no centro de NÆpoles. Recentemente (cid:129) Ø apenas um exemplo (cid:129) a Autoridade confiou o servi(cid:231)o de limpeza das instala(cid:231)ıes a uma empresa por um montante de 712 milhıes para dois anos (cerca de 1 milhªo por dia). PoderÆ a Comissªo indicar que medidas pode tomar para que a ItÆlia desperdice menos dinheiros pœblicos e, em particular, para que a Autoridade das telecomunica(cid:231)ıes cesse as suas quase inœteis actividades? Resposta dada pelo ComissÆrio Liikanen em nome da Comissªo (9 de Junho de 2000) O pacote regulamentar comunitÆrio das telecomunica(cid:231)ıes prevŒ a cria(cid:231)ªo de entidades reguladoras nacionais nos Estados-membros com poderes e competŒncias espec(cid:237)ficos em matØria de regulamenta(cid:231)ªo do mercado das telecomunica(cid:231)ıes recentemente liberalizado. A responsabilidade pela aplica(cid:231)ªo do pacote regulamentar Ø em larga medida atribu(cid:237)da (cid:224)s entidades reguladoras nacionais que desempenham um papel crucial neste contexto em cada um dos Estados-membros. As referidas entidades contribuem tambØm de forma significativa para garantir a aplica(cid:231)ªo coerente do pacote regulamentar comunitÆrio atravØs da sua participa(cid:231)ªo nos comitØs de licen(cid:231)as e oferta de rede aberta (ORA) e no comitØ de alto n(cid:237)vel de administra(cid:231)ıes e entidades reguladoras nacionais e, no caso dos organismos de regulamenta(cid:231)ªo separados dos ministØrios nacionais, da sua coordena(cid:231)ªo atravØs do grupo independente de entidades reguladoras. Trata-se de responsabilidades importantes que, na opiniªo da Comissªo, exigem um investimento adequado em termos de recursos humanos e or(cid:231)amentais. A Comissªo apresenta relat(cid:243)rios regulares sobre a aplica(cid:231)ªo do pacote regulamentar na Comunidade, incluindo uma avalia(cid:231)ªo do trabalho das entidades reguladoras nacionais (ERN). O quinto relat(cid:243)rio sobre a aplica(cid:231)ªo do pacote regulamentar (1) deu uma aprecia(cid:231)ªo positiva global do funcionamento das ERN italianas. Por outro lado, com base nas informa(cid:231)ıes de que dispunha a Comissªo naquele momento, as ERN italianas pareciam revelar uma escassez de pessoal significativa, tendo em conta o vasto leque das suas responsa- bilidades que abrangem os sectores audiovisual, das telecomunica(cid:231)ıes e da imprensa. Este aspecto contribuiu para atrasos na tomada de decisıes. Cada Estado-membro Ø responsÆvel pela organiza(cid:231)ªo das entidades reguladoras nacionais. A Comissªo nªo pode interferir nesta matØria. A localiza(cid:231)ªo da sede das entidades reguladoras nacionais Ø da responsabi- lidade dos Estados-membros, no pleno respeito do princ(cid:237)pio da subsidiariedade. (1) COM(1999) 537 final


title: Kommissionens förordning (EG) nr 837/2000 av den 19 april 2000 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa katodstrålerör för färgtelevisionsapparater med ursprung i Republiken Indien, Malaysia, Folkrepubliken Kina och Republiken Korea

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
electronic component
originating product
television equipment
third country

text: 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 102/15 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 837/2000 av den 19 april 2000 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa katodstrålerör för färgtelevi- sionsapparater med ursprung i Republiken Indien, Malaysia, Folkrepubliken Kina och Republiken Korea EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 905/98 (2), särskilt artikel 7 i denna, efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: om enskild behandling om de så önskade, sände kommissionen ansökningsformulär för detta ändamål till den kinesiska exporterande tillverkare som den visste var berörd och till företrädarna för Kina. (5) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda. Den enda klagande gemenskaps- tillverkaren, en gemenskapstillverkare som var när- stående en exporterande tillverkare, fyra exportörer/till- verkare i de berörda länderna, två närstående exportörer/ distributörer och två importörer i gemenskapen som även var användare av den berörda produkten besvarade frågeformuläret. Kommissionen inhämtade och kontrol- lerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för fastställande av dumpning, skada och ett preliminärt gemenskapens intresse samt företog kontrollbesök hos följande företag: (1) (2) (3) A. FÖRFARANDE Den 29 juli meddelade kommissionen genom offentlig- görandet av ett tillkännagivande (nedan kallat tillkänna- givande om inledande) i Europeiska gemenskapernas offici- ella tidning (3) att ett antidumpningsförfarande inletts avseende import av vissa katodstrålerör för färgtelevi- sionsapparater med ursprung i Indien, Litauen, Malaysia, Kina och Sydkorea. Den 20 oktober 1999 offentlig- gjordes dessutom ett tillkännagivande i vilket varube- skrivningen närmare angavs (4) (se skäl 7). Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs i juni 1999 av arbetsgruppen mot illojala handelsbruk i Europa (TUBE) för den enda tillverkaren i gemenskapen som inte var någon av de exporterande tillverkarna i de berörda länderna närstående. Klagomålet innehöll till- räckliga bevis för dumpning och väsentlig skada för att motivera inledandet av ett antidumpningsförfarande. och länderna exporterande Kommissionen underrättade officiellt den klagande gemenskapstillverkaren, de exporterande tillverkarna och de importörer den visste var berörda, myndigheterna i de associeringsrådet EU–Litauen om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande. De litauiska myndighe- terna och ett antal exporterande tillverkare lämnade som inom den synpunkter angivna tidsfristen så begärde hördes. skriftligen. Alla parter (4) För att de exporterande tillverkarna i Kina skulle kunna ansöka om att behandlas som om de drev sin verk- samhet under marknadsekonomiska förhållanden eller (6) (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (3) EGT C 216, 29. 7. 1999, s. 3. (4) EGT C 303, 20. 10. 1999, s. 5. A. Gemenskapstillverkare och närstående företag: — Philips Components BV, Eindhoven, Nederlän- derna. — Philips Components GmbH, Hamburg, Tyskland. — Philips Components Miniwatt SA, Barcelona, Spanien. — Philips Iberica SA, Barcelona, Spanien. — Philips SpA, Monza, Italien. B. Exporterande tillverkare i de berörda länderna a) Litauen — AB Ekrams, Panevezys. Distributör som är närstående den exporterande tillver- karen: — Farimex AS, Genève, Schweiz. b) Malaysia — Chunghwa Picture Tubes (M) SDN. BHD, Shah Alam, Selangor Darul Ehsan. — Samsung Electron Devices (M) SDN. BHD, Negeri Sembilan Darul Khusus. Undersökningen rörande dumpning och skada omfat- tade perioden 1 juli 1998–30 juni 1999 (nedan kallad undersökningsperioden). rörande skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden 1 januari 1995–30 juni 1999 (nedan kallad skadeunder- sökningsperioden). Undersökningen L 102/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 (7) (8) (9) B. PRODUKT 1. Produkt som är föremål för undersökning Den produkt som berörs är katodstrålerör för färgtelevi- sionsapparater med ett diagonalmått på skärmen (dvs. den aktiva delen av bildskärmen mätt i en rak linje) som överstiger 33 cm men inte 38 cm, med en bildskärm där förhållandet mellan bredd och djup är mindre än 1,5 och med en punkttäthet (dvs. avståndet mellan två linjer i samma färg mitt på skärmen) av minst 0,4 mm, som för KN-nummer förfarandet hade inletts ex 8540 11 11. Efter det att klargjorde den klagande den ursprungliga varubeskriv- ning som angavs i tillkännagivandet om inledande och den reviderade varubeskrivning som anges ovan offent- liggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 20 oktober 1999 (se fotnot 4). klassificeras närvarande enligt Den berörda produkten betecknas vanligen som 14- tums rör (35,6 cm) för färgtelevisionsapparater och säljs under denna beteckning. Vanligen, såsom i fallet för den klagande gemenskapstillverkaren säljs den på marknaden som ett färdigt rör. En del exporterande tillverkare sålde emellertid 14-tums rör för färgtelevisionsapparater som inte var färdiga, dvs. utan en eller flera komponenter eller som var i behov av ytterligare anpassningar. I dessa fall betecknas 14-tums rören för färgtelevision som ”nakna” rör (som saknar vissa komponenter) eller som rör med ”ofullständig anpassning” (som saknar en anpassning). Det framgår av undersökningen att dessa rör har alla grundläggande fysiska och tekniska egen- skaper hos ett färdig 14-tums rör för fäxgtelevisionsap- parater. Följaktligen utgör de en och samma produkt som färdiga 14-tums rör för färgtelevisionsapparater. Dessutom sålde en del exporterande tillverkare 14-tums rör för färgtelevisionsapparater, enligt definitionen ovan, på marknaden trots att de var av bristande kvalitet. Dessa 14-tums rör för färgtelevisionsapparater av lägre kvalitet (vanligen betecknade B-kvalitet, andrasortering eller tredjesortering) används i allmänhet i spelautomater och inte i televisionsapparater. Även om de är av lägre kvalitet än färdiga 14-tums rör för färgtelevisionsappa- rater av standardkvalitet har de dock samma grundläg- gande fysiska och tekniska egenskaper. Följaktligen anses även dessa 14-tums rör för färgtelevisionsapparater av lägre kvalitet vara en och samma produkt som färdiga 14-tums rör för färgtelevisionsapparater av standardkva- litet enligt definitionen ovan. 2. Likadan produkt (10) Kommissionen fann att det inte fanns några skillnader mellan de 14-tums rör för färgtelevisionsapparater som exporterades från de berörda länderna till gemenskapen och dem som gemenskapsindustrin (enligt definitionen i skäl 40) tillverkade och sålde i gemenskapen när det gäller grundläggande fysiska och tekniska egenskaper samt användningsområden. Kommissionen fann även att det inte fanns några skillnader mellan de 14-tums rör för som såldes på den litauiska färgtelevisionsapparater respektive den malaysiska marknaden (1) och dem som exporterades från de berörda länderna till gemenskapen. Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att både de 14-tums rör för färgtelevisionsapparater som gemen- skapsindustrin tillverkade och sålde på gemenskaps- marknaden och de som såldes på den inhemska mark- naden i Litauen respektive Malaysia i enlighet med artikel 1. 4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen) var likadana produkter som de 14- tums rör för färgtelevisionsapparater som exporterades till gemenskapen av de länder som är föremål för under- sökning. C. DUMPNING 1. Malaysia 1. 1 Normalvärde (11) I enlighet med artikel 2. 2 i grundförordningen under- sökte kommissionen först huruvida den inhemska försäljningen av den berörda produkten till oberoende kunder hade skett tillräckliga kvantiteter och vid normal handel. i Ett företags försäljning av 14-tums rör för färgtelevi- sionsapparater på den inhemska marknaden omfattade färdiga rör, rör med ofullständig anpassning och ”nakna” rör, vilka samtliga tillhörde ett och samma varuslag av den berörda produkten (se skäl 8). Eftersom detta före- tags export till gemenskapen emellertid endast utgjordes av färdiga rör beaktades endast detta slags rör vid beräk- ningen av normalvärdet. Ett annat företags försäljning av den berörda produkten på den inhemska marknaden omfattade ”nakna” rör och färdiga rör, under det att försäljningen på exportmark- naden uteslutande utgjordes av färdiga rör. De ”nakna” rören beaktades inte vid beräkningen av normalvärdet eftersom de inte hade exporterats till gemenskapen. En del av de färdiga rören var av lägre kvalitet och såldes på export för användning i spelautomater och inte i televi- sionsapparater (se skäl 9). Eftersom exportvolymerna av dessa rör av lägre kvalitet var obetydliga och dessa produkter endast såldes i begränsade kvantiteter på den inhemska marknaden och inte vid normal handel, beak- tade kommissionen inte heller dessa rör vid beräkningen av normalvärdet. (1) Försäljningen på den malaysiska marknaden användes för att fast- ställa normalvärdet för Indien, Sydkorea och Kina (se skälen 17, 22 och 31). 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 102/17 (12) (13) På denna grundval fann kommissionen att för bägge de exporterande tillverkarna utgjorde den inhemska försälj- ningen av färdiga rör mer än 5 % av exportförsäljningen av den likadana produkten till gemenskapen och att all denna inhemska försäljning var lönsam. Följaktligen fast- ställdes det att den inhemska försäljningen av färdiga rör var representativ och skedde vid normal handel och dessa rör användes därför vid fastställandet av normal- värdet i enlighet med artikel 2. 1 i grundförordningen. 1. 2 Exportpris Såsom angivits ovan beaktades endast försäljningen av färdiga rör av standardkvalitet (dvs. inte rör av lägre kvalitet) vid fastställandet av exportpriset. Eftersom bägge de exporterande tillverkarna endast hade expor- terat färdiga rör till oberoende kunder i gemenskapen, fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas för den berörda produkten när den såldes på export till gemenskapen i enlighet med artikel 2. 8 i grundförordningen. 2. Indien 2. 1 Samarbete (16) I klagomålet angavs två företag som tillverkare av den berörda produkten, men för det ena företaget fanns ingen känd export till gemenskapen. Detta företag gav sig till känna och bekräftade att det inte hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen under under- sökningsperioden. Det en andra förlängd tidsfrist för att besvara frågeformuläret (vilket beviljades), men lämnade inga synpunkter. Följaktligen underrättades detta företag om att det ansågs inte samar- beta. företaget begärde Exporten av rör för färgtelevisionsapparater enligt KN- nummer 8540 11 11 från Indien var betydande under undersökningsperioden och det fanns bevis (dvs impor- törernas svar på frågeformuläret) som bekräftade att 14- tums rör färgtelevisionsapparater verkligen hade importerats från Indien till gemenskapen. Eftersom det fanns klara bevis för bristande samarbete fattades avgö- randena avseende Indien på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. för 1. 3 Jämförelse 2. 2 Normalvärde (14) Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påverkade prisjäm- förbarheten i enlighet med artikel 2. 10 i grundförord- för olikheter ningen. Följaktligen gjordes justeringar avseende försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kost- nader, förpackning, kredit, kostnader efter försäljningen och provisioner när detta var tillämpligt och berättigat. transporter, rabatter, avdrag, 1. 4 Dumpningsmarginal (15) Dumpningsmarginalen fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normal- värdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna i enlighet med artikel 2. 11 och 2. 12 i grundförordningen. Det att dumpning förekom, varvid dumpningsmarginalen motsvarade det belopp med vilket normalvärdet överskred exportpriset. Uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull, var de preliminära dumpningsmargina- lerna följande: framgick av denna jämförelse (17) För att undvika att belöna bristande samarbete, och eftersom det inte fanns någon lämpligare grundval, fast- ställdes normalvärdet som ett vägt genomsnitt av de högsta normalvärden för färdiga rör som fastställts för representativa transaktioner på den inhemska mark- naden i Malaysia. 2. 3 Exportpris (18) Exportpriset fastställdes på grundval av uppgifter om taktiska priser som de importörerna i gemenskapen, som uppgav att de hade importerat den berörda produkten från Indien under undersökningsperioden, lämnat i sina svar på frågeformulären. 2. 4 Jämförelse (19) Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes fritt fabrik och i samma handelsled på grundval av tillgängliga uppgifter. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs hänsyn till olikheter avseende rabatter, avdrag, tran- sporter, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackning, kredit, kost- nader efter försäljningen och provisioner. försäkring, hantering, — Samsung Electron Devices (M) SDN. BHD: 1,9 %. — Chunghwa Picture Tubes (M) SDN. BHD: 5,2 %. 2. 5 Dumpningsmarginal Eftersom dessa bägge malaysiska tillverkare svarade för nästan all export av den berörda produkten från Malaysia till gemenskapen fastställdes den preliminära antidumpningsmarginalen till den högre av de bägge dumpningsmarginaler som fastställts, dvs. 5,2 %. (20) Det framgick av jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset att dumpning förekom. Uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, före tull, var den preliminära dumpningsmarginalen följande: — Alla företag: 21,2 %. L 102/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 3. Sydkorea — Alla företag: 20,4 %. 3. 1 Samarbete (21) Alla de tre företag som nämns i klagomålet gav sig till känna efter det att förfarandet hade inletts. Två företag uppgav att de varken hade tillverkat eller exporterat den berörda produkten till gemenskapen under undersök- ningsperioden och att de inte heller hade några sådana planer för framtiden. Det tredje företaget uppgav att det hade exporterat begränsade kvantiteter av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningspe- rioden, men att det inte hade för avsikt att göra detta i framtiden, eftersom det inom kort skulle upphöra med tillverkningen av den produkt som är föremål för under- sökning. Av dessa skäl ville inget av dessa företag besvara frågeformuläret. Exporten av rör för färgtelevisionsapparater enligt KN- nummer 8540 11 11 från Sydkorea var betydande under undersökningsperioden och det fanns bevis (dvs. importörernas svar på frågeformuläret) som bekräftade att 14-tums rör för färgtelevisionsapparater verkligen till gemenskapen. från Sydkorea hade Eftersom det fanns klara bevis för bristande samarbete fattades avgörandena avseende Sydkorea på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grund- förordningen. importerats 3. 2 Normalvärde För att undvika att belöna bristande samarbete, och eftersom det inte fanns någon lämpligare grundval, fast- ställdes normalvärdet som ett vägt genomsnitt av de högsta normalvärden för färdiga rör som fastställts för representativa transaktioner på den inhemska mark- naden i Malaysia. 3. 3 Exportpris Exportpriset fastställdes på grundval av uppgifter om faktiska priser som de importörer i gemenskapen, som uppgav att de hade importerat den berörda produkten från Sydkorea under undersökningsperioden, lämnat i sina svar på frågeformulären. 3. 4 Jämförelse Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes fritt fabrik och i samma handelsled på grundval av tillgängliga uppgifter. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs hänsyn till olikheter avseende rabatter, avdrag, tran- lastning och därmed sporter, sammanhängande kostnader, förpackning, kredit, kost- nader efter försäljningen och provisioner. försäkring, hantering, (22) (23) (24) 3. 5 Dumpningsmarginal (25) Det framgick av jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset att dumpning förekom. Uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, före tull, var den preliminära dumpningsmarginalen följande: 4. Kina 4. 1 Samarbete (26) Den enda tillverkare i Kina som var känd av kommis- sionen samarbetade i förfarandet. På grundval av dennes svar på frågeformuläret och uppgifter från Eurostat uppskattade kommissionen att denna tillverkares export uppgick till ungefär 70 % av den sammanlagda exporten av rör för färgtelevisionsapparater enligt KN-nummer 8540 11 11. Den tillverkare som samarbetade bestred riktigheten i uppgifterna från Eurostat eftersom detta KN-nummer även omfattar andra rör än 14-tums rör för att färgtelevisionsapparater. Denna behandlas i samband med de slutgiltiga avgörandena. Dumpningen för Kina fastställdes provisoriskt på grundval av svaret från den tillverkare som samarbetade. kommer fråga 4. 2 Marknadsekonomiska förhållanden och enskild behand- ling (27) från I antidumpningsundersökningar avseende import länder som Kina skall enligt artikel 2. 7 b i grundförord- ningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2. 1 till 2. 6 för de tillverkare som kan visa att de uppfyller i artikel 2. 7 c, dvs. att den berörda vissa villkor produkten tillverkas och säljs under marknadsekono- miska förhållanden. (28) Den enda kinesiska tillverkare som samarbetade i under- sökningen lämnade en ansökan om att behandlas som om den drev sin verksamhet under marknadsekono- miska behandling. Kommissionen undersökte denna ansökan och fann följande: förhållanden och om enskild — Trots att tillverkaren var en enda rättslig enhet rörde det sig om en produktionsanläggning utan rättslig ställning som företag och följaktligen fanns det inte någon styrelse eller stadgar. Dessutom kunde tillver- karen endast sälja på den inhemska marknaden och hade inte hade tillstånd att exportera. Tillverkaren var således tvungen att exportera genom ett systerfö- retag som hade rättslig ställning som företag och hade tillstånd att exportera. offentliga. — Anläggningens bokföring och revisionsberättelse var inte Eftersom revisionsberättelsen lämnades till det statliga rådet men inte fanns till- gänglig för ledningen kunde de inte undersökas av kommissionen. (29) Mot denna bakgrund fastställde kommissionen att till- verkaren inte uppfyllde villkoren för att behandlas som om den drev sin verksamhet under marknadsekono- miska förhållanden enligt artikel 2. 7 c i grundförord- ningen eller för att beviljas enskild behandling. Detta fastställande lämnades ut till den berörda tillverkaren och till gemenskapsindustrin, vilka gavs tillfälle att lämna synpunkter. Inga synpunkter lämnades. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 102/19 4. 3 Normalvärde 4. 6 Dumpningsmarginal 4. 3. 1 J ä m f ö r e l s e l a n d för Kina. Parterna gavs (30) Med hänsyn till att normalvärdet för Kina måste fast- ställas i enlighet med artikel 2. 7 a i grundförordningen föreslogs i tillkännagivandet om inledande att Indien skulle väljas som lämpligt tredje land med marknadseko- nomi (eller jämförelseland) för fastställandet av normal- värdet lämna synpunkter. Den enda kinesiska tillverkaren som samar- betade ansåg att Sydkorea eller Malaysia vore bättre val. Eftersom inget företag från vare sig Indien eller Sydkorea hade erbjudit sig att samarbeta i undersökningen före- slog kommissionen att Malaysia skulle väljas. Eftersom inget annat land föreslogs i de synpunkter som lämnades beslutade kommissionen följaktligen att Malaysia skulle väljas som jämförelseland. tillfälle att 4. 3. 2 F a s t s t ä l l a n d e a v n o r m a l v ä r d e (35) (31) Den enda kinesiska tillverkare som samarbetade exporte- rade endast färdiga rör till gemenskapen. Kommissionen fann att de bägge malaysiska tillverkarnas försäljning av färdiga rör på den inhemska marknaden under under- representativ och skedde vid sökningsperioden var normal handel (se skäl 12). Normalvärdet för Kina fast- ställdes följaktligen på grundval av det vägda genom- snittliga försäljningspriset för de bägge malaysiska exporterande tillverkarnas försäljning av färdiga rör på den inhemska marknaden under undersökningsperioden. 4. 4 Exportpriser (32) All exportförsäljning från den kinesiska tillverkare som samarbetade till gemenskapen skedde till oberoende kunder genom ett systerföretag till tillverkaren i Kina. Exportpriset fastställdes på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas för den berörda produkten när den såldes på export till gemenskapen i enlighet med artikel 2. 8 i grundförordningen. (34) Dumpningsmarginalen fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normal- värdet och det vägda genomsnittliga exportpriset för den enda samarbetsvilliga tillverkaren i enlighet med artikel 2. 11 och 2. 12 i grundförordningen. Det framgick av denna jämförelse att dumpning förekom, varvid dump- ningsmarginalen (uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull) motsvarade det belopp med vilket normalvärdet överskred exportpriset. Denna dumpningsmarginal fastställdes som preliminär dump- ningsmarginal för hela landet. — Dumpningsmarginal för hela landet: 11,0 %. 5. Litauen 5. 1 Normalvärde i I enlighet med artikel 2. 2 i grundförordningen under- sökte kommissionen först huruvida den inhemska försäljningen av den berörda produkten till oberoende kunder hade skett tillräckliga kvantiteter och vid normal handel. Försäljningen av den berörda produkten på den inhemska marknaden utgjordes av färdiga rör, inbegripet rör av lägre kvalitet (se skäl 9) som betecknas rör av andrasortering respektive tredjesortering. Försälj- ningen till gemenskapen utgjordes av färdiga rör, inbe- gripet rör av andrasortering. Eftersom det inte förekom någon försäljning av rör av andrasortering eller av tred- jesortering vid normal handel på den inhemska mark- naden och eftersom exporten av rör av andrasortering till gemenskapen under undersökningsperioden var obetydlig (och det inte förekom någon försäljning av rör av tredjesortering) beaktade kommissionen vare sig rör av andrasortering eller av tredjesortering vid beräk- ningen av normalvärdet. Kommissionen fann att den inhemska försäljningen av färdiga rör utgjorde mer än 5 % av exportförsäljningen av den likadana produkten till gemenskapen och att mer än 80 % av denna inhemska försäljning hade skett vid normal handel. Följ- aktligen användes all inhemsk försäljning av rör av stan- dardkvalitet vid fastställandet av normalvärdet i enlighet med artikel 2. 1 i grundförordningen. 4. 5 Jämförelse 5. 2 Exportpris (33) Normalvärdet och jämfördes exportpriserna fritt ombord. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påverkade prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2. 10 i grund- förordningen. Följaktligen gjordes justeringar för olik- heter avseende rabatter, avdrag, transporter, försäkring, hantering, förpackning, kredit, kostnader efter försälj- ningen och provisioner när detta var tillämpligt. (36) Såsom angivits ovan beaktades endast färdiga rör av standardkvalitet (dvs. kvalitet) vid fastställandet av exportpriset. försäljning av inte rör av lägre Exportpriset fastställdes på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas för den berörda produkten när den såldes på export till gemenskapen i enlighet med artikel 2. 8 i grundförordningen. L 102/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 5. 3 Jämförelse ningen. De andra två aktörerna kallas nedan andra aktörer i gemenskapen. (37) Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påverkade prisjäm- förbarheten i enlighet med artikel 2. 10 i grundförord- ningen. Följaktligen gjordes justeringar för olikheter avseende transporter, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, kredit, kostnader efter försäljningen och provisioner när detta var tillämp- ligt och berättigat. Försäljningen av färdiga rör till gemenskapen skedde huvudsakligen genom ett närstående företag i Schweiz. Eftersom detta företag utförde uppgifter som kan anses likna dem som utförs av en handlare som säljer i kommission justerades exportpriserna till oberoende kunder i gemenskapen i form av ett avdrag som grun- dade sig på företagets egna försäljnings- och administra- tionskostnader samt allmänna kostnader samt ett skäligt belopp för att täcka vinst. 5. 4 Dumpningsmarginal (38) Dumpningsmarginalen fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normal- värdet och det vägda genomsnittliga exportpriset i enlighet med artikel 2. 11 och 2. 12 i grundförordningen. Det att dumpning förekom, varvid dumpningen motsvarade det belopp med vilket normalvärdet överskred exportpriset. Uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull, var den preliminära dumpningsmarginalen 1,3 %. framgick av denna jämförelse Eftersom den enda samarbetsvilliga litauiska tillverkaren svarade för all export av den berörda produkten från Litauen till gemenskapen gäller den preliminära dump- ningsmarginalen för hela landet. D. SKADA 2. Situationen på gemenskapsmarknaden för 14- tums rör för färgtelevisionsapparater 2. 1 Förbrukning i gemenskapen (41) Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym i gemen- skapen och Eurostats uppgifter om importvolymen från de berörda länderna och från andra tredje länder. 2. 1. 1 A n d r a s k a p e n a k t ö r e r s f ö r s ä l j n i n g i g e m e n - (42) Uppgifterna om de bägge andra aktörernas försäljning på gemenskapsmarknaden kunde inte tas med i beräk- ningen av förbrukningen. Detta berodde för det första på att en av dem inte samarbetade i undersökningen och det inte heller fanns några tillförlitliga uppgifter om denna aktörs försäljning och för det andra på att den andra aktören inte lämnade fullständiga uppgifter om sin försäljning på gemenskapsmarknaden under skadeunder- sökningsperioden. 2. 1. 2 I m p o r t (43) Under undersökningen framkom det att de exportupp- gifter som fanns tillgängliga för kommissionen eller som hade kontrollerats av kommissionen skilde sig väsentligt importstatistik. Dessa skillnader var från Eurostats särskilt stora 1995 och 1996. I samband med bedöm- ningen av förbrukningen inställde sig följaktligen frågan om man skulle använda de exportuppgifter som kontrol- lerats av kommissionen i stället för Eurostats importsta- tistik. 1. Definition av gemenskapindustrin (44) (39) Det finns tre aktörer som tillverkar 14-tums rör för färgtelevisionsapparater i gemenskapen. — En av aktörerna ingav klagomålet och samarbetade i undersökningen. — En av aktörerna besvarade frågeformuläret, men hade anknytning till en exporterande tillverkare som var föremål för undersökning. — En av aktörerna besvarade inte frågeformuläret och hade enligt klagomålet anknytning till en exporte- rande tillverkare som var föremål för undersökning. (40) De två sistnämnda företagen omfattades inte av defini- tionen av gemenskapsindustrin eftersom det inte kunde påvisas att deras förhållande till de exporterande tillver- karna inte inverkade på deras situation. Följaktligen ansåg kommissionen att endast det klagande företaget (nedan kallat gemenskapsindustrin) utgör gemenskapsin- dustrin enligt definitionen i artikel 4. 1 i grundförord- ett diagonalmått Eurostats importstatistik omfattar å andra sidan rör för färgtelevisionsapparater med på skärmen som inte överstiger 42 cm. Denna statistik går följaktligen något utöver definitionen av den berörda produkten och omfattar även andra slags rör som t. ex. 15-tums (38,1 cm) och 16-tums (40,6 cm) rör för färg- televisionsapparater. Det framgick emellertid av tillgäng- liga uppgifter för vissa av de berörda länderna att importsiffrorna för andra rör för färgtelevisionsapparater än de som var föremål för undersökning endast utgjorde ungefär 5 % av den import som rapporterats av Eurostat. Under undersökningen framkom inga uppgifter som tydde på att situationen skulle vara annorlunda för från andra tredje länder. De uppgifter som import kontrollerats av kommissionen är, å andra sidan, inte fullständiga för skadeundersökningsperioden eftersom ett antal exporterande tillverkare inte samarbetade i undersökningen. Till följd av dessa osäkerhetsmoment fann kommissionen att Eurostats statistik utgjorde den enda tillförlitliga, fullständiga och konsekventa informa- tionskällan när det gäller bedömningen av all import av den berörda produkten till gemenskapen. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 102/21 2. 1. 3 S a m m a n l a g d f ö r b r u k n i n g (45) På denna grundval konstaterades att förbrukningen i gemenskapen minskade betydligt mellan 1995 och undersökningsperioden, dvs. med 48 %. Tabell 1 Förbrukning 1995 1996 1997 1998 Undersöknings- perioden Enheter Index 6 717 805 5 757 320 4 553 044 3 941 424 3 481 020 100 86 68 59 52 Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret samt Eurostat. (46) Denna minskning av förbrukningen i gemenskapen hänför sig till det faktum att från och med 1995 har tillverkningen av 14-tums färgtelevisionsapparater helt eller delvis överflyttats till Central- och Östeuropa, särskilt till Polen, Ungern och Tjeckien. 2. 2 Import från de berörda länderna 2. 2. 1 D u m p n i n g s m a r g i n a l i f ö r h å l l a n d e t i l l m i n i m i n i v å n (47) Dumpningsmarginalen för Litauen fastställdes preliminärt till en nivå under miniminivån, under det att dumpningsmarginalerna för Indien, Malaysia, Kina och Sydkorea fastställdes till en nivå över miniminivån. Trots att kommissionen fortsätter undersökningen med avseende på importen från Litauen, beaktades denna import inte preliminärt i undersökningen om skada för gemenskapsin- dustrin. 2. 2. 2 F ö r s u m b a r i m p o r t (48) En kinesisk exporterande tillverkare som samarbetade i undersökningen hävdade att han var den ende som exporterade den berörda produkten till gemenskapsmarknaden och bestred Eurostats importstatistik. Enligt denne tillverkare var importen under undersökningsperioden i verkligheten mindre än de 75 626 enheter som rapporterats av Eurostat och denna mindre import borde således anses vara försumbar. (49) Eftersom kommissionen med utgångspunkt från Eurostats statistik inte kunde utesluta att det eventuellt fanns andra tillverkare i Kina fann den att importen överskred miniminivån. Påståendet att importen med ursprung i Kina var försumbar måste därför avvisas. 2. 2. 3 S a m m a n s l a g n i n g a v i m p o r t e n (50) Kommissionen övervägde om importen av 14-tums rör för färgtelevisionsapparater med ursprung i Indien, Malaysia, Kina och Sydkorea (nedan kallade de berörda länderna) skulle slås samman i enlighet med artikel 3. 4 i grundförordningen. (51) Kommissionen undersökte därför huruvida alla kriterier för sammanslagning av importen från de fyra övriga berörda länderna var uppfyllda och konstaterade följande: — Såsom framgår ovan överskred dumpningsmarginalen för de berörda länderna miniminivån. — Importvolymen var inte försumbar från något av de berörda länderna. — Det framgick även av undersökningen av konkurrensvillkoren mellan de importerade 14-tums rören för färgtelevisionsapparater och den likadana gemenskapsprodukten att i) 14-tums rör för färgtelevisionsapparater från alla de berörda exportländerna och de som tillverkades i gemen- skapen var likadana produkter, ii) gemenskapsindustrin och de exporterande tillverkarna sålde den likadana produkten genom samma försäljningskanaler och till samma kundkategorier, iii) alla de berörda exporterande tillverkarna tillämpade samma prissättningspolitik, iv) detsamma gällde för de berörda ländernas inbördes import. L 102/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att alla villkor för sammanslagning av importen från de berörda länderna var uppfyllda. 2. 2. 4 I m p o r t v o l y m (52) Mellan 1995 och undersökningsperioden minskade importen med ursprung i de berörda länderna till gemenskapen med 44 %. Tabell 2 Import från de berörda länderna (utom Litauen) 1995 1996 1997 1998 Undersöknings- perioden Sammanlagt antal enheter 1 985 201 1 060 242 564 527 1 168 367 1 104 197 Index 100 53 28 59 56 Källa: Eurostat. (53) Utvecklingen av importen måste ses mot bakgrund av förbrukningens allmänna utveckling, dvs. en markant minskning. Det framgår dessutom av tabellen ovan att den berörda importen minskade väsentligt mellan 1995 och 1997 (– 72 %), men återhämtade sig under perioden mellan 1997 och undersökningsperioden (+96 %) trots att förbrukningen minskade med 24 %. 2. 2. 5 I m p o r t e n s m a r k n a d s a n d e l (54) Marknadsandelen för importen från de berörda länderna utvecklades enligt följande: Tabell 3 De berörda ländernas marknadsandel (utom Litauen) 1995 1996 1997 1998 Undersöknings- perioden Totalt Índex 29,3 % 100 18,4 % 62 12,4 % 42 29,6 % 101 31,7 % 108 Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret samt Eurostat. Det framgår av tabellen ovan att de berörda exporterande tillverkarnas marknadsandel minskade markant 1996 och 1997, men återhämtade sig 1998 och under undersökningsperioden. Under perioden 1995–1997 minskade marknadsandelen med 58 %, under det att den ökade med 156 % under perioden mellan 1997 och undersökningsperioden. Importens marknadsandel ökade totalt med 8 % på denna minskande marknad. 2. 2. 6 G e n o m s n i t t s p r i s f ö r i m p o r t e n (55) Såsom framgår av tabellen nedan minskade de berörda exporterande tillverkarnas priser för 14-tums rör för färgtelevisionsapparater på gemenskapsmarknaden med 11 % mellan 1995 och undersök- ningsperioden. Denna prisminskning blir än mer markant om man ser till perioden mellan 1997 och undersökningsperioden då genomsnittspriset för importen minskade med 19 %. Tabell 4 1996 41,9 106 1995 39,6 100 1997 43,7 110 1998 38,3 97 Undersöknings- perioden 35,3 89 Genomsnittspris för importen Ecu/enhet Index Källa: Eurostat. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 102/23 (56) (57) Kommissionen konstaterade att under skadeundersökningsperioden fortsatte genomsnittspriset för importen att öka fram till 1997. Detta sammanföll med en markant minskning från 29,3 % till 12,4 % av marknadsandelen för de exporterande tillverkarna från de berörda länderna. Däremot minskade importpriserna med 19 % mellan 1997 och undersökningsperioden. Detta inträffade vid en tidpunkt då de berörda exporterande tillverkarna återtog en betydande marknadsandel (19,3 procent- enheter). 2. 2. 7 P r i s u n d e r s k r i d a n d e Vid fastställandet av prisunderskridandet undersökte kommissionen uppgifter som avsåg undersök- ningsperioden. Det erinras om att det framgick av undersökningen att gemenskapsindustrin endast tillverkar och säljer ett slags 14-tums rör för färgtelevisionsapparater på gemenskapsmarknaden. Prisunderskridandet fastställdes på grundval av en jämförelse mellan gemenskapsindustrins försälj- ningspriser för 14-tums rör för färgtelevisionsapparater och de berörda exporterande tillverkarnas försäljningspriser. Jämförelsen av priserna för varje produktslag skedde efter avdrag för rabatter och avdrag. (58) För de exporterande tillverkarna valdes försäljningspriserna cif gemenskapens gräns, med tull. Gemenskapsindustrins försäljningspriser justerades när så var nödvändigt fritt fabrik, dvs. utan transportkostnader. (59) Det framgick av jämförelsen (mellan de vägda genomsnitten) att de genomsnittliga prisunderskridan- demarginalerna, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser) var 14,7 % för Indien, 4,6 % för Malaysia, 16,7 % för Kina och 10,8 % för Sydkorea. 2. 3 Gemenskapsindustrins ekonomiska situation 2. 3. 1 I n l e d a n d e a n m ä r k n i n g (60) Med hänsyn till att gemenskapsindustrin endast utgörs av en enda gemenskapstillverkare uttrycktes uppgifterna avseende gemenskapsindustrin i indextal i syfte att säkerställa att uppgifterna behand- lades konfidentiellt i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. I enlighet med artikel 3. 4 i grundförordningen bedömde kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för industrins tillstånd. 2. 3. 2 P r o d u k t i o n s k a p a c i t e t o c h t i l l v e r k n i n g (61) När det gäller produktionskapaciteten framgick det av undersökningen att gemenskapsindustrin hade två produktionsanläggningar under skadeundersökningsperioden. Tillverkningen i den ena anlägg- ningen upphörde för gott i juni 1999 och flyttades över till den andra anläggningen. (62) Det är emellertid att märka att överflyttningen av tillverkningen från den ena anläggningen till den andra inte skedde direkt utan gradvis, särskilt mellan 1997 och slutet av undersökningsperioden. Följaktligen var kapacitetsökningen under den period då tillverkningen omstrukturerades endast fiktiv. Den verkliga produktionskapaciteten förblev oförändrad under det att tillverkningen lades ner i den ena anläggningen samtidigt som den ökades i den andra. Kommissionen fann att den ursprung- liga produktionskapaciteten hade bibehållits i sin helhet under skadeundersökningsperioden. (63) Enligt gemenskapsindustrin var denna omstrukturering nödvändig för att förbättra tillverkningspro- cessen i syfte att uppnå stordriftsfördelar och för att förbättra kvaliteten på 14-tums rören för färgtelevisionsapparater. Såsom framgår i avsnittet om lönsamhet nedan medförde omstrukturer- ingen en betydlig minskning av tillverkningskostnaderna för gemenskapsindustrin 1998 och under undersökningsperioden. Tillverkning (enheter) Index 1995 100 Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. Tabell 5 1996 113 1997 128 1998 116 Undersöknings- perioden 109 L 102/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 (64) Gemenskapsindustrins tillverkning ökade i sin helhet med ungefär 9 %. Av de skäl som anges ovan ökade tillverkningen med 28 % mellan 1995 och 1997, vilket dock följdes av en minskning på 15 % under perioden fram till undersökningsperioden. 2. 3. 3 F ö r s ä l j n i n g s v o l y m o c h g e n o m s n i t t l i g t f ö r s ä l j n i n g s p r i s a) Inledande anmärkning (65) Det framgick av undersökningen att gemenskapsindustrin sålde 14-tums rör för färgtelevisionsappa- rater både till närstående och till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden. All denna försäljning ingick i beräkningen av förbrukningen och utvecklingen av försäljningsvolymen nedan. Trots att försäljningspriserna och prisutvecklingen var mycket likartade för bägge kundkategorierna under skadeundersökningsperioden redovisas de var och en för sig nedan. b) Försäljningsvolym (66) Gemenskapsindustrins sammanlagda försäljningsvolym av 14-tums rör för färgtelevisionsapparater på gemenskapsmarknaden, både till närstående och till icke-närstående kunder, minskade med 55 % under skadeundersökningsperioden. Tabell 6 Försäljning Index 1995 100 1996 1997 1998 Undersöknings- perioden 93 61 46 45 Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. (67) På samma sätt som förbrukningen minskade väsentligt minskade även försäljningsvolymen kontinu- erligt under hela skadeundersökningsperioden. Denna minskning var mindre markant än minsk- ningen av förbrukningen fram till 1997 då importen från de berörda länderna förlorade marknadsan- delar. När importen från de berörda länderna återkom på gemenskapsmarknaden i stor omfattning minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym följaktligen mer än förbrukningen. Försäljningen minskade med 55 % och förbrukningen med 48 %. c) Genomsnittligt försäljningspris och prisutveckling (68) Det framgick av undersökningen att gemenskapsindustrins priser till närstående kunder skedde på marknadsmässiga grunder. Priserna både till närstående och till ickenärstående kunder på gemen- skapsmarknaden var ungefär desamma och utvecklades även de negativt under skadeundersöknings- perioden. Såsom framgår nedan minskade gemenskapsindustrins vägda genomsnittspriser per enhet för den berörda produkten till icke-närstående kunder med 21 % under skadeundersökningsperioden. Tabell 7 Gemenskapsindustrins genomsnittspris–Utveckling 1995 1996 1997 1998 Undersöknings- perioden — Index för icke-närstående — Index för närstående 100 100 101 97 98 96 90 88 79 75 Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 102/25 (69) Priser till närstående kunder minskade med 25 % under samma period. Det framgår av tabellen ovan att priserna var stabila under perioden 1995–1997 och att de började minska markant efter 1997 då den dumpade importen återkom på marknaden. 2. 3. 4 M a r k n a d s a n d e l (70) Det framgår av en jämförelse mellan utvecklingen av gemenskapsindustrins sammanlagda försälj- ningsvolym och förbrukningen i gemenskapen att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade väsentligt under skadeundersökningsperioden. Marknadsandel Index 1995 100 Tabell 8 1996 109 1997 1998 Undersöknings- perioden 88 79 86 Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret samt Eurostat. (71) Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade totalt med 6 procentenheter i absoluta tal under undersökningsperioden. Den största minskningen (9 procentenheter) ägde rum mellan 1996 och 1997. När de berörda ländernas marknadsandelar ökade väsentligt 1998 (mer än 19 procentenheter) förlorade gemenskapsindustrin ytterligare 4 procentenheter. 2. 3. 5 L a g e r (72) Tabell 9 Lager 1995 1996 1997 1998 Undersöknings- perioden 30 juni 1999 Index 100 171 251 225 Ej tillgängligt Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. Det framgår av undersökningen att lagren ökade med 125 % mellan 1995 och 1998. Lagren var väsentligt större i slutet av undersökningsperioden än 1998. Tillgängliga uppgifter rörande kalender- åren 1995 till 1998 tyder emellertid på att lagren nådde sin lägsta nivå i slutet av december varje år. Följaktligen ansågs det inte meningsfullt att beakta storleken på lagren i slutet av undersökningspe- rioden i detta fall. (73) Under skadeundersökningsperioden gick utvecklingen emellertid mot en ökning av lagren. Denna utveckling tyder på att även om tillverkningen ökade med 9 % under denna period lagrades den del av tillverkningen som inte såldes till tredje land. Denna iakttagelse överensstämmer med den minskning av försäljningen med 55 % som tidigare rapporterats och stödjer slutsatserna ovan om gemenskapstillverkarnas förlust av marknadsandelar. 2. 3. 6 L ö n s a m h e t (74) Under skadeundersökningsperioden utvecklades lönsamheten, uttryckt i procent av nettoförsäljnings- värdet, på följande sätt: Tabell 10 Lönsamhet Index 1995 100 1996 373 1997 144 1998 75 Undersöknings- perioden – 632 Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. L 102/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 (75) Såsom nämnts i skäl 63 lyckades gemenskapsindustrin minska sina tillverkningskostnader mellan 1998 och undersökningsperioden. Trots att minskningen uppgick till hela 16 % gick gemenskapsin- dustrin med förlust under undersökningsperioden, under det att den hade gått med en mindre vinst under de föregående åren. Vinsten minskade med 4 procentenheter i absoluta tal under skadeunder- sökningsperioden. Detta tyder på att gemenskapsindustrin skulle ha haft ännu större förluster om den inte hade omstrukturerat sin verksamhet. (76) Det framgår av tabellen ovan att lönsamheten förbättrades mellan 1995 och 1996, under det att den kontinuerligt försämrades från 1997 fram till undersökningsperioden. 2. 3. 7 I n v e s t e r i n g a r (77) Tabell 11 Investeringar Index 1995 100 1996 874 1997 1998 Undersöknings- perioden 72 36 126 Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret Det framgick av undersökningen att det gjordes stora investeringar 1996 för att omstrukturera tillverkningen av 14-tums rör för färgtelevisionsapparater i gemenskapen. Vid denna tidpunkt genomförde gemenskapsindustrin sitt beslut att stänga en av sina två produktionsanläggningar för 14-tums rör för färgtelevisionsapparater i gemenskapen och att öka produktionskapaciteten i sin andra anläggning. Såsom redan nämnts ovan var tanken att gradvis öka produktionskapaciteten i den ena anläggningen och samtidigt minska den i den andra för att helt upphöra med tillverkningen av juni 1999. 14-tums rör för färgtelevisionsapparater i (78) Investeringarna under undersökningsperioden avsåg huvudsakligen byggnader, under det att utgif- terna för maskiner och utrustning återgick till nivåer som var normala för skadeundersöknings- perioden (utom 1996). 2. 3. 8 S y s s e l s ä t t n i n g (79) Tabell 12 Sysselsättning Index 1995 100 1996 116 1997 119 1998 97 Undersöknings- perioden 103 Källa: Gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret Det framgår av tabellen ovan att sysselsättningen ökade med 19 % mellan 1995 och 1997. Syssel- sättningen minskade emellertid med 13 % mellan 1997 och undersökningsperioden då omstruktu- reringen inleddes. 2. 3. 9 S l u t s a t s e r r ö r a n d e g e m e n s k a p s i n d u s t r i n s s i t u a t i o n (80) Det framgår av analysen ovan att den dumpade importen efter att volymmässigt ha minskat (– 72 %) mellan 1995 och 1997 ökade mellan 1997 och undersökningsperioden (+ 96 %) då förbrukningen minskade med 24 %. (81) Det framgick även av undersökningen att tillverkningen av 14-tums rör för färgtelevisionsapparater ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden trots att de flesta ekonomiska indikatorerna avseende gemenskapsindustrin uppvisade en mycket negativ utveckling (försäljningspriserna mins- kade med 21 %, lönsamheten minskade med ungefär 4 procentenheter, försäljningsvolymen mins- kade med 55 % och marknadsandelen minskade med 6 procentenheter). Gemenskapsindustrins situation utvecklades särskilt negativt mellan 1997 och undersökningsperioden då tillverkningen minskade med 15 %, försäljningspriserna med 19 %, lönsamheten med ungefär 4,1 procentenheter och sysselsättningen med 13 %. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 102/27 (82) Det är dessutom att märka att lönsamheten, som varit positiv under de föregående åren, minskade under undersökningsperioden trots en betydande minskning av tillverkningskostnaderna (– 16 %). Dessutom fastställdes prisunderskridandemarginaler på mellan 4,6 % och 16,7 % för dumpad lågpris- import från de berörda länderna. Följaktligen utsattes gemenskapsindustrin för ett väsentlig pristryck på gemenskapsmarknaden såsom framgår av prisminskningen på 21 %. (83) Mot denna bakgrund, särskilt minskningen av försäljningspriset och lönsamheten, drog kommis- sionen slutsatsen att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada i enlighet med artikel 3 i grundför- ordningen. E. ORSAKSSAMBAND 1. Inledning (84) Kommissionen undersökte verkningarna av alla kända faktorer och deras inverkan på gemenskapsin- dustrins situation i syfte att dra en slutsats om orsaken till den skada som vållats gemenskapsin- dustrin. Denna undersökning gör det möjligt att säkerställa att skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen inte hänförs till denna import. 2. Verkningar av den dumpade importen (85) Det framgår av denna undersökning att alla aktörer på gemenskapsmarknaden fick en minskad försäljning på grund av den betydande minskningen av förbrukningen. Kommissionen konstaterade emellertid att minskningen av de berörda exporterande tillverkarnas försäljning var mindre än minskningen av förbrukningen, under det att minskningen av gemenskapsindustrins försäljnings- volym var större relativt sett (en minskning med 44 % för de exporterande tillverkarna och en minskning med 55 % för gemenskapsindustrin, vilket är att jämföra med en minskning av förbruk- ningen med 48 % mellan 1995 och undersökningsperioden). (86) Det konstaterades även att detta hade lett till att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 6 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Denna negativa situation var än mer uttalad mellan 1996 och undersökningsperioden (– 21 %) då gemenskapsindustrin förlorade 10 procenten- heter. (87) Trots att gemenskapsmarknaden för 14-tums rör för färgtelevisionsapparater hade minskat väsentligt lyckades de berörda exporterande tillverkarna ändå att öka sin andel av gemenskapsmarknaden (+ 2,4 procentenheter) under undersökningsperioden. Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade marknadsandelen för den dumpade lågprisimporten av 14-tums rör för färgtelevisionsappa- rater från de berörda länderna med mer än 13 procentenheter. Mellan 1997 och undersöknings- perioden ökade marknadsandelen med mer än 19 procentenheter. (88) Följaktligen ökade volymen dumpad import väsentligt relativt sett, särskilt mellan 1997 och under- sökningsperioden. Detta sammanföll med att gemenskapsindustrins marknadsandel och försäljnings- volym minskade i en omfattning som översteg minskningen av förbrukningen. (89) Det framgick att de priser som de berörda länderna tog ut på gemenskapsmarknaden minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Det framgick även att försäljningspriserna minskade ännu mer mellan 1997 och undersökningsperioden (– 19 %) på grund av att minskningen med 12 % under perioden 1997–1998 följdes av ytterligare en minskning med 8 %. (90) Gemenskapsindustrin var tvungen att sänka sina försäljningspriser med 21 % under skadeundersök- ningsperioden. Priserna minskade väsentligt under perioden 1997–1998 (– 8 %) och fortsatte att minska mellan 1998 och undersökningsperioden (– 12 %). Den kraftiga ökningen (+ 96 %) av dumpad lågprisimport från de berörda länderna mellan 1997 och undersökningsperioden samman- föll följaktligen med den betydande sänkningen av gemenskapsindustrins försäljningspriser. (91) Det framgick av undersökningen att gemenskapsindustrins priser var högre än priserna för den dumpade importen under skadeundersökningsperioden. De berörda exporterande tillverkarna under- skred väsentligt gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Det konstaterades att det förekom prisunderskridandemarginaler på mellan 4,6 % och 16,7 %. L 102/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 (92) Eftersom det har fastställts att importerade 14-tums rör för färgtelevisionsapparater och sådana som tillverkades i gemenskapen var likadana produkter som såldes genom liknande kanaler på gemen- skapsmarknaden hade den stora volymen dumpade 14-tums rör för färgtelevisionsapparater som importerades från de berörda länderna haft betydande verkningar på marknaden. Eftersom mark- nadspriserna var lättöverskådliga hade de låga priser som de exporterande tillverkarna i fråga erbjöd, och som var välkända av de potentiella användarna på gemenskapsmarknaden, en betydande inverkan på prisnivån på marknaden i sin helhet. (93) När gemenskapsindustrin ställdes inför lågprisimporten från de berörda länderna hade den följakt- ligen inget annat val än att följa de låga priserna för den dumpade importen, vilket inverkade mycket negativt på dess lönsamhet. (94) På grundval av detta kan den dumpade lågprisimporten sägas ha haft betydande negativa verkningar för gemenskapsindustrins situation. 3. Verkningar av andra faktorer 3. 1 Förbrukningens utveckling (95) Det framgick av undersökningen att förbrukningen hade minskat kontinuerligt under skadeundersök- ningsperioden. Totalt sett minskade förbrukningen på gemenskapsmarknaden med 48 % volymmäs- sigt och med 57 % värdemässigt, vilket tyder på en kraftig minskning av marknaden för 14-tums rör för färgtelevisionsapparater. (96) Det har hävdats att den skada som vållats gemenskapsindustrin beror på det faktum att förbruk- ningen på gemenskapsmarknaden föll dramatiskt under undersökningsperioden till följd av en våg av förflyttningar av tillverkningen av 14-tums rör för färgtelevisionsapparater till länderna i Central- och Östeuropa. Det är obestridligt att minskningen av 14-tums rör för färgtelevisionsapparater på gemenskapsmarknaden delvis beror av dessa förflyttningar. Dessa förflyttningar kan emellertid inte förklara minskningen av gemenskapsindustrins marknadsandel eller det prisunderskridande som konstaterats. 3. 2 Import från andra tredje länder av 14-tums rör för färgtelevisionsapparater (97) Den sammanlagda importen till gemenskapen av 14-tums rör för färgtelevisionsapparater och genomsnittspriserna för importen från andra länder än Indien, Malaysia, Kina och Sydkorea utveck- lades på följande sätt: Tabell 13 Import 1995 1996 1997 1998 Undersöknings- perioden Enheter Index Ecu/enhet Index Källa: Eurostat. 1 776 720 1 924 514 2 172 571 1 387 015 1 036 171 100 42,6 100 108 42,5 100 122 42,9 101 78 39,7 93 58 38,3 90 (98) Det har hävdats att den skada som vållats gemenskapsindustrin orsakats av import från Polen, särskilt på grund av de ökade importvolymerna under perioden 1995–1997. (99) Kommissionen anser att denna ökning av importvolymen inte är relevant för undersökningen rörande orsaken till skadan eftersom skadan för gemenskapsindustrin skall fastställas för undersök- ningsperioden. I detta sammanhang konstaterades att importen från Polen hade minskat med 90 % under skadeundersökningsperioden och att priserna för importen från Polen låg på samma nivå som gemenskapsindustrins priser. Dessa undersökningsresultat tyder därför på att denna import endast bidragit i ringa utsträckning, om alls, till den minskning av priserna som iakttagits på marknaden. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 102/29 (100) Det har även hävdats att gemenskapsindustrin genom att importera 14-tums rör för färgtelevisions- apparater från Brasilien till låga priser orsakat sig själv skada. Det framgick av undersökningen att gemenskapsindustrins import från Brasilien kom från ett närstående företag i syfte att ersätta den tillverkningsminskning som uppstod till följd av omstruktureringen av en produktionslinje och av en arbetskonflikt under 1998 respektive under undersökningsperioden. Dessutom tog gemenskapsin- dustrin ut samma återförsäljningspris av sina kunder på gemenskapsmarknaden för dessa rör för färgtelevisionsapparater som de tog ut för de 14-tums rör för färgtelevisionsapparater som de själva tillverkat. Följaktligen anser kommissionen att denna import inte kunde ha inverkat negativt på gemenskapsmarknaden och särskilt inte på försäljningspriserna för den berörda produkten. (101) Det framgår dessutom av utvecklingen av andra tredje länders vägledande importpris per enhet under skadeundersökningsperioden att dessa länders priser var högre än de berörda ländernas priser, särskilt 1998 och under undersökningsperioden. På denna grundval kan det inte helt uteslutas att importen till gemenskapsmarknaden av 14-tums rör för färgtelevisionsapparater från andra tredje länder har inverkat på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. 4. Slutsats rörande orsakssamband (102) Det kan inte uteslutas att andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna, särskilt importen från andra tredje länder och den betydande minskningen av förbrukningen i gemenskapen, har bidragit till gemenskapens svåra situation. Dessa faktorer upphäver emellertid inte orsakssam- bandet mellan den fastställda skadan och importen i fråga, vilket framgår av de betydande prisminsk- ningarna och de berörda ländernas prisunderskridande. Det beteende som de exporterande tillver- karna från de berörda länderna uppvisade har haft negativa verkningar för gemenskapsindustrins situation, särskilt för dess lönsamhet. Kommissionen drar därför slutsatsen att denna import i sig har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. F. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledning (103) Kommissionen undersökte på grundval av all bevisning som framlagts huruvida det trots den dumpade importens skadevållande verkningar fanns tvingande skäl för att dra den preliminära slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta fall. Med hänsyn till detta och i enlighet med artikel 21. 1 i grundförordningen undersökte kommissionen på grundval av tillgängliga uppgifter verkningarna för alla berörda parter i förfarandet av att införa åtgärder samt även verkningarna av att inte införa åtgärder. 2. Gemenskapsindustrins intresse (104) Lågprisimport av 14-tums rör för färgtelevisionsapparater har vållat gemenskapsindustrin skada. Det eventuella införandet av antidumpningsåtgärder har till syfte att återställa en sund konkurrens på gemenskapsmarknaden mellan gemenskapsindustrin och deras exporterande motsvarigheter i de berörda länderna. (105) Gemenskapsindustrin har gjort betydande insatser för att öka sin produktivitet under de senaste åren i ett försök att minska sina tillverkningskostnader och att förbättra sin konkurrenskraft på denna marknad. Gemenskapsindustrin genomförde betydande rationaliseringsåtgärder under skadeunder- sökningsperioden. Som exempel kan nämnas att gemenskapstillverkaren stängde en av sina produk- tionsanläggningar i syfte att minska sina kostnader och förbättra sin produktivitet. (106) Med hänsyn till vilket slags skada som vållats gemenskapsindustrin anser kommissionen att det är mycket sannolikt att gemenskapsindustrins situation skulle förvärras ytterligare om inte antidump- ningsåtgärder införs. Detta skulle kunna leda till att antalet anställda i industrin minskade ytterligare. (107) Införandet av antidumpningsåtgärder ligger följaktligen i gemenskapsindustrins intresse. L 102/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 3. Verkningar för importörer och användare (108) Kommissionen sände frågeformulär till 19 kända importörer som inte var närstående företag till de exporterande tillverkarna i de berörda länderna samt till 4 användare av 14-tums rör för färgtelevi- sionsapparater i gemenskapen. Ingen av användarna besvarade kommissionens frågeformulär, under det att 2 importörer, som även var användare, svarade. De bägge importörernas svar var emellertid inte tillräckligt ifyllda för att kunna användas i samband med undersökningen. Kommissionen beslutade därför att dessa importörer inte kunde anses ha samarbetat i undersökningen. (109) Eftersom användarna inte framlade några bevis för att antidumpningsåtgärderna eventuellt skulle kunna inverka negativt på deras verksamhet gjordes ingen undersökning i detta avseende. (110) På grundval av detta, särskilt det bristande intresset för att delta i förfarandet, drar kommissionen slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder avseende import av 14-tums rör för färgtelevi- sionsapparater från de berörda länderna inte skulle leda till en väsentlig försämring av användarnas situation. 4. Verkningar för konkurrensförhållandena på gemenskapsmarknaden (111) Det har hävdats att införandet av antidumpningsåtgärder skulle stärka ställningen för den klagande gemenskapsindustrin som redan svarar för 100 % av tillverkningen i gemenskapen och har 38 % av gemenskapsmarknaden. Det har hävdats att införandet av åtgärder skulle leda till att gemenskapsin- dustrin fick en monopolartad ställning på marknaden för 14-tums rör för färgtelevisionsapparater. (112) På grundval av tillgängliga fakta kan slutsatsen emellertid dras att ur ekonomisk synvinkel skulle inte införandet av antidumpningsåtgärder till den föreslagna nivån skydda gemenskapsmarknaden från import från de exporterande tillverkarna och dessa skulle fortsätta att vara närvarande på denna marknad. (113) Åtgärderna förväntas således säkerställa sunda konkurrensvillkor för gemenskapsindustrin, vilket endast innebär att sunda handelsvillkor återupprättas. Om åtgärder inte införs i detta fall skulle snedvridningen av konkurrensen upprätthållas och med säkerhet även förvärras, vilket skulle leda till att gemenskapsindustrins situation försämrades ytterligare. 5. Slutsats (114) På grundval av dessa omständigheter och överväganden i synnerhet och efter att ha undersökt de argument som framförts av gemenskapsindustrin och gemenskapsimportörerna av den berörda produkten drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder avseende import från Indien, Kina, Malaysia och Sydkorea. (115) Tvärtom är det nödvändigt att införa antidumpningsåtgärder för att förhindra att den skada som redan vållats gemenskapsindustrin förvärras och för att bibehålla sysselsättningen. Antidumpningsåt- gärder skulle dessutom säkerställa konkurrensvillkor med en sund prissättning och förhindra fortsatt skada för gemenskapsindustrin. G. PROVISORISKA ÅTGÄRDER 1. Preliminär nivå för undanröjande av skada (116) Kommissionen undersökte hur stor tull som krävdes för att öka importpriserna till en icke-skadevål- lande nivå som gör det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en skälig vinst. I detta hänseende ansågs en vinstmarginal före skatt på 8 % av omsättningen vara tillräcklig för att gemenskapsindustrin skulle kunna uppnå en vinstnivå som den rimligen kunde förväntas uppnå om det inte förekom någon skadevållande dumpning. 27. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 102/31 (117) Följaktligen fastställdes nivåerna för undanröjande av skada till skillnaden mellan den icke-skadevål- lande nivån och det faktiska nettoförsäljningspris för importerade 14-tums rör för färgtelevisionsap- parater som användes vid beräkningen av prisunderskridandet. Denna skillnad uttrycktes därefter i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull. 2. Provisoriska åtgärder (118) Enligt artikel 7. 2 i grundförordningen bör den preliminära antidumpningstullen fastställas till nivån för dumpningsmarginalerna, eftersom nivåerna för undanröjande av skada när det gäller Indien, Kina, Malaysia och Sydkorea var högre än dumpningsmarginalerna. Avseende ett företag i Malaysia för vilket dumpningsmarginalen understeg den tröskel på 2 % som anges i artikel 9. 3 i grundförord- ningen, ska en provisorisk antidumpingsstull på ”0 %” fastställas. Med hänsyn till undersökningsre- sultaten beträffande Litauen och att den dumpningsmarginal som konstaterades i detta fall även understeg den tröskel på 2 % som anges i artikel 9. 3 i grundförordningen kommer inga provisoriska åtgärder att införas avseende Litauen. Kommissionen kommer att undersöka alla eventuella ytterli- gare bevis som framläggs. (119) De preliminära antidumpningstullsatser för enskilda företag som anges i denna förordning fast- ställdes på grundval av undersökningsresultaten i denna undersökning. De återspeglar följaktligen den situation som konstaterades för dessa företag vid undersökningen. Tullsatserna (i motsats till de tullsatser för varje land som gäller för ”alla andra företag”) är således endast tillämpliga på import av produkter som tillverkats av företagen, och följaktligen av de specifika angivna rättsliga enheterna, och som har sitt ursprung i det berörda landet. Importerade produkter tillverkade av andra företag än de som uttryckligen anges i artikeltexten i denna förordning med namn och adress, inbegripet närstående enheter till de angivna enheterna, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som är tillämplig på ”alla andra företag”. (120) Ansökningar om tillämpning av dessa preliminära antidumpningstullsatser för enskilda företag (t. ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller upprättandet av en ny tillverknings- eller försäljnings- enhet) skall omgående ställas till kommissionen (1) och innehålla alla relevanta uppgifter, särskilt om sådana ändringar av företagets verksamhet som rör tillverkning, inhemsk försäljning och exportför- säljning med anknytning till t. ex. namnändringen eller den nya tillverknings- eller försäljningsen- heten. Kommissionen kommer vid behov efter samråd med den rådgivande kommittén att ändra förordningen i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över företag som omfattas av enskilda tullsatser. H. SLUTBESTÄMMELSER (121) I syfte att säkerställa en sund förvaltning bör en period fastställas inom vilken de berörda parterna skriftligen kan lämna synpunkter och begära att bli hörda. Dessutom bör det fastslås att avgörandena i samband med denna förordning är provisoriska och kan komma att omprövas i samband med slutgiltiga åtgärder. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 En preliminär antidumpningstull skall införas på import av katodstrålerör för färgtelevisionsapparater 1. med ett diagonalmått på skärmen (dvs. den aktiva delen av bildskärmen mätt i en rak linje) som överstiger 33 cm men inte 38 cm, med en bildskärm där förhållandet mellan bredd och djup är mindre än 1,5 och med en punkttäthet (dvs. avståndet mellan två linjer i samma färg mitt på skärmen) av minst 0,4 mm med ursprung i Indien, Kina, Malaysia och Sydkorea och som omfattas av KN-nummer ex 8540 11 11 (TARIC- tilläggsnummer 8540 11 11 94). (1) Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel Direktorat C, DM24-8/38, Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel. L 102/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 2000 Följande preliminära antidumpningstullar skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före 2. tull, för den berörda produkten när den är tillverkad av följande företag: Land Företag Preliminär tullsats (%) TARIC- tilläggsnummer Malaysia Indien Sydkorea Kina Samsung Electron Devices (M) SDN, BHD, Negeri Sembilan, Darul Khusus Alla andra företag Alla företag Alla företag Alla företag 0,0 5,2 21,2 20,4 11 A117 A999 — — — 3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som avses i punkt 1 får endast ske under 4. förutsättning att det ställs en säkerhet som motsvarar beloppet på den preliminära tullen. Artikel 2 1. Utan hinder av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 kan de berörda parter som ger sig till känna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande inom en månad efter denna förordnings ikraftträdande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen. Enligt artikel 21. 4 i förordning (EG) nr 384/96 kan de berörda parterna inom en månad efter denna 2. förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning. Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader. Artikel 3 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 19 april 2000. På kommissionens vägnar Pascal LAMY Ledamot av kommissionen


title: Regulamento (CE) n.° 821/2000 da Comissão, de 19 de Abril de 2000, que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importação apresentados em Abril de 2000 para certos produtos lácteos no âmbito de determinados contingentes pautais abertos pelo Regulamento (CE) n.° 1374/98

eurovoc_concepts:
import licence
import policy
milk
milk product
tariff quota

formats: pdf print

text: 20. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 100/21 REGULAMENTO (CE) N. o 821/2000 DA COMISSÃO de 19 de Abril de 2000 que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importação apresentados em Abril de 2000 para certos produtos lácteos no âmbito de determinados contin- gentes pautais abertos pelo Regulamento (CE) n. o 1374/98 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1255/1999 do Conselho, de 17 de Maio de 1999, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector do leite e dos produtos lácteos (1), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1374/98 da Comissão, de 29 de Junho de 1998, que estabelece regras de execução do regime de importação e que abre contingentes pautais no sector do leite e dos produtos lácteos (2), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 249/2000 (3), e, nomeadamente, o n. o 4 do seu artigo 14. o, dades superiores às disponíveis. Por conseguinte, é conveniente fixar os coeficientes de atribuição para as quantidades pedidas, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o As quantidades de certificados de importação pedidas para os produtos dos números de ordem no anexo II do Regulamento (CE) n. o 1374/98 que constam do anexo, apresentados relativa- mente ao período compreendido entre 1 de Abril e 30 de Junho de 2000, por força do Regulamento (CE) n. o 1374/98, são afectadas pelos coeficientes de atribuição indicados. Considerando o seguinte: Artigo 2. o Os pedidos apresentados relativamente aos produtos citados no anexo II do Regulamento (CE) n. o 1374/98 incidem em quanti- O presente regulamento entra em vigor em 20 de Abril de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 19 de Abril de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 48. (2) JO L 185 de 30. 6. 1998, p. 21. (3) JO L 26 de 2. 2. 2000, p. 4. L 100/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 20. 4. 2000 ANEXO Número de ordem no anexo II do Regulamento (CE) n. o 1374/98 Número de ordem TARIC Período: Abril a Junho de 2000 Coeficiente de atribuição 36 37 39 40 41 42 44 47 09. 4590 09. 4599 09. 4591 09. 4592 09. 4593 09. 4594 09. 4595 09. 4596 0,0052 0,0015 0,1904 0,0396 — 0,0069 0,0043 0,0018