title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1329/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle. Apu myrskyistä kärsineille Ranskan departementeille.

eurovoc_concepts:
EU aid
France
aid to disaster victims
eligible region

text: C 89 E/26 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 3. 2001 Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) 22 kanadalaista tutkijaa on vaatinut Kanadan hallitusta harkitsemaan asiaa uudelleen, jotta t(cid:228)m(cid:228) maailman laajin merinis(cid:228)kk(cid:228)iden tappaminen voitaisiin est(cid:228)(cid:228)? Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) j(cid:228)(cid:228)n varhainen sulaminen johti It(cid:228)-Kanadassa siihen, ett(cid:228) monet hylkeenpoi- kaset syntyiv(cid:228)t ep(cid:228)tavalliseen aikaan, eik(cid:228) poikasia voitu imett(cid:228)(cid:228) ajoissa, mist(cid:228) syyst(cid:228) nuorten hylkeiden kanta on paljon odotettua pienempi? Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) mets(cid:228)st(cid:228)j(cid:228)t ovat j(cid:228)(cid:228)n varhaisen sulamisen takia p(cid:228)(cid:228)sseet ampumaan veneist(cid:228)(cid:228)n nuoria hylkeit(cid:228), mist(cid:228) syyst(cid:228) useita hylkeit(cid:228) on haavoittunut ja hukkunut ja mik(cid:228) osoittaa, ett(cid:228) edell(cid:228) mainittu gr(cid:246)nlanninhylkeiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (275 000) on paljon suurempi kuin mit(cid:228) voidaan sallia? Mihin toimiin komissio voi ryhty(cid:228), jotta t(cid:228)llainen laaja tappaminen voidaan est(cid:228)(cid:228) ensi vuonna? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (15. kes(cid:228)kuuta 2000) Kuten komission vastauksessa Dorette Corbeyn esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen P-0395/00 (1) todettiin, Kanadan gr(cid:246)nlanninhylkeille ja kuplahylkeille my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t pyyntikiinti(cid:246)t ovat olleet muuttumattomat vuodesta 1996. Ottawassa 11. (cid:129)12. huhtikuuta 2000 kokoontunut merinis(cid:228)kk(cid:228)it(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228) kansallinen tarkastelukomitea totesi, ett(cid:228) gr(cid:246)nlanninhyljekanta on pysynyt samansuuruisena vuodesta 1996, yht(cid:228) suurena kuin on se koskaan ollut siit(cid:228) l(cid:228)htien kun arvioita on olemassa (vuodesta 1960). Vuoden 2000 arvio on 5,2 miljoonaa hyljett(cid:228) (95 prosentin todenn(cid:228)k(cid:246)isyydell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 4,0(cid:129)6,4 miljoonaa), ja ilmakartoitusten perusteella vuonna 1999 noin miljoona gr(cid:246)nlanninhylkeen poikasia (200 000(cid:129)1 200 000). Poikasten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on pysynyt yh(cid:228) suuremmassa m(cid:228)(cid:228)rin vakaana 1980-luvun alusta l(cid:228)htien. arvioitiin syntyneen Luoteis-Atlantilla Komissio totesi lis(cid:228)ksi kalastus- ja meriministeri(cid:246)n ilmoittaneen, ett(cid:228) perustetaan riippumaton tutkijapa- neeli arvioimaan Kanadan Atlantin hyljepopulaatiota koskevien tutkimustietojen nykytasoa ja neuvomaan populaation hoidon pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin suunnitelman laadinnassa. Vaikka parlamentin j(cid:228)senen mainitsemat tiedot t(cid:228)m(cid:228)n vuoden j(cid:228)(cid:228)tilanteesta ovat ik(cid:228)vi(cid:228), ei tilanne n(cid:228)yt(cid:228) uhkaavan lajin s(cid:228)ilymist(cid:228). Komissio katsoo t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi, ettei komission toimivaltaan kuulu puuttua t(cid:228)h(cid:228)n asiaan muuten kuin valvomalla, ett(cid:228) er(cid:228)iden hylkeiden kuuttien nahkojen ja niist(cid:228) valmistettujen tuotteiden tuonnista j(cid:228)senvaltioihin 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1983 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 83/129/ETY (2) noudatetaan asianmukaisesti. (1) EYVL C 330 E, 21. 11. 2000, s. 150. (2) EYVL L 91, 9. 4. 1983. (2001/C 89 E/024) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1329/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle Aihe: Apu myrskyist(cid:228) k(cid:228)rsineille Ranskan departementeille (27. huhtikuuta 2000) Ranskaa joulukuussa 1999 koetelleiden rajujen myrskyjen seurauksena useiden katastrofin uhreiksi joutuneiden departementtien t(cid:228)ytyi maksaa huomattavia summia vahingoittuneiden infrastruktuurien j(cid:228)lleenrakentamiseksi, vaikka vakuutukset kattoivatkin suuren osan kuluista. Voiko komissio ottaa huomioon n(cid:228)m(cid:228) katastrofista k(cid:228)rsineet departementit ja alueet, kun seuraavan kerran p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n rakennerahastojen piiriin kuuluvista ranskalaisista alueista? Onko mahdollista palauttaa entiselleen budjettikohta, joka koskee apua luonnonkatastrofien uhreille? 20. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 89 E/27 Michel Barnier(cid:146)n komission puolesta antama vastaus (15. kes(cid:228)kuuta 2000) Komissio p(cid:228)(cid:228)tti Ranskan viranomaisten toimittaman ehdotuksen perusteella rakennerahastojen tavoitteen 2 tukikelpoisten Ranskan alueiden luettelosta ohjelmakaudeksi 2000(cid:129)2006 7. maaliskuuta 2000. Rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) N:o 1260/1999 (1) 4 artiklan mukaan jos jollakin alueella on vaikea kriisi, komissio voi j(cid:228)senvaltion pyynn(cid:246)st(cid:228) muuttaa alueiden luetteloa vuonna 2003 nostamatta tukikelpoisen v(cid:228)est(cid:246)n osuutta kyseisell(cid:228) alueella. On syyt(cid:228) korostaa, ett(cid:228) tavoitteen 2 tukikelpoiset alueet kaudella 2000(cid:129)2006, kuten niist(cid:228) on p(cid:228)(cid:228)tetty 7. maaliskuuta 2000 tehdyll(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228), k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t 70 prosenttia vuoden 1999 lopussa myrskyist(cid:228) k(cid:228)rsineiden alueiden v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228). Vahinkoja k(cid:228)rsineet alueet, jotka eiv(cid:228)t voi saada tavoitteen 2 mukaista tukea, voivat kuitenkin saada muiden yhteis(cid:246)n tukitoimien tukea. Tiedotteessa (2) on lueteltu eri yhteis(cid:246)n v(cid:228)lineet, joita voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen. Toisaalta komissio ei suunnittele t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa palauttavansa entiselleen budjettikohtaa luonnonkatastro- fien uhrien auttamiseksi. Ottaen huomioon rajoitetut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat, jotka on kirjattu t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen talousarviossa aina vuoteen 1997, yhteis(cid:246)n rahoitusavulla on ollut ainoastaan symbolinen arvo ja yhteis(cid:246)n toimia t(cid:228)ll(cid:228) alalla on pidetty suhteellisen vaatimattomien tukitoimien ripotteluna. Komissio haluaa nykyisin antaa vahingoittuneiden alueiden talouden j(cid:228)lleenrakentamisen ensi sijassa yhteis(cid:246)n rakenteellisten v(cid:228)linei- den teht(cid:228)v(cid:228)ksi. (1) EYVL L 161, 26. 6. 1999. (2) SEC(2000) 40. (2001/C 89 E/025) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1330/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: (cid:214)ljyp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t mereen (cid:214)ljytankkeri Erikan Bretagnen rannikolla aiheuttaman katastrofin seurauksena useat (cid:246)ljytankkerit ovat k(cid:228)ytt(cid:228)neet meren saastumista hyv(cid:228)kseen ja puhdistaneet tankkejaan luvattomasti avomerell(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) luvattomat tankinpuhdistukset ovat uhka ymp(cid:228)rist(cid:246)lle. Aikooko komissio laatia direktiivin, poistumista, mit(cid:228) vastaan niille my(cid:246)nnett(cid:228)isiin todistus, merelle? joka velvoittaa alukset puhdistamaan s(cid:228)ili(cid:246)ns(cid:228) ennen satamasta jota ilman alus ei olisi oikeutettu l(cid:228)htem(cid:228)(cid:228)n Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (9. kes(cid:228)kuuta 2000) Komissio on hyvin huolissaan alusten toiminnallisista p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228), yhteis(cid:246)n vesill(cid:228) tapahtuva s(cid:228)ili(cid:246)iden puhdistaminen mukaan luettuna. Toiminnalliset p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ovat merkitt(cid:228)v(cid:228)mpi (cid:246)ljyn aiheuttaman meren pilaantumisen l(cid:228)hde kuin onnettomuudet. Useat (cid:246)ljys(cid:228)ili(cid:246)alusten rakentamista ja toimintaa koskevat kansainv(cid:228)liset toimenpiteet (l(cid:228)hinn(cid:228) Marpol 73/78 -yleissopimus) ovat viimeksi kuluneiden vuosikymmenten aikana pienent(cid:228)neet merkitt(cid:228)v(cid:228)sti tarvetta p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228) lastij(cid:228)(cid:228)mi(cid:228) mereen ja t(cid:228)llaisten p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen hy(cid:246)ty(cid:228). N(cid:228)iden kansainv(cid:228)listen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen noudattaminen yhteis(cid:246)n satamissa taataan satamavaltioiden suorittaman valvonnan avulla alusturvallisuutta, saastumisen ehk(cid:228)isemist(cid:228) ja alusten asumis- ja ty(cid:246)skentelyolosuhteita koskevien kansainv(cid:228)listen standardien soveltami- sesta yhteis(cid:246)n satamia k(cid:228)ytt(cid:228)viin ja j(cid:228)senmaiden laink(cid:228)ytt(cid:246)valtaan kuuluvilla vesill(cid:228) purjehtiviin aluksiin


title: 2000 m. balandžio 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 847/2000, nustatantis vaisto priskyrimo retųjų vaistų kategorijai kriterijų taikymo nuostatas ir sąvokų panašus vaistas bei klinikinis pranašumas apibrėžimus

eurovoc_concepts:
drugs classification
market approval
medicinal product
pharmaceutical legislation

formats: html pdf print

text: 15/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 71 32000R0847 L 103/5 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 4 28 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 847/2000 2000 m. balandžio 27 d. nustatantis vaisto priskyrimo retųjų vaistų kategorijai kriterijų taikymo nuostatas ir sąvokų „panašus vaistas“ bei „klinikinis pranašumas“ apibrėžimus EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, (10) atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, Šiame numatytos Žmonėms skirtų vaistų nuolatinio komiteto nuomonę, reglamente priemonės atitinka atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų (1), ypač į jo 3 ir 8 straipsnius, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: kadangi: 1 straipsnis Tikslas (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Reglamentu (EB) Nr. 141/2000 Komisijai pavesta priimti 3 straipsniui įgyvendinti reikalingas nuostatas ir sąvokų „panašus vaistas“ bei „klinikinis pranašumas“ apibrėžimus. Siekiant įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 141/2000 3 straipsnį, rėmėjams ir Retųjų vaistų komitetui gali būti naudinga papildoma informacija apie veiksnius, į kuriuos reikėtų atsižvelgti nustatant paplitimą, galimą investicijų grąžą ir atitinkamą alternatyvių diagnozavimo, profilakti- kos ir gydymo būdų pobūdį. Ši informacija turėtų būti pateikta laikantis Komisijos pagal Reglamento (EB) Nr. 141/2000 5 straipsnio 3 dalį parengtų gairių. Atsižvelgiant į tokių vaistų pobūdį ir tikimybę, kad ligos, kurios turi būti gydomos, yra retos, kriterijų atitikties nustatymui nereikėtų kelti per daug griežtų reikalavimų. 3 straipsnyje nurodytų kriterijų vertinimas turėtų būti grin- džiamas kuo objektyvesne informacija. Turėtų būti atsižvelgta į kitas Bendrijos priemones, taiko- mas retų ligų srityje. užtikrinti Reglamento Siekiant (EB) tinkamą Nr. 141/2000 8 straipsnyje išdėstytų nuostatų dėl rinkos išimtinumo laikymąsi, būtina nustatyti sąvokų „panašus vaistas“ ir „klinikinis pranašumas“ apibrėžimus; nustatant šiuos apibrėžimus turėtų būti atsižvelgta į Patentuotų vaistų komiteto darbą bei patirtį, įgytą vertinant esamus vaistus ir į atitinkamas Vaistų ir medicinos prietaisų moks- linio komiteto nuomones. Tie apibrėžimai turėtų būti dar paremti Reglamento (EB) Nr. 141/2000 8 straipsnio 5 dalyje numatytomis gairėmis. Šios nuostatos turėtų būti reguliariai atnaujinamos atsiž- velgiant į mokslo ir technikos duomenis bei patirtį, įgytą priskiriant retiesiems vaistams ir juos reglamentuojant. (1) OL L 18, 2000 1 22, p. 1. Šis reglamentas nustato veiksnius, į kuriuos turi būti atsižvelgta taikant Reglamento (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų 3 straipsnį, ir įteisina sąvokų „panašus vaistas“ ir „klinikinis pranašumas“ apibrėžimus taikant minėto reglamento 8 straipsnį. Jis yra skirtas padėti potencialiems rėmėjams, Retųjų vaistų komitetui ir kompetentingoms institucijoms aiškinti Reglamentą (EB) Nr. 141/2000. 2 straipsnis Priskyrimo kriterijai 1. Ligos paplitimas Bendrijoje Siekiant pagal Reglamento (EB) Nr. 141/2000 3 straipsnio 1 dalies a punktą nustatyti, ar vaistas yra skirtas gyvybei pavojų keliančios arba chroniškai sekinančios ligos, kuria Bendrijoje serga ne dau- giau kaip penki iš 10 000 asmenų, diagnozavimui, profilaktikai arba gydymui, taikomos šios konkrečios taisyklės ir pagal gaires, parengtas vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 141/2000 5 straips- nio 3 dalimi, pateikiami šie dokumentai: a) dokumentams priklauso pridedamos nuorodos į patikimus šaltinius, kurie rodo, kad ta liga, kuriai gydyti tas vaistas būtų skirtas, paraiškos dėl priskyrimo padavimo metu Bendrijoje serga ne daugiau kaip penki iš 10 000 asmenų, jei tokie šalti- niai egzistuoja; b) duomenys apima atitinkamas ketinamos gydyti ligos detales ir tos ligos gyvybei pavojų keliančio ar chroniškai sekinančio pobūdžio pagrindimą, paremtą mokslinėmis ar medicininėmis nuorodomis; c) rėmėjo pateikiami dokumentai apima arba pateikia nuorodą į atitinkamos mokslinės literatūros apžvalgą ir pateikia infor- maciją iš atitinkamų duomenų bazių Bendrijoje, jei jos egzis- tuoja. Jei Bendrijoje nėra duomenų bazių, gali būti daroma nuoroda į trečiosiose šalyse esamas duomenų bazes, jeigu daromos atitinkamos ekstrapoliacijos; 72 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 15/5 t. d) tais atvejais, kai liga buvo aptariama pagal Bendrijos kitų veik- los rūšių retų ligų srityje apmatus, apie tai pateikiama infor- macija. Jei ligos yra įtrauktos į Bendrijos finansiškai remiamus projektus siekiant pagerinti informavimą apie retas ligas, patei- kiama atitinkama ištrauka iš šio informacijos šaltinio, įskaitant visų pirma duomenis apie ligos paplitimą. 2. Investicijų grąžos galimybė Siekiant pagal Reglamento (EB) Nr. 141/2000 3 straipsnio 1 dalies a punkto antrąją pastraipą nustatyti, ar vaistas yra skirtas gyvybei pavojų keliančios, labai sekinančios ar sunkios ir chroniškos ligos Bendrijoje diagnozavimui, profilaktikai arba gydymui ir ar be paskatų neįtikėtina, jog pardavus šį vaistą Bendrijoje būtų gauta pakankamai įplaukų, kad būtų susigrąžintos investicijos, taiko- mos šios konkrečios taisyklės ir pagal gaires, parengtas vadovau- jantis Reglamento (EB) Nr. 141/2000 5 straipsnio 3 dalimi, patei- kiami šie dokumentai: a) duomenys apima atitinkamas ketinamos gydyti ligos detales ir tos ligos gyvybei pavojų keliančio arba labai sekinančio ar sunkaus chroniško pobūdžio pagrindimą, paremtą mokslinėmis ar medicininėmis nuorodomis; ir b) rėmėjo pateikiamuose dokumentuose yra duomenų apie rėmėjo turėtas vaisto kūrimo išlaidas; i) pateikiamuose dokumentuose informacija apie ligos, kuriai gydyti būtų skirtas vaistas, paplitimą ir dažnumą Bendrijoje paraiškos dėl priskyrimo padavimo metu. 3. Kiti diagnozės, profilaktikos arba gydymo būdai Paraiška dėl vaisto priskyrimo retiesiems vaistams gali būti patei- kiama pagal šio straipsnio 1 dalį arba 2 dalį. Neatsižvelgiant į tai, ar paraiška dėl priskyrimo paduodama pagal 1 dalį ar 2 dalį, rėmėjas gali papildomai nustatyti, kad nėra tinkamo tos ligos diagnozavimo, profilaktikos arba gydymo būdo arba, jei toks būdas yra, kad ja sergantiems asmenims tas vaistas bus akivaiz- džiai naudingas. Siekiant pagal Reglamento (EB) Nr. 141/2000 3 straipsnio 1 dalies b punktą nustatyti, ar nėra tinkamo tos ligos diagnozės, profilak- tikos arba gydymo būdo arba, jei toks būdas yra, ar ja sergantiems asmenims tas vaistas bus akivaizdžiai naudingas, taikomos šios taisyklės: a) pateikiami duomenys apie visus Bendrijoje leistus tos ligos diagnozavimo, profilaktikos arba gydymo būdus darant nuo- rodas į mokslinę ir medicininę literatūrą ar kitą atitinkamą informaciją. Tai gali būti duomenys apie vaistus, kuriais leista prekiauti, medicinos prietaisus ar kitus Bendrijoje taikomus diagnozavimo, profilaktikos arba gydymo būdus; b) arba pagrindimas, kodėl a punkte nurodyti būdai yra laikomi c) pateikiamuose dokumentuose yra duomenų apie subsidijas, mokesčių lengvatas ar kitas išlaidų susigrąžinimo priemones, gautas Bendrijoje ar trečiosiose šalyse; netinkamais; arba d) tais atvejais, kai dėl kokios nors indikacijos jau yra išduotas lei- dimas prekiauti vaistu arba kai tas vaistas yra tiriamas dėl vie- nos ar daugiau kitų indikacijų, pateikiamas suprantamas kūrimo išlaidų paskirstymo pagal įvairias indikacijas paaiški- nimas ir pagrindimas; e) pateikiama visų kūrimo išlaidų, kurių rėmėjas tikisi turėsiąs po paraiškos dėl priskyrimo padavimo, pažyma ir pagrindimas; f) pateikiama visų gamybos ir pardavimo rinkoje išlaidų, kurias rėmėjas yra turėjęs praeityje ir tikisi turėsiąs per pirmuosius 10 metų nuo leidimo prekiauti gavimo, pažyma ir pagrindi- mas; g) iš vaisto pardavimų Bendrijoje per pirmuosius 10 metų nuo leidimo prekiauti gavimo laukiamų įplaukų apskaičiavimas ir pagrindimas; c) pagrindimas prielaidos, kad vaistas, kurį siekiama priskirti retųjų vaistų kategorijai, ta liga sergantiems asmenims bus aki- vaizdžiai naudingas. 4. Bendrosios nuostatos a) Rėmėjas, paduodantis paraišką dėl vaisto priskyrimo retie- siems vaistams, to prašo bet kuriame vaisto kūrimo iki pra- šymo leisti prekiauti pateikimo etape. Tačiau paraiška dėl pri- skyrimo prašymas gali būti pateikiamas dėl naujos jau leisto vaisto terapinės indikacijos. Šiuo atveju leidimo prekiauti rin- koje turėtojas prašo atskiro leidimo prekiauti rinkoje, kuris tai- komas tik retajai indikacijai ar retosioms indikacijoms; b) priskyrimą prie retųjų vaistų tam pačiam vaistui, skirtam tos pačios ligos profilaktikai, gydymui ar diagnozavimui, gali gauti daugiau kaip vienas rėmėjas, jeigu kiekvienu atveju kaip nustatyta 5 straipsnio 3 dalyje išdėstytuose nurodymuose, pateikiamas išsamus priskyrimo prašymas; h) visos išlaidos ir įplaukos nustatomos laikantis visuotinai pri- pažintos apskaitos praktikos ir patvirtinamos Bendrijoje registruoto apskaitininko; c) tais atvejais, kai vaistą prie retųjų vaistų priskiria Retųjų vaistų komitetas, daroma nuoroda dėl priskyrimo kriterijų į šio regla- mento 2 straipsnio 1 dalį arba į 2 straipsnio 2 dalį. 15/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 73 3 straipsnis Apibrėžimų sąvokos 1. Reglamento (EB) Nr. 141/2000 2 straipsnio apibrėžimų sąvo- kos taikomos terminams, vartojamiems šiame reglamente: — „medžiaga“ - žmogui skirto vaisto, apibrėžto Direktyvos 65/65/EEB 1 straipsnyje, gamybai naudojama medžiaga. 2. Įgyvendinant Reglamento (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų 3 straipsnį, taikoma ši sąvoka: — „akivaizdi nauda“ - klinikiniu atžvilgiu svarbus pranašumas ar didelis įnašas į ligonių priežiūrą. 3. Įgyvendinant Reglamento (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų 8 straipsnį, taikomos šios sąvokos: a) „veiklioji medžiaga“ - fiziologiškai arba farmakologiškai aktyvi medžiaga; b) „panašus vaistas“ - vaistas, kurio sudėtyje yra panašios veiklio- sios medžiagos kaip ir retajame vaiste, kuriuo prekiauti šiuo metu yra leista ir kuris yra skirtas tai pačiai terapinei indikaci- jai; c) „panaši veiklioji medžiaga“ - identiška ir tuo pačiu mecha- nizmu veikianti veiklioji medžiaga arba veiklioji medžiaga, pasižyminti tais pačiais pagrindiniais molekulinės struktūros požymiais (bet nebūtinai pasižyminti visais tais pačiais molekulinės struktūros požymiais). Ją sudaro: 1) pradinės veikliosios medžiagos izomerai, izomerų mišiniai, kompleksai, druskos ir nekovalentinės jungtys arba veik- lioji medžiaga, kuri nuo pradinės veikliosios medžiagos skiriasi tik nedideliais molekulinės struktūros pokyčiais, pvz. , struktūrinis analogas; arba 2) ta pati makromolekulė arba makromolekulė, kuri nuo pradinės makromolekulės skiriasi tik molekulinės struktū- ros pokyčiais, tokiais kaip: 2. 1. baltymingos medžiagos, jeigu: — skirtumas egzistuoja dėl nepreciziškos transkrip- cijos ar transliteracijos, — jos struktūriškai skiriasi dėl procesų, vykstančių po transliacijos (pavyzdžiui, dėl skirtingo gliko- zilinimo laipsnio), arba dėl skirtingų tretinių struktūrų, — amino rūgščių sekos skirtumas nėra esminis. Dėl to dvi farmakologiškai giminingos baltyminės medžiagos, priklausančios tai pačiai grupei (pa- vyzdžiui, du biologiniai junginiai, turintys tą patį Tarptautinio nepatentuotos medžiagos pavadi- nimo (NFP) pusiaukamienį) paprastai būtų laiko- mos panašiomis, — monokloniniai antikūnai suriša tą pačią tikslinę epitopę. Paprastai jie būtų laikomi panašiais; 2. 2. polisacharidai, turintys vienodas pasikartojančias sacharidų grandis, net jei grandžių skaičius skiriasi ir pasibaigus polimerizacijai vyksta papildomos modi- fikacijos (įskaitant konjugaciją); 2. 3. polinukleotidai (įskaitant genų pernašą ir antisensi- nes medžiagas), sudaryti iš vieno ar daugiau skirtingų nukleotidų, jeigu: — purino ir pirimidino heterociklinių bazių ar jų darinių nukleotidinės sekos skirtumas nėra esmi- nis. Dėl to, imant antisensines medžiagas vieno ar kelių nukleotidų pridėjimas arba pašalinimas, neturintis didesnio poveikio antisensinio oligo- jos nukleotido tikslinės hibridizacijos greičiui, paprastai būtų laikomos panašiomis. Imant genų pernašos medžiagas, jeigu jų sekos skirtumai nėra esminiai, jos paprastai būtų laikomos panašio- mis, — ribozės ar deoksiribozės cukraus pagrindinės molekulės modifikacijos pagrindinės molekulės pakeitimas sintetiniais analogais nule- mia jų struktūrinius skirtumus, arba — skirtumas atsiranda pasirenkant vektorių ar per- našos sistemą; 2. 4. giminingos sudėtingos struktūros ir iš dalies apibū- dinamos medžiagos (pavyzdžiui, dvi tarpusavyje giminingos virusinės vakcinos arba du tarpusavyje giminingi produktai, naudojami ląstelinėje terapijo- je); arba 3) ta pati radiofarmacinė veiklioji medžiaga arba ta, kuri nuo pradinės veikliosios medžiagos skiriasi radionuklidu, ligan- du, ženklinimo vieta ar molekulės ir radionuklido kopulia- vimo mechanizmu, jungiančiu molekulę ir radionuklidą, jeigu ji veikia tuo pačiu mechanizmu; d) „kliniškai pranašesnis“ reiškia, kad vienu ar daugiau iš toliau nurodytų būdų įrodoma, jog vaistas terapiniu ar diagnostiniu aspektu yra gerokai pranašesnis už leidžiamą vartoti retąjį vaistą: 1) didesnis nei leidžiamo vartoti retojo vaisto veiksmingumas (atitinkamais ir gerai kontroliuojamais klinikiniais bandy- mais įvertintas pagal poveikį klinikiniu atžvilgiu reikšmin- game ekvivalentiniame taške). Apskritai tai turėtų būti to paties pobūdžio įrodymai, kurių reikia dviejų skirtingų vaistų tariamam lyginamajam veiksmingumui patvirtinti. Paprastai reikalingi tiesioginiai lyginamieji klinikiniai ban- dymai, tačiau gali būti lyginama kituose ekvivalentiniuose taškuose, įskaitant pakaitalo ekvivalentinius taškus. Bet kuriuo atveju metodologija turėtų būti pagrindžiama; arba 74 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 15/5 t. 2) didesnė sauga didesnei tikslinės asmenų grupės ar grupių daliai. Kai kuriais atvejais bus reikalingi lyginamieji klinikiniai bandymai; arba 3) išimtiniais atvejais, kai neįrodoma nei didesnė sauga, nei didesnis veiksmingumas, įrodymas, kad tas vaistas kitais atžvilgiais labai padeda diagnozavimui ar ligonių priežiūrai. 4 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po tos, kai jį priima Komisija, ir taikomas nuo tos pačios dienos. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2000 m. balandžio 27 d. Komisijos vardu Erkki LIIKANEN Komisijos narys


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om: "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media - yrkesutbildning) (2001-2005)", och "Förslag till rådets beslut om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media plus - Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001-2005)"

eurovoc_concepts:
EU programme
audiovisual industry
audiovisual production
cultural policy
programmes industry
vocational training

text: C 168/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 2000 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om: — ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om genomförande av ett utbildningsprog- ram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media — yrkesut- bildning) (2001–2005)”, och — ”Förslag till rådets beslut om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media plus — Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001–2005)” (2000/C 168/03) Den 6 mars 2000 beslutade rådet i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen. Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 6 april 2000. Föredragande var Bernardo Herna´ndez Bataller. Vid sin 372:a plenarsession den 27–28 april 2000 (sammanträdet den 27 april 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 111 röster för och 1 nedlagd röst. 1. Inledning 1. 1. Industrierna som är knutna till informationssamhället, särskilt den audiovisuella industrin, utgör en av de branscher inom EU som har störst tillväxtpotential. Studier visar att intäkterna från denna marknad förväntas stiga med 70 % fram till 2005, vilket bara för den perioden skulle kunna innebära att det skapas mer än 300 000 högkvalificerade arbetstillfällen (1). Digitalisering, interaktivitet och teknologisk konver- 1. 2. gens har på ett mycket djupgående sätt förändrat den traditio- nella audiovisuella sektorn genom att det har utvecklats nya metoder för tillverkning, produktion och distribution. Det har dykt upp nya aktörer, det har uppstått nya produkter och tjänster och det har vuxit fram nya, direkta och indirekta sätt att visa audiovisuella verk. Dessa förändringar kompletterar dessutom den be- 1. 2. 1. fintliga sektorn och ersätter den inte. Samtidigt som det sker en tilltagande ökning av digital-TV och nya tillämpningar som on line-tjänster, interaktiv TV och video på begäran (video on demand, VOD) samt elektronisk utsändning i biografsalonger, kan man notera en ökning inom mer traditionella produktom- råden som videoförsäljning, produktion och visning av biograf- filmer. 1. 2. 2. Mot denna bakgrund verkar produkter med audiovi- suellt innehåll vara ett viktigt område för att skapa mervärde för 2000-talet, som kanske kan främja framväxten av en konkurrenskraftig europeisk industri och därmed förstärka EU:s ekonomiska tillväxt. (1) Studie av Norcontel Ltd för kommissionens räkning, Economic Implications of New Communications Technologies on the Audio- visual Markets, slutrapport, 15 april 1997. 1. 3. För att den audiovisuella industrin skall kunna spela sin roll som ekonomisk och sysselsättningsskapande motor måste man emellertid på ett tillfredsställande sätt hantera vissa grundläggande strukturella utmaningar. I några fall rör det sig om utmaningar som påverkar hela den audiovisuella industrin, såsom minskade intäkter per utsändning (på grund av en allt mer splittrad publik) och en allt större internationalisering av spridningsmetoderna. I andra fall handlar det om specifikt europeiska svaga punkter: — En uppsplittring av de nationella och regionala marknader- leder till dålig spridning av program över na, vilket gränserna inom gemenskapen. — Små ekonomiska investeringar i planering och genomför- ande av audiovisuella projekt. Resultatet blir dålig lönsam- het för verken och därmed ytterligare minskad investe- ringsförmåga i framtiden. — Otillräckligt kapitaltillskott till företagen, vilket försvagar deras utvecklingsmöjligheter på det internationella planet. 1. 4. Den europeiska audiovisuella industrin befinner sig därför i en svag position. Den kan ännu inte helt bemöta en växande internationell konkurrens. Det är därför nödvändigt att utforma strategier för finansiering som kan skapa starka incitament i fråga om utvecklingskapacitet, integrering, sprid- ning och marknadsföring på internationell nivå. Det är mycket viktigt att regeringarna stöder sådana initiativ genom specifika och kompletterande finansiella stödåtgärder som syftar till att öka antalet producenter, i synnerhet inom de mer nyskapande marknadssegmenten. En europeisk kvalitetsproduktion — tack vare effektivare utbildningsinsatser och stärkta positioner på världsmarknaden genom ökade marknadsandelar — kan på ett bättre sätt garantera ökade intäkter och intäktsandelar för de europeiska producenterna av audiovisuellt innehåll. 16. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 168/9 1. 5. Sedan 1997 har kommissionen noggrant granskat sin politik på det audiovisuella området med avseende på nuvarande och framtida följder av den digitala eran. Som resultat av denna granskning kan nämnas Media II-program- met (1), rekommendationerna och bidragen i rapporten från högnivågruppen för den audiovisuella politiken (2) och det samråd som ägt rum mellan branschfolk och kommissionen inom ramen för konferenserna i Birmingham (april 1998) och Helsingfors (september 1999) och i samband med grönboken om konvergensen av telekommunikation, media och informa- tionsteknik (3). 2. Kommissionens förslag 2. 1. Syftet med kommissionens förslag i fråga om program- met Media plus är att med en sammanhållen strategi och tydliga mål även fortsättningsvis lösa dessa problem, genom att skapa så goda förutsättningar som möjligt för europeiska aktörer att positionera sig på bästa sätt på de nya marknaderna. 2. 1. 1. Strategin för stödsystemen som syftar till att stärka de europeiska aktörerna måste vara pragmatisk och anpassad till den audiovisuella marknadens behov, med särskild fokus på strukturåtgärder. Likaså bör man ta tillvara det mervärde som är förknippat med både den gemensamma europeiska dimensionen och med medlemsstaternas kulturella och natio- nella mångfald. 2. 1. 2. I ljuset av detta behövs följande: — Ett system för information om och uppföljning av nya krav och framsteg på den audiovisuella marknaden, liksom utbyte av erfarenheter med medlemsstaterna för att skapa effektiva samordningsvinster. — Företräde för transnationell spridning av europeiska audio- visuella verk, inom och utanför Europeiska unionen. — Komplementaritet och samstämmighet med gemenska- pens övriga åtgärder som ingår i en gemensam strategi (utbildningsprogram, program för stöd till små och medel- stora företag och till IT, initiativet e-Europa (4), programmet ”Ett användarvänligt informationssamhälle” inom femte (1) ESK:s yttrande om ”Förslag till rådets beslut avseende ett utbild- ningsprogram som vänder sig till yrkesverksamma inom den europeiska industrin för film- och TV-produktion (Media II)”, EGT C 256, 2. 10. 1995. (2) Datoråldern och den europeiska audiovisuella politiken, rapport från högnivågruppen för den audiovisuella politiken, Luxemburg, 1998. (3) KOM(97) 623 slutlig och KOM(1999) 108 slutlig. ESK:s yttrande, EGT C 214, 10. 07. 1998. Slutsatserna från konferenserna i Birmingham och Helsingfors finns på följande webbplatser: http://europa. eu. int/eac och http://presidency. finland. fi/. (4) ”e-Europe — Ett informationssamhälle för alla”, KOM(1999) 687 slutlig. ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (5), programmen Info 2000 och MLIS, andra utbildningsprog- ram som Sokrates och Leonardo, samarbete med organ som Eureka (6) m. m. ). — Komplementaritet avseende politiken på nationell och regional nivå, med särskild hänsyn till de särskilda behoven i länder med låg audiovisuell produktionskapacitet eller som utgör ett geografiskt och språkligt begränsat område. — Stödinsatser i de stadier av den audiovisuella kedjan där stödet ger störst mervärde (i första hand i början och slutet av produktionsprocessen). — Effektiv och systematisk utvärdering av stödet tillsammans med lämpliga justeringar och ett bättre utnyttjande av mekanismerna för automatiskt stöd, vilka grundas på marknadsresultat. — Genomförandet av pilotprojekt som, om resultaten faller väl ut, skulle kunna göra det möjligt att omedelbart anta de viktigaste stödmekanismerna i programmet (7). — Förlängt samarbete med tredje länder som delar Europeiska unionens mål när det gäller politiken för audiovisuellt innehåll. I likhet med Media II koncentreras stödåtgärderna inom 2. 2. programmet Media plus på två olika verksamhetsområden, nämligen utbildning och yrkesutbildning (artikel 150 i fördra- get) och industri (artikel 157 i fördraget) (8), som inkluderar projektutveckling, produktion, distribution, spridning och marknadsföring. 2. 2. 1. I detta syfte har två förslag till rådsbeslut utarbetats, vars mål är att genomföra en politik som är anpassad till marknadens särdrag och som är tydligt inriktad på att optimera de fördelar som EU:s audiovisuella industri kan dra av den tekniska utvecklingen. 2. 2. 2. Detaljerna kring det ekonomiska stödet kommer att utvärderas och justeras med jämna mellanrum. På grundval av dessa bedömningar kan kommissionen eventuellt föreslå åtgärder som kompletterar de två instrumenten. (5) ESK:s yttrande om ”Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002)”, EGT C 407, 28. 12. 1998. (6) Eureka Audiovisuel är en mellanstatlig alleuropeisk organisation som inrättades 1989 och har som målsättning att främja den europeiska audiovisuella industrin. Den består av 35 medlemmar (medlemsstaterna och Europeiska kommissionen samt Europarå- det som är associerad medlem). (7) EGT C 343, 11. 11. 1998, s. 10–16. (8) Programmet Media II byggde också på två rådsbeslut. På utbild- ningsområdet (artikel 127 i fördraget) genomfördes programmet genom rådets beslut 95/564/EG av den 22 december 1995, EGT L 321, 30. 12. 1995, s. 33, på utvecklings- och distributionsområ- det (artikel 130 i fördraget) genomfördes programmet genom rådets beslut 95/563/EG av den 10 juli 1995, EGT L 321, 30. 12. 1995, s. 25. C 168/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 2000 De åtgärder som föreslås för yrkesutbildning (Media 2. 3. yrkesutbildning) inriktas huvudsakligen på följande: 3. Allmänna kommentarer — Tillämpning av ny teknik för produktion och distribution av audiovisuella program av hög konstnärlig kvalitet och med stora kommersiella möjligheter. — Beaktande av de utvecklingsmöjligheter som den europeis- ka och den internationella marknaden erbjuder. — Ekonomisk och kommersiell förvaltning på europeisk och inbegripet rättsregler, produktionsfi- internationell nivå, nansiering, marknadsföring och distribution. — Teknik för manusförfattande, i synnerhet för interaktiva program avsedda för nya elektroniska spridningsmetoder. 2. 4. För att utveckla och producera audiovisuella kvalitets- program som kan generera stora intäkter på ett ökande antal medier krävs betydande investeringar. Stödet från Media plus- programmet bör tillhandahållas redan vid projektplaneringen genom en effektiv process för att bedöma projektets genomför- barhet samt den förväntade avkastningen av verket utifrån dess produktionskostnad och avsättningsmöjligheter. Den här processen, som är vanlig inom andra branscher, är ofta ofullständig när det gäller audiovisuella verk, vilket ofta leder till att man producerar verk med små lönsamhetsmöjligheter. 2. 5. Stödet till distribution och saluföring är den viktigaste åtgärden i förslaget till programmet Media Plus, eftersom den direkt påverkar den återbetalning av och avkastning på investerat kapital som är oumbärlig för att säkerställa att de europeiska audiovisuella produktionerna får en stark ställning på marknaden. Det betyder att man måste skapa och i synnerhet ta tillvara programkataloger över till exempel bio- graffilmer, spelfilmer, dokumentärer och tecknade filmer, som kan användas och återanvändas via olika kanaler och i olika format. De speciella målen för stödet till marknadsföring är i 2. 6. allmänhet desamma som för distributionsstödet. Mekanismer- na som kompletterar distributionsstöden har dock som mål att förbättra de europeiska verkens och programmens tillträde till europeiska och internationella marknader. 3. 1. Ekonomiska och sociala kommittén stöder kommissio- nens förslag, eftersom det tar upp kompletterande åtgärder som främjar spridningen av det gemensamma kulturarvet. Kommittén vill dock påpeka följande: — Anslagen till Media plus-programmet är alltför knappa för att de ambitiösa målen skall kunna uppnås. Kommittén efterlyser därför ökade budgetanslag. Marknadsmekanis- merna är i denna bransch otillräckliga på vissa områden: Den europeiska finanssektorn vill undvika risktagande och bidrar därför i allmänhet investeringar i den audiovisuella sektorn. inte till — Denna omständighet bör framhävas i förslaget eftersom det handlar om att främja vår kulturella identitet. — Sektorn skulle gynnas av fler uppgifter om utvärderingen av tidigare program, eftersom de befintliga uppgifterna är otillräckliga. — Särskild prioritet bör ges till teknisk utveckling och innova- tion, och de finansiella medlen bör fördelas bättre. — Kommissionen bör inrätta en europeisk byrå för informa- tionssamhället som skall bidra till att samordna de olika initiativen för konvergens på multimediaområdet. Det finns således ett verkligt behov av detta program, 3. 2. främst på grund av det mervärde som programmet medför. Programmet möjliggör fri rörlighet över gränserna för audiovi- suella verk. Det stärker också den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft och ökar kunskapen om den europeiska identiteten. Gemenskapsåtgärder på detta område är följaktligen starkt motiverade. Ekonomiska och sociala kommittén beklagar dock att 3. 3. kommissionen bortser ifrån att den europeiska audiovisuella industrins betydelse inte enbart hänger samman med ekonomi- ska aspekter. Den bidrar även till att främja vår kultur och våra demokratiska värderingar. 3. 3. 1. I Europa har man insett att den audiovisuella indu- strin har en kulturell dimension och att den med sin säregna karaktär erbjuder en unik produkt. Detta förklarar varför man i Europa på det audiovisuella området traditionellt försökt upprätthålla en balans mellan — å ena sidan rätten till yttrande- och informationsfrihet, som är grundläggande i ett demokratiskt samhälle, Åtgärderna för utveckling, distribution och marknads- 2. 7. föring måste överensstämma med fördragets konkurrensregler, och framförallt med bestämmelserna om statsstöd. — å andra sidan skyddet av allmänintresset, som man anför för att skydda minderåriga, bekämpa rasism och främlings- fientlighet, slå vakt om privatlivets helgd och stärka den sociala sammanhållningen. 16. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 168/11 3. 4. ESK efterlyser en bedömning av förslagets sysselsätt- ningseffekter. Den audiovisuella sektorn har en stor tillväxtpo- tential på detta område, och kommissionen bör alltid eftersträ- va en hög sysselsättning när gemenskapspolitiska åtgärder utformas och vidtas. 3. 5. Stödet till utbildning bör bidra till ökad samordning mellan tekniska, yrkesinriktade utbildningsinrättningar och universitet med teoretisk inriktning. På så sätt kan man också undvika att stödet blir alltför uppsplittrat. ESK hoppas att kriterierna för genomförandet kommer att bidra till att pro- grammen och finansieringen utnyttjas maximalt, och anser att större vikt bör läggas vid olika utbildningsaspekter som rör ungdomar. 3. 5. 1. Det är viktigt att verka för ett effektivt och varaktigt samarbete på europeisk nivå mellan skolor och berörda företag, i syfte att uppnå balans mellan grundutbildning och specialistutbildning. De anställda inom den audiovisuella sektorn kan på så sätt garanteras permanent fortbildning genom att dra nytta av — distansundervisning med stöd av ny teknologi och dess tillämpning på produktionen av audiovisuella verk, — nya pedagogiska metoder med hjälp av den nya — i synnerhet digitala — tekniken. 3. 5. 2. Vissa utbildningsinsatser kan göra det enklare att komma in på arbetsmarknaden och anpassa sig till arbetsmark- nadens krav, stärka företagarandan — särskilt genom åtgärder för teknisk innovation inom små och medelstora företag — och skapa lika möjligheter för övriga aktörer. Med denna typ av kompletterande åtgärder slår man samtidigt vakt om EU:s kulturella och språkliga mångfald. synnerhet de oberoende företagen inom EU — måste få ökat tillträde till marknaden. Europeiska företag och deras verk bör också stödjas. Kommittén anser även att man i utbildningssyfte bör vidta åtgärder för att förbättra allmänhetens tillgång till det europeiska audiovisuella kulturarvet, genom att digitalisera programarkiven och upprätta nätverk mellan dem. I princip bör man prioritera aspekter som rör effektivare distribution och marknadsföring av de audiovisuella verken. 3. 6. 1. Det planerade samarbetet mellan programföretag — särskilt i fråga om specialiserade organ såsom Eureka Audiovisual — bör fördjupas, så att gemensamma åtgärder som motsvarar programmens mål på utbildningsområdet kan vidtas. 3. 6. 2. Pilotprojekt bör utvecklas inom ramen för e-Europe, i syfte att harmonisera och samordna samtliga stödåtgärder på det audiovisuella området och dra fördel av de samordnings- vinster som uppstår. ESK vill upprepa att det behövs rapporter med utförliga uppgifter för att utvärdera de resultat som uppnåtts genom de instrument som hittills använts för att stödja den audiovisuella industrin. Dessa rapporter bör över- lämnas för bedömning till EU:s övriga institutioner och organ. 3. 6. 3. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar att kommissionen eftersträvar en effektiv samordning av de åtgärder som vidtas på området för ny teknologi, i synnerhet inom ramen för det femte ramprogrammet, eftersom gemen- skapens produkter måste hålla högsta kvalitet för att återvinna förtroendet för forskningsprojekt inom detta ramprogram. Man bör under alla omständigheter sträva efter att anpassa utbildningen till utvecklingen och lägga större vikt vid utbild- ningsaspekter som rör ungdomar. 3. 6. 4. Det behövs effektiva stimulansmekanismer avsedda att ge finansiellt stöd till företag som framför förslag om hela projektpaket. I detta sammanhang bör man prioritera automatiska stödsystem och sträva efter största möjliga öppen- het och enkelhet. ESK vill dessutom anmoda kommissionen att föreslå 3. 5. 3. åtgärder som aktivt främjar ett ökat deltagande av kvinnor i detta utbildningsprogram och som bidrar till att fler kvinnor i framtiden är aktiva i den audiovisuella sektorn, vilket skulle vara positivt för dess utveckling. I fråga om åtgärderna för att stimulera utveckling, 3. 6. distribution och marknadsföring av audiovisuella verk, anser kommittén att den europeiska audiovisuella industrin — i 3. 6. 5. ESK anser att man skall prioritera produkter som kan exploateras kommersiellt under en längre tid på de olika marknaderna. När det gäller spridningen av programmen anser kommittén att man skall främja textning och försöka uppnå en balans mellan respekt för verkets integritet och kulturell mångfald, prisoptimering och allmänhetens krav. Textning och dubbning bör komplettera varandra, och man bör sträva efter en balans som blir allt lättare att uppnå med den nya tekniken. C 168/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 6. 2000 4. Ekonomiska och sociala kommittén beklagar slutligen att kommissionen inte anslår tillräckliga resurser till programmet. Målen avseende programmets mervärde har inte heller satts tillräckligt högt. Rent konkret vill kommittén även framhålla följande: — För att gemenskapen skall kunna agera på ett tydligare sätt inom kulturområdet samt främja den europeiska kulturella identiteten och samtidigt ge den en politisk dimension, är det viktigt att medvetandegöra och informera användarna om denna kulturella identitet och samtidigt bistå industrin och medlemsstaterna. Kommissionen bör därför inrätta en europeisk byrå för informationssamhället som kan samordna olika initiativ för konvergens på multimediaom- rådet. — Denna byrå, som ESK föreslog redan i samband med Uleåborgsdeklarationen (1), skulle kunna utgöra en obyrå- kratisk instans för ersättning, samarbete och samordning inom olika audiovisuella områden – från produktion till distribution av europeiska verk — genom att utnyttja det finansiella stöd och de stimulansåtgärder som planeras. — Ytterligare styrinstrument bör inrättas för den audiovisuella sektorn, till exempel en garantifond. Kommissionen har redan tidigare föreslagit en dylik fond, men dess verksam- het är för närvarande lagd på is. (1) Protokoll från TEN-sektionens 11:e sammanträde, bilaga 11 — CES 829/99 av den 7 september 1999. Bryssel den 27 april 2000. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Règlement (CE) n° 854/2000 de la Commission, du 27 avril 2000, fixant les restitutions à l'exportation dans le secteur du lait et des produits laitiers

eurovoc_concepts:
export refund
milk
milk product

formats: pdf print

text: 28. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 103/43 RÈGLEMENT (CE) No 854/2000 DE LA COMMISSION du 27 avril 2000 fixant les restitutions à l'exportation dans le secteur du lait et des produits laitiers LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, commerce notamment: international étant établis compte tenu vu le traité instituant la Communauté européenne, a) des prix pratiqués sur les marchés des pays tiers; vu le règlement (CE) no 1255/1999 du Conseil du 17 mai 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du lait et des produits laitiers (1), et notamment son article 31, paragraphe 3, considérant ce qui suit: (1) (2) En vertu de l'article 31 du règlement (CE) no 1255/1999, la différence entre les prix dans le commerce interna- tional des produits visés à l'article 1er dudit règlement et les prix de ces produits dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l'exportation dans les limites découlant des accords conclus en conformité avec l'article 300 du traité. Aux termes du règlement (CE) no 1255/1999, les restitu- tions pour les produits visés à l'article 1er dudit règle- ment, exportés en l'état, doivent être fixées en prenant en considération: — la situation et les perspectives d'évolution, sur le marché de la Communauté, en ce qui concerne le prix et les disponibilités du lait et des produits laitiers ainsi que, dans le commerce international, en ce qui concerne les prix du lait et des produits laitiers, — les frais de commercialisation et les frais de transport les plus favorables à partir du marché de la Commu- nauté jusqu'aux ports ou autres lieux d'exportation de la Communauté, ainsi que les frais d'approche jusqu'aux pays de destination, — les objectifs de l'organisation commune des marchés dans le secteur du lait et des produits laitiers, qui sont d'assurer à ces marchés une situation équilibrée et un développement naturel sur le plan des prix et des échanges, — les limites découlant des accords conclus en confor- mité avec l'article 300 du traité, — l'intérêt d'éviter des perturbations sur le marché de la Communauté, — l'aspect économique des exportations envisagées. (3) Aux termes de l'article 31, paragraphe 5, du règlement (CE) no 1255/1999, les prix dans la Communauté sont établis compte tenu des prix pratiqués qui se révèlent les plus favorables en vue de l'exportation, les prix dans le (1) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 48. b) des prix les plus favorables, à l'importation, en prove- tiers de tiers, dans les pays nance des pays destination; (4) (5) (6) c) des prix à la production constatés dans les pays tiers exportateurs compte tenu, le cas échéant, des subven- tions accordées par ces pays; d) des prix d'offre franco frontière de la Communauté. Au titre de l'article 31, paragraphe 3, du règlement (CE) no 1255/1999, la situation du marché mondial ou les exigences spécifiques de certains marchés peuvent rendre nécessaire la différenciation de la restitution pour les produits visés à l'article 1er dudit règlement suivant leur destination. L'article 31, paragraphe 3, du règlement (CE) no 1255/ 1999 prévoit que la liste des produits pour lesquels il est accordé une restitution à l'exportation et le montant de cette restitution sont fixés au moins une fois toutes les quatre semaines. Toutefois, le montant de la restitution peut être maintenu au même niveau pendant plus de quatre semaines. Aux termes de l'article 16 du règlement (CE) no 174/ 1999 de la Commission, du 26 janvier 1999, établissant les modalités particulières d'application du règlement (CEE) no 804/68 du Conseil en ce qui concerne les certificats d'exportation et des restitutions à l'exportation dans le secteur du lait et des produits laitiers (2), modifié par le règlement (CE) no 1596/1999 (3). La restitution accordée pour les produits laitiers sucrés est égale à la somme de deux éléments; l'un est destiné à tenir compte de la quantité de produits laitiers et est calculé en multi- pliant le montant de base par la teneur en produits laitiers du produit concerné. L'autre est destiné à tenir compte de la quantité de saccharose ajoutée et est calculé en multipliant par la teneur en saccharose du produit entier le montant de base de la restitution valable le jour de l'exportation pour les produits visés à l'article 1er, paragraphe 1, point d), du règlement (CE) no 2038/1999 du Conseil, du 13 septembre 1999, portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (4). Toutefois, ce dernier élément n'est retenu que si le saccharose ajouté a été produit à partir de betteraves ou de cannes à sucre récoltées dans la Communauté. (2) JO L 20 du 27. 1. 1999, p. 8. (3) JO L 188 du 21. 7. 1999, p. 39. (4) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. L 103/44 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 4. 2000 (7) (8) (9) (10) Le règlement (CEE) no 896/84 de la Commission (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CEE) no 222/ 88 (2), a prévu des dispositions complémentaires en ce qui concerne l'octroi des restitutions lors des change- ments de campagne. Ces dispositions prévoient la possi- bilité de différencier les restitutions en fonction de la date de fabrication des produits. Pour le calcul du montant de la restitution pour les fromages fondus, il est nécessaire de prévoir que, dans le cas où de la caséine et/ou des caséinates sont ajoutées, cette quantité ne doit pas être prise en considération. L'application de ces modalités à la situation actuelle des marchés dans le secteur du lait et des produits laitiers, et notamment aux prix de ces produits dans la Commu- nauté et sur le marché mondial, conduit à fixer la restitu- tion pour les produits et les montants repris à l'annexe du présent règlement. sont Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion du lait et des produits laitiers, au présent règlement A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l'exportation visées à l'article 31 du 1. règlement (CE) no 1255/1999 pour les produits exportés en l'état sont fixées aux montants repris en annexe. 2. Il n'est pas fixé de restitution pour les exportations vers la destination no 400 pour les produits relevant des codes NC 0401, 0402, 0403, 0404, 0405 et 2309. 3. Il n'est pas fixé de restitution pour les exportations vers les destinations nos 021, 023, 024, 028, 043, 044, 045, 046, 052, 404, 600, 800 et 804 pour les produits relevant du code NC 0406. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 28 avril 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 27 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 91 du 1. 4. 1984, p. 71. (2) JO L 28 du 1. 2. 1988, p. 1. 28. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 103/45 ANNEXE du règlement de la Commission, du 27 avril 2000, fixant les restitutions à l'exportation dans le secteur du lait et des produits laitiers (en EUR/100 kg poids net, sauf autre indication) Code produit Destination (*) Montant des restitutions Code produit Destination (*) Montant des restitutions 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 11 9100 0401 20 11 9500 0401 20 19 9100 0401 20 19 9500 0401 20 91 9100 0401 20 91 9500 0401 20 99 9100 0401 20 99 9500 0401 30 11 9100 0401 30 11 9400 0401 30 11 9700 0401 30 19 9100 0401 30 19 9400 0401 30 19 9700 0401 30 31 9100 0401 30 31 9400 0401 30 31 9700 0401 30 39 9100 0401 30 39 9400 0401 30 39 9700 0401 30 91 9100 0401 30 91 9400 0401 30 91 9700 0401 30 99 9100 0401 30 99 9400 0401 30 99 9700 0402 10 11 9000 0402 10 19 9000 0402 10 91 9000 0402 10 99 9000 0402 21 11 9200 0402 21 11 9300 0402 21 11 9500 0402 21 11 9900 0402 21 17 9000 0402 21 19 9300 0402 21 19 9500 0402 21 19 9900 0402 21 91 9100 0402 21 91 9200 0402 21 91 9300 0402 21 91 9400 0402 21 91 9500 0402 21 91 9600 0402 21 91 9700 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * + 970 * * * + + 970 * * * 970 * * * + + 970 * * * + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 2,327 — 2,327 — 2,327 — 3,597 — 2,327 — 3,597 — 4,551 — — 4,551 — — — 10,50 — 15,77 — — — 15,77 — 38,32 59,85 66,00 38,32 59,85 66,00 75,22 110,55 129,01 75,22 110,55 129,01 65,00 65,00 0,6500 0,6500 65,00 82,00 86,40 93,00 65,00 82,00 86,40 93,00 93,60 94,30 95,40 102,00 104,30 113,00 118,10 0402 21 91 9900 0402 21 99 9100 0402 21 99 9200 0402 21 99 9300 0402 21 99 9400 0402 21 99 9500 0402 21 99 9600 0402 21 99 9700 0402 21 99 9900 0402 29 15 9200 0402 29 15 9300 0402 29 15 9500 0402 29 15 9900 0402 29 19 9200 0402 29 19 9300 0402 29 19 9500 0402 29 19 9900 0402 29 91 9100 0402 29 91 9500 0402 29 99 9100 0402 29 99 9500 0402 91 11 9110 0402 91 11 9120 0402 91 11 9310 0402 91 11 9350 0402 91 11 9370 0402 91 19 9110 0402 91 19 9120 0402 91 19 9310 0402 91 19 9350 0402 91 19 9370 0402 91 31 9100 0402 91 31 9300 0402 91 39 9100 0402 91 39 9300 0402 91 51 9000 0402 91 59 9000 0402 91 91 9000 0402 91 99 9000 0402 99 11 9110 0402 99 11 9130 0402 99 11 9150 0402 99 11 9310 0402 99 11 9330 0402 99 11 9350 0402 99 19 9110 0402 99 19 9130 0402 99 19 9150 0402 99 19 9310 0402 99 19 9330 0402 99 19 9350 0402 99 31 9110 0402 99 31 9150 0402 99 31 9300 0402 99 31 9500 0402 99 39 9110 0402 99 39 9150 0402 99 39 9300 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 123,90 93,60 94,30 95,40 102,00 104,30 113,00 118,10 123,90 0,6500 0,8200 0,8640 0,9300 0,6500 0,8200 0,8640 0,9300 0,9360 1,0200 0,9360 1,0200 — — 11,31 13,85 16,84 — — 11,31 13,85 16,84 — 19,91 — 19,91 — — 63,94 63,94 — — — 0,2689 0,3228 0,4291 — — — 0,2689 0,3228 0,4291 — 0,4467 0,3832 0,6600 — 0,4467 0,3832 L 103/46 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 4. 2000 Code produit Destination (*) Montant des restitutions Code produit Destination (*) 0402 99 39 9500 0402 99 91 9000 0402 99 99 9000 0403 10 11 9400 0403 10 11 9800 0403 10 13 9800 0403 10 19 9800 0403 10 31 9400 0403 10 31 9800 0403 10 33 9800 0403 10 39 9800 0403 90 11 9000 0403 90 13 9200 0403 90 13 9300 0403 90 13 9500 0403 90 13 9900 0403 90 19 9000 0403 90 31 9000 0403 90 33 9200 0403 90 33 9300 0403 90 33 9500 0403 90 33 9900 0403 90 39 9000 0403 90 51 9100 0403 90 51 9300 0403 90 53 9000 0403 90 59 9110 0403 90 59 9140 0403 90 59 9170 0403 90 59 9310 0403 90 59 9340 0403 90 59 9370 0403 90 59 9510 0403 90 59 9540 0403 90 59 9570 0403 90 61 9100 0403 90 61 9300 0403 90 63 9000 0403 90 69 9000 0404 90 21 9100 0404 90 21 9910 0404 90 21 9950 0404 90 23 9120 0404 90 23 9130 0404 90 23 9140 0404 90 23 9150 0404 90 23 9911 0404 90 23 9913 0404 90 23 9915 0404 90 23 9917 0404 90 23 9919 0404 90 23 9931 0404 90 23 9933 0404 90 23 9935 0404 90 23 9937 0404 90 23 9939 0404 90 29 9110 0404 90 29 9115 0404 90 29 9120 0404 90 29 9130 0404 90 29 9135 0404 90 29 9150 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 970 * * * + + + + 970 * * * + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 0,6600 0,7522 0,7522 — — — — — — — — 63,90 63,90 81,20 85,60 92,10 92,80 0,6390 0,6390 0,8120 0,8560 0,9210 0,9280 2,327 — — — — — 15,77 — 38,32 59,85 64,80 64,80 64,80 64,80 — — — — 65,00 — 11,31 65,00 82,00 86,40 93,00 — — — — — 11,31 13,85 16,84 19,91 20,81 93,60 94,30 95,40 102,00 104,30 113,00 0404 90 29 9160 0404 90 29 9180 0404 90 81 9100 0404 90 81 9910 0404 90 81 9950 0404 90 83 9110 0404 90 83 9130 0404 90 83 9150 0404 90 83 9170 0404 90 83 9911 0404 90 83 9913 0404 90 83 9915 0404 90 83 9917 0404 90 83 9919 0404 90 83 9931 0404 90 83 9933 0404 90 83 9935 0404 90 83 9937 0404 90 89 9130 0404 90 89 9150 0404 90 89 9930 0404 90 89 9950 0404 90 89 9990 0405 10 11 9500 0405 10 11 9700 0405 10 19 9500 0405 10 19 9700 0405 10 30 9100 0405 10 30 9300 0405 10 30 9500 0405 10 30 9700 0405 10 50 9100 0405 10 50 9300 0405 10 50 9500 0405 10 50 9700 0405 10 90 9000 0405 20 90 9500 0405 20 90 9700 0405 90 10 9000 0405 90 90 9000 0406 10 20 9100 0406 10 20 9230 0406 10 20 9290 0406 10 20 9300 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * Montant des restitutions 118,10 123,90 0,6500 — 0,2689 0,6500 0,8200 0,8640 0,9300 — — — — — 0,2689 0,3228 0,4291 0,4467 0,9360 1,0200 0,4601 0,6600 0,7522 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 176,22 155,49 161,71 216,00 170,00 — — — 37,68 37,68 21,50 37,68 — — 35,05 35,05 14,40 35,05 — — 15,39 15,39 7,360 15,39 28. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 103/47 Code produit Destination (*) Montant des restitutions Code produit Destination (*) Montant des restitutions 0406 10 20 9610 0406 10 20 9620 0406 10 20 9630 0406 10 20 9640 0406 10 20 9650 0406 10 20 9660 0406 10 20 9830 0406 10 20 9850 0406 10 20 9870 0406 10 20 9900 0406 20 90 9100 0406 20 90 9913 0406 20 90 9915 0406 20 90 9917 0406 20 90 9919 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + + + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * — — 51,11 51,11 29,10 51,11 — — 51,83 51,83 29,50 51,83 — — 57,86 57,86 33,00 57,86 — — 85,03 85,03 45,40 85,03 — — 70,86 70,86 23,90 70,86 — — — 26,28 26,28 12,60 26,28 — — 31,87 31,87 15,20 31,87 — — — — — 58,77 58,77 29,70 58,77 — — 77,56 77,56 39,60 77,56 — — 82,41 82,41 42,10 82,41 — — 92,10 92,10 47,00 92,10 0406 20 90 9990 0406 30 31 9710 0406 30 31 9730 0406 30 31 9910 0406 30 31 9930 0406 30 31 9950 0406 30 39 9500 0406 30 39 9700 0406 30 39 9930 0406 30 39 9950 0406 30 90 9000 0406 40 50 9000 + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * — — — 17,88 9,536 7,850 17,88 — — 26,24 13,99 11,50 26,24 — — 17,88 9,536 7,850 17,88 — — 26,24 13,99 11,50 26,24 — — 38,17 20,36 16,70 38,17 — — 26,24 13,99 11,50 26,24 — — 38,17 20,36 16,70 38,17 — — 38,17 20,36 16,70 38,17 — — 43,16 23,02 19,90 43,16 — — 45,28 24,15 19,90 45,28 — — 90,00 90,00 31,00 90,00 L 103/48 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 4. 2000 Code produit Destination (*) Montant des restitutions Code produit Destination (*) Montant des restitutions 0406 40 90 9000 0406 90 13 9000 0406 90 15 9100 0406 90 17 9100 0406 90 21 9900 0406 90 23 9900 0406 90 25 9900 0406 90 27 9900 0406 90 31 9119 0406 90 33 9119 0406 90 33 9919 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * — — 92,42 92,42 31,00 92,42 — — 116,37 101,62 56,60 116,37 — — 120,25 105,01 58,40 120,25 — — 120,25 105,01 58,40 120,25 — — 117,54 102,90 41,90 117,54 — — 103,92 90,36 17,50 103,92 — — 102,80 89,77 19,90 102,80 — — 93,10 81,30 17,50 93,10 — — 85,71 74,72 24,00 85,71 — — 85,71 74,72 24,00 85,71 — — 78,60 68,29 19,10 78,60 0406 90 33 9951 0406 90 35 9190 0406 90 35 9990 0406 90 37 9000 0406 90 61 9000 0406 90 63 9100 0406 90 63 9900 0406 90 69 9100 0406 90 69 9910 0406 90 73 9900 0406 90 75 9900 0406 90 76 9300 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * — — 78,66 68,98 18,80 78,66 33,29 33,29 121,56 105,71 57,70 121,56 — — 121,56 105,71 37,80 121,56 — — 116,37 101,62 56,60 116,37 47,01 47,01 129,64 112,00 53,80 129,64 42,83 42,83 128,55 111,41 60,10 128,55 34,22 34,22 124,18 107,11 46,00 124,18 — — — 124,18 107,11 46,00 124,18 — — 106,91 93,28 49,50 106,91 — — 108,07 93,90 20,90 108,07 — — 96,98 84,68 18,90 96,98 28. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 103/49 Code produit Destination (*) Montant des restitutions Code produit Destination (*) Montant des restitutions 0406 90 76 9400 0406 90 76 9500 0406 90 78 9100 0406 90 78 9300 0406 90 78 9500 0406 90 79 9900 0406 90 81 9900 0406 90 85 9910 0406 90 85 9991 0406 90 85 9995 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * — — 108,62 94,85 21,80 108,62 — — 102,45 90,24 21,80 102,45 — — 102,26 87,50 17,10 102,26 — — 105,98 92,78 18,90 105,98 — — 104,35 91,91 21,80 104,35 — — 86,27 75,02 18,10 86,27 — — 108,62 94,85 44,80 108,62 33,32 33,32 117,90 102,43 55,70 117,90 — — 117,90 102,43 37,80 117,90 — — 108,07 93,90 19,90 108,07 0406 90 85 9999 0406 90 86 9100 0406 90 86 9200 0406 90 86 9300 0406 90 86 9400 0406 90 86 9900 0406 90 87 9100 0406 90 87 9200 0406 90 87 9300 0406 90 87 9400 0406 90 87 9951 0406 90 87 9971 0406 90 87 9972 + + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 097 098 400 * * * — — — — 102,23 86,17 26,00 102,23 — — 103,32 87,41 28,50 103,32 — — 108,62 92,87 32,20 108,62 — — 117,90 102,43 37,80 117,90 — — — 85,19 71,81 23,30 85,19 — — 94,89 80,27 26,30 94,89 — — 96,33 82,36 28,80 96,33 — — 106,68 93,15 39,70 106,68 — — 106,68 93,15 32,30 106,68 45,63 39,68 12,80 45,63 L 103/50 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 4. 2000 Code produit Destination (*) Montant des restitutions Code produit Destination (*) Montant des restitutions 0406 90 87 9973 0406 90 87 9974 0406 90 87 9975 0406 90 87 9979 0406 90 88 9100 0406 90 88 9300 2309 10 15 9010 2309 10 15 9100 2309 10 15 9200 2309 10 15 9300 2309 10 15 9400 2309 10 15 9500 2309 10 15 9700 2309 10 19 9010 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * + + + + + + + + — — 104,74 91,46 22,60 104,74 — — 113,19 99,26 22,60 113,19 — — 114,45 101,25 30,00 114,45 — — 103,92 90,36 22,60 103,92 — — — 83,50 70,90 28,50 83,50 — — — — — — — — 2309 10 19 9100 2309 10 19 9200 2309 10 19 9300 2309 10 19 9400 2309 10 19 9500 2309 10 19 9600 2309 10 19 9700 2309 10 19 9800 2309 10 70 9010 2309 10 70 9100 2309 10 70 9200 2309 10 70 9300 2309 10 70 9500 2309 10 70 9600 2309 10 70 9700 2309 10 70 9800 2309 90 35 9010 2309 90 35 9100 2309 90 35 9200 2309 90 35 9300 2309 90 35 9400 2309 90 35 9500 2309 90 35 9700 2309 90 39 9010 2309 90 39 9100 2309 90 39 9200 2309 90 39 9300 2309 90 39 9400 2309 90 39 9500 2309 90 39 9600 2309 90 39 9700 2309 90 39 9800 2309 90 70 9010 2309 90 70 9100 2309 90 70 9200 2309 90 70 9300 2309 90 70 9500 2309 90 70 9600 2309 90 70 9700 2309 90 70 9800 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + — — — — — — — — — 13,85 18,47 23,09 27,70 32,32 36,94 40,63 — — — — — — — — — — — — — — — — — 13,85 18,47 23,09 27,70 32,32 36,94 40,63 (*) Les numéros de code des destinations sont ceux figurant à l'annexe du règlement (CE) no 2543/1999 de la Commission (JO L 307 du 2. 12. 1999, p. 46). Toutefois: — «097» regroupe tous les codes de destinations de 072 à 083 (inclus); — «098» regroupe tous les codes de destinations de 053 à 070 (inclus) et de 091 à 096 (inclus); — «970» comprend les exportations visées au règlement (CEE) no 800/1999 de la Commission (JO L 102 du 17. 4. 1999, p. 11), article 36 paragraphe 1 sous a) et c) et article 44 paragraphe 1 sous a) et b). Pour les autres destinations que celles indiquées pour chaque «code produit», Dans le cas où un «+» est indiqué, le montant de la restitution est applicable pour l'exportation vers toute destination autre que celles visées à l'article 1er paragraphes 2 et 3. le montant de la restitution applicable est indiqué par ***. NB: Les codes produits, ainsi que les renvois en bas de page, sont définis au règlement (CEE) no 3846/87 de la Commission (JO L 366 du 24. 12. 1987, p. 1), modifié


title: WRITTEN QUESTION E-1288/00 by Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) to the Council. The new European defence policy.

eurovoc_concepts:
common security and defence policy
competence of the Member States

text: C 89 E/22 Official Journal of the European Communities EN 20. 3. 2001 Conversely, the Commission has available to it instruments enabling it to maintain an awareness of movements in the various parts of the internal market and in particular the electricity industry. Moreover, in order to improve transparency, the Commission publishes its decisions concerning state aid on the Internet and in the Official Journal. The Commission publishes regular reports on the harmonisation requirements of the internal market for electricity. (1) OJ L 60, 9. 3. 1999. (2) State aid 2000/C101/03, OJ C 101, 8. 4. 2000. (3) OJ L 329, 30. 12. 1993. (2001/C 89 E/019) WRITTEN QUESTION E-1288/00 by Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) to the Council (27 April 2000) Subject: The new European defence policy According to an official report drawn up by the Commission mission which visited the US in January, substantial reservations exist within the US defence-related organs (cid:129) the National Security Council, the Pentagon, the State Department and the relevant committees of the House of Representatives and the Senate (cid:129) with respect to the (cid:145)European Security and Defence Identity(cid:146) (ESDI). These reservations, as expressed to the participants in that mission by their US partners, include: (a) insufficient budgetary efforts by the EU Member States under the heading of defence; (b) the risk that the ESDI will weaken unified analysis and decision-making within NATO; (c) (d) concern at the possibility of the EU undertaking, unilaterally and without prior coordination within the NATO structure, crisis resolution and management actions; scepticism concerning the effective capacity of the ESDI, which, rather than being an operationally useful structure, could become a bureaucratic apparatus which would slow down NATO(cid:146)s response speed and impair the smooth running of the decision-making mechanisms. What is the position of the High Representative for the common foreign and security policy on each of the above concerns expressed by the US authorities in their contacts with the mission sent by the Commission to the US in January to discuss defence matters? Reply (23 October 2000) 1. The reinforcement of the European pillar in the North Atlantic Alliance goes in parallel with the development of a European security and defence policy. This will enhance the European security and defence policy. This will enhance the European capacity to respond to crises both through contribution to international organisations (UN, OSCE) and through actions led by NATO and on the other hand, autonomous actions. 2. This can only be seen as a positive development. There is no risk of slowing down or impairing NATO(cid:146)s decision-making process or of the EU undertaking unilaterally and without prior coordination with NATO, crisis management operations. that modalities will be developed for full consultation, cooperation and transparency between the EU and NATO. The work to establish the abovementioned modalities is well in progress in the appropriate EU instances and the Portuguese Presidency reported to the European Council in Feira on the progress made, including proposals on principles for consultations with NATO on military issues and recommendations the European Council agreed in Helsinki Indeed, 20. 3. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 89 E/23 on developing modalities for EU/NATO relations to permit cooperation on the appropriate military response to a crisis, as set out in Washington and Cologne. 3. As to the budgetary implications, it has to be stressed that any duplication will be avoided, therefore the efforts by those Member States which contribute within NATO to the Defence Capabilities Initiative will also benefit from the achievement of the headline goal set in Helsinki. It is for Member States to see whether the capabilities goals can be achieved through the simple reallocation of resources or need additional budgetary efforts. In any case the (cid:145)Capabilities Pledging Conference(cid:146) which will be held at EU level before the end of the year will no doubt prove the seriousness of the EU Member States in the fulfilment of their new commitments. (2001/C 89 E/020) WRITTEN QUESTION E-1291/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (19 April 2000) Subject: Project for construction of a water purifying plant in Gondomar in the context of the integrated improvement project for the Ria de Vigo financed by the Cohesion Fund The decision of the Commission to grant Cohesion Fund aid to the set of integrated clearance projects for the Ria de Vigo (Galicia) (Commission Decision 95/11/61/035) provides, in one of its paragraphs, for a specific action for integrated improvement for Gondomar and the river Miæor. This specific project was costed at ECU 4 836 036 in total. In the case of Gondomar, the first stage consists of the construction of a water purifying plant and a number of collectors; the construction work has terminated, but the plant is not yet officially in operation. The project has given rise to a major controversy in the local community, and has even been the subject of a complaint lodged with the regional ombudsman for Galicia: the plant has been built on privately-owned land belonging to a single proprietor, and the contract of sale was drawn up in a secret and irregular fashion. It further appears that the transaction has been highly profitable for the owner, who has now filed a request for the land to be reclassified with a view to using it for property development. In addition, the access road to the plant (linking the Ramallosa-Gondomar road to the parish of Dornas, in the municipality of Gondomar) runs through this person(cid:146)s land and has not yet been completed: access to the plant is thus not at present possible. Can the Commission call for an inquiry into these circumstances, as well as for the assessment and monitoring of this project, which has been suspended for some time and which appears to exhibit operational irregularities? Supplementary answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (26 July 2000) According to information provided by the Spanish authorities, construction of the Gondomar sewage treatment plant has been completed since February 2000 and the testing and implementation phase is currently in hand. The site of this plant was chosen after technical studies carried out prior to its implementation. Land was made available to the independent organisation (cid:145)Augas de Galicias(cid:146), which is responsible for the project, by the municipality of Gondomar. The Commission is not currently planning an inquiry into this project specifically. However, it would like to remind the Honourable Member that the monitoring of projects financed by the Cohesion Fund is in the hands of a monitoring committee which meets twice a year. The Commission will therefore certainly be checking on the project in question within the framework of this committee


title: Verordnung (EG) Nr. 857/2000 der Kommission vom 27. April 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreidemischfuttermittel

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund
manufactured feedingstuffs

text: L 103/54 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 28. 4. 2000 VERORDNUNG (EG) Nr. 857/2000 DER KOMMISSION vom 27. April 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreidemischfuttermittel DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 bestimmt, daß der Unterschied zwischen den Notie- rungen oder den Preisen auf dem Weltmarkt für die in Artikel 1 dieser Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen für diese Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden kann. Die Verordnung (EG) Nr. 1517/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 hinsichtlich der Rege- lung der Ein- und Ausfuhr von Getreidemischfuttermit- teln und zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1162/ 95 mit besonderen Durchführungsbestimmungen über Einfuhr- und Ausfuhrlizenzen für Getreide und Reis (3) bestimmt in Artikel 2 die besonderen Kriterien, die bei der Berechnung der Erstattung für diese Erzeugnisse zu berücksichtigen sind. von Getreideerzeugnissen Bei dieser Berechnung muß auch der Gehalt an Getreide- erzeugnissen berücksichtigt werden. Zur Erzielung einer Vereinfachung sollte die Erstattung deshalb für zwei gewährt werden, Arten nämlich für Mais, das in ausgeführten Mischfuttermitteln am meisten verwendete Getreide, und für anderes Getreide. Unter anderem Getreide sind im Sinne dieser Verordnung in Frage kommende Getreideerzeugnisse außer Mais und Maiserzeugnissen zu verstehen. Die für die in dem betreffenden genannte Erstattung ist (4) (5) (6) (7) Mischfuttermittel enthaltene Menge Getreideerzeugnisse zu gewähren. Der Erstattungsbetrag muß außerdem den Möglichkeiten und Bedingungen des Absatzes der betreffenden Erzeug- nisse auf dem Weltmarkt, dem Erfordernis, Störungen auf dem Markt der Gemeinschaft zu verhindern, und dem wirtschaftlichen Aspekt der Ausfuhren Rechnung tragen. Bei der Festsetzung der Erstattung erscheint es derzeit jedoch angebracht, sich auf die Differenz zu gründen, die zwischen den Kosten für die allgemein zur Herstellung dieser Mischfuttermittel verwendeten Grundstoffe auf dem Gemeinschaftsmarkt und auf dem Weltmarkt fest- zustellen ist, was es ermöglicht, den wirtschaftlichen Gegebenheiten bei der Ausfuhr dieser Erzeugnisse besser Rechnung zu tragen. Die Erstattung muß einmal im Monat festgesetzt werden; sie kann zwischenzeitlich geändert werden. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Ausfuhrerstattungen für Mischfuttermittel, die in der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 genannt sind und der Verord- nung (EG) Nr. 1517/95 unterliegen, werden wie im Anhang der vorliegenden Verordnung angegeben gewährt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 28. April 2000 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 27. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 51. 28. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 103/55 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 27. April 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide- mischfuttermittel Für eine Ausfuhrerstattung kommen Erzeugnisse der nachstehenden Produktcodes in Frage (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Getreideerzeugnis (2) Erstattung (2) (in EUR/t) Mais und Maiserzeugnisse der KN-Codes 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, und 1904 10 10 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23 Getreideerzeugnisse (2) außer Mais und Maiserzeugnissen 38,60 26,22 (1) Gemäß Sektor 5 im Anhang zur geänderten Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommission (ABl. L 366 vom 24. 12. 1987, S. 1). (2) Die Erstattung berücksichtigt lediglich Getreidestärke. Als Getreideerzeugnisse gelten die Erzeugnisse des Kapitels 10 der Unterpositionen 0709 90 60 und 0712 90 19 sowie der Positionen 1101, 1102, 1103 und 1104 (in unverändertem Zustand und nicht neu zusammengesetzt) und ausgenommen Unterposition 1104 30 und der Gehalt an Getreide von Erzeugnissen der Unterpositionen 1904 10 10 und 1904 10 90 der Kombinierten Nomenklatur. Der Gehalt an Getreide von Erzeugnissen der Unterpositionen 1904 10 10 und 1904 10 90 der Kombinierten Nomenklatur wird dem Gewicht dieser Enderzeugnisse gleichgestellt. Läßt sich der Ursprung der Stärke nicht einwandfrei durch Analyse nachweisen, wird für die Getreideerzeugnisse keine Erstattung gewährt


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1288/00 υποβολή: Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) προς το Συμβούλιο. Η νέα ευρωπαϊκή πολιτική άμυνας.

text: C 89 E/22 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 3. 2001 Antiue·tvw, h Epitroph· diaue·tei me·sa ta opoi·a thw epitre·poyn na parakoloyuei· thn ana·ptyjh tvn diafo·rvn ptyxv·n thw esvterikh·w agora·w kai eidiko·tera toy tome·a paragvgh·w hlektrikh·w ene·rgeiaw. Epiple·on, prokeime·noy na beltivuei· h diafa·neia, h Epitroph· dhmosiey·ei tiw apofa·seiw sxetika· me tiw kratike·w enisxy·seiw sto Diadi·ktyo kai sthn Epi·shmh Efhmeri·da. H Epitroph· dhmosiey·ei taktike·w ekue·seiw gia tiw apaith·seiw enarmo·nishw thw esvterikh·w agora·w hlektrikh·w ene·rgeiaw. EE L 60 thw 9. 3. 1999. (1) (2) Kratikh· eni·sxysh 2000/C101/03, EE C 101 thw 8. 4. 2000. (3) EE L 329 thw 30. 12. 1993. (2001/C 89 E/019) GRAPTH ERVTHSH E-1288/00 ypobolh·: Alejo Vidal-Quadras Roca (PPE-DE) prow to Symboy·lio (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: H ne·a eyrvpai¤kh· politikh· a·mynaw Sy·mfvna me thn e·kuesh poy ekpo·nhse h apostolh· thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w, h opoi·a mete·bh stiw Hnvme·new Politei·ew ton pareluo·nta Ianoya·rio, oi amerikanikoi· organismoi· (cid:129) Symboy·lio Eunikh·w Asfalei·aw, Penta·gvno, Ypoyrgei·o Ejvterikv·n kai anti·stoixew epitrope·w thw Boylh·w tvn Antiprosv·pvn kai thw Geroysi·aw (cid:129) ekfra·zoyn e·ntonew anhsyxi·ew sxetika· me thn a·myna o·son afora· th lego·menh Eyrvpai¤kh· Tayto·thta Asfa·leiaw kai `mynaw (ESDI). Oi epifyla·jeiw ayte·w, tiw opoi·ew diaty·pvsan sta me·lh thw apostolh·w oi amerikanoi· synomilhte·w toyw, aforoy·n ta ejh·w shmei·a: a) Aneparkh·w symbolh· tvn kratv·n melv·n thw EE sth xrhmatodo·thsh tvn kondyli·vn gia thn a·myna• b) Ki·ndynow na apodynamvuei· h eno·thta krithri·oy kai apo·fashw sthn Atlantikh· Symmaxi·a lo·gv thw ESDI• g) Anhsyxi·ew o·ti h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh mporei· na anala·bei, xvri·w prohgoy·meno syntonismo·, sto plai·sio toy mhxanismoy· toy NATO, ene·rgeiew epi·lyshw kai diaxei·rishw tvn kri·sevn• d) Skeptikismo·w ape·nanti sthn oysiastikh· ikano·thta thw ESDI h opoi·a, anti· na ei·nai mi·a xrh·simh leitoyrgika· arxh·, ua katalh·jei na apotelei· e·na grafeiokratiko· mo·rfvma epiblabe·w gia thn taxy·thta anti·drashw toy NATO kai gia th leitoyrgiko·thta tvn mhxanismv·n lh·chw apofa·sevn. Poia ei·nai h ue·sh toy y·patoy ekprosv·poy thw KEPPA o·son afora· ka·ue mi·a apo· tiw anhsyxi·ew ayte·w poy eje·frasan oi amerikanike·w arxe·w kata· th dia·rkeia tvn epafv·n poy ei·xan me thn apostolh· thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w h opoi·a mete·bh stiw HPA ton Ianoya·rio gia na syzhth·sei ue·mata a·mynaw; Apa·nthsh (23 Oktvbri·oy 2000) H eni·sxysh toy eyrvpai¤koy· pylv·na thw Boreioatlantikh·w Symmaxi·aw symbadi·zei me thn ana·ptyjh miaw 1. eyrvpai¤kh·w politikh·w asfa·leiaw kai a·mynaw, h opoi·a, kat(cid:146) ayto·n ton tro·po, ua tonvuei·. H eje·lijh ayth· ua enisxy·sei tiw dynato·thtew thw Eyrv·phw na antapokri·netai stiw kri·seiw, afeno·w, symba·llontaw stiw epixeirh·seiw toy NATO h· tvn dieunv·n organismv·n (OHE, OASE), kai afete·roy, me·sv ayto·nomvn dra·sevn. Mia te·toia eje·lijh den mporei· para· na xarakthrisuei· uetikh·. Den ene·xei kane·na ki·ndyno epibra·dynshw h· 2. parakv·lyshw thw diadikasi·aw lh·chw apofa·sevn toy NATO, h· ana·lhchw apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, monomerv·w kai xvri·w prohgoy·meno syntonismo· me to NATO, epixeirh·sevn diaxei·rishw tvn kri·sevn. Pra·gmati, to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio symfv·nhse sto Elsi·nki o·ti ua uespisuoy·n ryumi·seiw gia plh·rh diaboy·leysh, synergasi·a kai diafa·neia metajy· thw EE kai toy NATO. Oi ergasi·ew gia th ue·spish tvn proanaferome·nvn ryumi·sevn ejeli·ssontai ikanopoihtika· sta kata·llhla o·rgana thw EE, h de portogalikh· Proedri·a ype·bale e·kuesh sto Eyrvpai¤ko· Symboy·lio thw Fe·ira sxetika· me thn epiteyxuei·sa pro·odo ston tome·a ayto·, kauv·w kai o·son afora· tiw prota·seiw sxetika· me tiw arxe·w poy ua die·poyn tiw diaboyley·seiw me to NATO gia strativtika· ue·mata kai 20. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 89 E/23 systa·seiw gia thn peraite·rv ana·ptyjh tvn ryumi·sevn stiw sxe·seiw EE kai NATO, prokeime·noy na epiteyxuei· synergasi·a gia thn kata·llhlh strativtikh· antimetv·pish se peri·ptvsh kri·shw, sy·mfvna me o·sa apofasi·sthkan sthn Oya·singkton kai thn Kolvni·a. (cid:211)son afora· tiw dhmosionomike·w epiptv·seiw, ua pre·pei na tonisuei· o·ti ua apofeyxuei· ka·ue allhlepika·- 3. lych• epome·nvw, oi prospa·ueiew tvn kratv·n melv·n poy symba·lloyn, sta plai·sia toy NATO, sthn prvtoboyli·a gia thn amyntikh· ikano·thta, ua vfelhuoy·n apo· thn epi·teyjh toy genikoy· sto·xoy poy kauori·suhke sto Elsi·nki. Enapo·keitai sta kra·th me·lh na diapistv·soyn kata· po·son mporoy·n na epiteyxuoy·n oi sto·xoi gia thn amyntikh· ikano·thta me aplh· anakatanomh· tvn po·rvn h· an xreia·zontai symplhrvmatike·w dhmosionomike·w prospa·ueiew. En pa·sh periptv·sei, h Dia·skech Prosfora·w Amyntikv·n Dynatoth·tvn poy ua diejaxuei· se epi·pedo EE prin apo· ta te·lh toy e·toyw ua apodei·jei anamfi·bola thn ypeyuyno·thta tvn kratv·n melv·n thw EE o·son afora· thn ekplh·rvsh tvn ne·vn toyw desmey·sevn. (2001/C 89 E/020) GRAPTH ERVTHSH E-1291/00 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Sxe·dio kataskeyh·w miaw mona·daw biologikoy· kauarismoy· sto Gondomar, sta plai·sia toy oloklhrvme·- noy sxedi·oy ejygi·anshw thw limnoua·lassaw toy Vigo, poy xrhmatodotei·tai apo· to Tamei·o Synoxh·w H apo·fash thw Epitroph·w gia thn xrhmatodo·thsh, apo· to Tamei·o Synoxh·w, toy syno·loy tvn oloklhrvme·nvn sxedi·vn kauarismoy· thw limnoua·lassaw toy Vigo thw Galiki·aw (apo·fash thw Epitroph·w ariu. 95/11/61/035) proble·pei, se mia apo· tiw paragra·foyw thw, sygkekrime·nh dra·sh gia ton oloklhrvme·no kauarismo· toy Gondomar kai toy potamoy· Minor. To eidiko· ayto· sxe·dio stoi·xise synolika· 4 836 036 Ecu. Gia thn peri·ptvsh toy Gondomar, to prv·to sta·dio aforoy·se thn kataskeyh· miaw mona·daw biologikoy· kauarismoy· kai arketv·n syllektv·n, ta e·rga kataskeyh·w tvn opoi·vn e·xoyn oloklhrvuei·, env· h mona·da den e·xei ako·ma teuei· epi·shma se leitoyrgi·a. To sxe·dio e·dvse aformh· se mega·lew diene·jeiw sthn topikh· koino·thta env· yph·rje kai antikei·meno kataggeli·aw ston topiko· diamesolabhth· gia th Galiki·a. H mona·da kataskeya·sthke se idivtikh· e·ktash h opoi·a anh·kei se e·nan mo·non idiokth·th, env· h sy·mbash agora·w syneta·gh me mystiko· kai para·typo tro·po. Eja·lloy, o·pvw proky·ptei, h dosolhci·a yph·rje idiai·tera epikerdh·w gia ton idiokth·th o opoi·ow ype·bale tv·ra ai·thsh gia ton epanaxarakthrismo· tvn ekta·sevn me sto·xo tiw xrhsimopoih·seiw gia oikistikh· ana·ptyjh. Epiprosue·tvw, h odo·w poy di·nei pro·sbash sthn mona·da (sy·ndesh thw odoy· Ramallosa-Gondomar me thn enori·a Dornas toy dh·moy Gondomar) diasxi·zei thn idiokthsi·a toy idi·oy prosv·poy kai epeidh· den e·xei ako·mh oloklhrvuei·, h mona·da ei·nai aprospe·lasth. Ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na zhth·sei thn dierey·nhsh tvn proanaferue·ntvn gegono·tvn kauv·w kai thn ajiolo·ghsh kai thn parakoloy·uhsh aytoy· toy sxedi·oy, poy e·xei paraly·sei edv· kai arketo· kairo· kai to opoi·o fai·netai na paroysia·zei «epixeirhsiake·w» paratypi·ew; Symplhrvmatikh· apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (26 Ioyli·oy 2000) Sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy parei·xan oi ispanike·w arxe·w, ta e·rga kataskeyh·w toy staumoy· kauarismoy· thw Gondomar e·xoyn teleiv·sei apo· ton Febroya·rio 2000 kai sh·mera pragmatopoioy·ntai ta e·rga toy stadi·oy dokimh·w kai ekte·leshw. H ue·sh aytoy· toy staumoy· epile·gei meta· apo· texnike·w mele·tew poy pragmatopoih·uhkan prin thn ekte·lesh· toy. Ta eda·fh ete·uhsan sth dia·uesh toy ayto·nomoy organismoy· «Augas de Galicias», poy ei·nai ypey·uynow gia to e·rgo, apo· to dhmarxei·o thw Gondomar. H Epitroph· den proti·uetai na probei· sh·mera se eidikh· e·reyna sxetika· me to sxe·dio ayto·. Ypenuymi·zei vsto·so sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti h epoptei·a tvn e·rgvn poy xrhmatodoth·uhkan apo· to tamei·o synoxh·w ejasfali·zetai apo· mia epitroph· parakoloy·uhshw h opoi·a synedria·zei dy·o fore·w to xro·no. Den ua paralei·cei na ele·gjei to en lo·gv e·rgo sto plai·sio thw epitroph·w ayth·w


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1232/00 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Rådet. Repræsentation af regioner ‐ som f.eks. Galicia ‐ i Rådet (fiskeri).

eurovoc_concepts:
Galicia
common fisheries policy
competence of the Member States
region-EU relationship

text: 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/149 (2001/C 46 E/171) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1226/00 af Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) til Kommissionen (14. april 2000) Om: Miljł Kommissionen har for nylig foresl(cid:229)et en ordning for handel med emissioner mellem medlemsstaterne, som vil kunne głre det nemmere og billigere at opfylde Kyoto-protokollen, der har som m(cid:229)l at reducere det nuv(cid:230)rende emissionsniveau med 8 % i perioden 2008-2012. Der tales her om nettoemissioner af de p(cid:229)g(cid:230)ldende gasser. tilpasse disse parametre efter Finder Kommissionen ikke, at det ville v(cid:230)re mere p(cid:229) sin plads at emissionerne pr. produceret enhed og dermed głre vore virksomheder mere konkurrencedygtige set ud fra et miljłm(cid:230)ssigt synspunkt samt p(cid:229) direkte vis fremme forskning i og udvikling af mere miljłvenlige produktionsteknikker? Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at forhindre, at EU(cid:146)s industrivirksomheder flytter til lande med en mere fleksibel lovgivning p(cid:229) dette omr(cid:229)de? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (30. maj 2000) Kommissionen mener ikke, at det vil v(cid:230)re mere hensigtsm(cid:230)ssigt at bruge »emissioner pr. produceret enhed« som grundlag for opfyldelsen af dens forpligtelser efter Kyoto-protokollen. Det skyldes grund- l(cid:230)ggende, at m(cid:229)lene i protokollen er absolutte m(cid:229)l, og at EU(cid:146)s drivhusgasemissioner, derfor skal reduceres i absolutte tal for at dens internationale forpligtelser er opfyldt. Med hensyn til muligheden for, at industrivirksomheder flytter til lande uden for EU, m(cid:229) det bem(cid:230)rkes, at alle EU(cid:146)s stłrste industrialiserede konkurrenter har p(cid:229)taget sig at opfylde emissionsreduktionsm(cid:229)l, hvilket ogs(cid:229) betyder, at der skal iv(cid:230)rks(cid:230)ttes strategier. Det er s(cid:229)ledes sandsynligt, at virksomheder i andre industrilande ogs(cid:229) vil skulle głre en indsats, der kan sammenlignes med den, der kr(cid:230)ves af EU-virk- somhederne. Hvad ang(cid:229)r industrivirksomheders eventuelle udflytning til udviklingslande, der ikke skal opfylde m(cid:229)l efter Kyoto-protokollen, mener Kommissionen, at beslutninger om udflytning afh(cid:230)nger af en lang r(cid:230)kke faktorer, hvor miljłkriterier kun er en enkelt faktor. P(cid:229) l(cid:230)ngere sigt m(cid:229) det dog forventes, at ogs(cid:229) udviklingslandene skal p(cid:229)tage sig at begr(cid:230)nse deres emissioner, hvis m(cid:229)lene i rammekonventionen om klima(cid:230)ndringer skal overholdes. (2001/C 46 E/172) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1232/00 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til R(cid:229)det (27. april 2000) Om: Repr(cid:230)sentation af regioner (cid:129) som f. eks. Galicia (cid:129) i R(cid:229)det (fiskeri) Den spanske landbrugs- og fiskeriminister, Jesus Posada, gav i Santiago de Compostela udtryk for sin tvivl om, hvorvidt autonome regioner, som f. eks. Galicia, der har samme befłjelser og repr(cid:230)senterer en meget vigtig fiskerisektor, vil kunne deltage i R(cid:229)det som repr(cid:230)sentant for Spanien. Deler R(cid:229)det denne opfattelse? Er der andre medlemsstater, hvis delstater eller andre interne politiske enheder allerede er repr(cid:230)senteret i R(cid:229)det (fiskeri)? C 46 E/150 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 Svar (10. juli 2000) I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 203 best(cid:229)r R(cid:229)de af en repr(cid:230)sentant for hver medlemsstat p(cid:229) ministerplan, som skal v(cid:230)re befłjet til at forpligte denne medlemsstats regering. tilkommer derfor hver medlemsstat at afgłre, hvorledes og af hvem den er repr(cid:230)senteret p(cid:229) Det samlingerne i R(cid:229)det (fiskeri). (2001/C 46 E/173) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1233/00 af Rosemarie M(cid:252)ller (PSE) til Kommissionen (10. april 2000) Om: Nłdopkaldsnummer i EU I de forskellige EU-medlemslande er det ikke det samme nummer, der anvendes til nłdopkald. Det resulterer i, at det formodentlig kun er f(cid:229) mennesker, der ved ophold i de forskellige EU-lande kender det p(cid:229)g(cid:230)ldende nłdopkaldsnummer. USA(cid:146)s eksempel viser, hvordan hidkaldelse af hj(cid:230)lp kan forenkles ved hj(cid:230)lp af Øt overalt anvendt nummer. P(cid:229) baggrund heraf vil jeg gerne spłrge Kommissionen: 1. Hvordan ser Kommissionen p(cid:229), at der findes forskellige nłdopkaldsnumre inden for EU? 2. 3. Er den enig i, at Øt enkelt nłdopkaldsnummer, som anvendes overalt i EU, ville bidrage til at głre hj(cid:230)lpen mere effektiv? Er der for łjeblikket bestr(cid:230)belser i gang fra Kommissionens side p(cid:229) at indfłre Øt enkelt EU-d(cid:230)kkende nłdopkaldsnummer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (3. maj 2000) juli 1991 om indfłrelse af et f(cid:230)lles europ(cid:230)isk alarm- Ifłlge R(cid:229)dets beslutning 91/396/E(cid:216)F af 29. nummer (1) skal medlemsstaterne sikre, at nummeret »112« indfłres i offentlige telefonnet, ISDN-net og offentlige mobiltelefonnet. Beslutningen stiller imidlertid ingen krav om, at kun dette nummer m(cid:229) bruges, men tillader, at de eksisterende nłdopkaldsnumre bruges samtidig. Desuden sikrer Parlamentets og R(cid:229)dets telefonidirektiv 98/10/EF af 26. februar 1998 om ONP-vilk(cid:229)r for taletelfonitjenesten og om udbud af forsyningspligtydelser p(cid:229) teleomr(cid:229)det under konkurrenceforhold (2), at brugerne af fastnettelefoner og mobiltelefoner, herunder ogs(cid:229) offentlige telefonautomater, har gratis adgang til 112-alarmtjenesten. Selv om beslutningen fastsatte infłrelsesdatoen til den 31. december 1992, tillod den undtagelser indtil den 31. december 1996 af hensyn til tekniske, łkonomiske, geografiske og organisatoriske vanskeligheder. Imidlertid er »112« frit tilg(cid:230)ngeligt fra fastnettelefoner, mobiltelefoner og automattelefoner i alle medlems- staterne undtagen Gr(cid:230)kenland, som der nu er indledt overtr(cid:230)delsesprocedure overfor. Mange medlemsstater har indfłrt »112« som eneste nationale nłdopkaldsnummer, og der er blevet iv(cid:230)rksat adskillige oplysningskampagner for at udbrede kendskabet til det, b(cid:229)de p(cid:229) nationalt plan og i forbindelse med rejser i F(cid:230)llesskabet. Skłnt det ikke kr(cid:230)ves i beslutningen, besvares opkald i mange medlemsstater p(cid:229) flere sprog, n(cid:229)r det er nłdvendigt. N(cid:230)rmere enkeltheder findes i en rapport, som Kommissionen offentliggjorde i januar 1999, og som kan f(cid:229)s p(cid:229) Internettet p(cid:229) fłlgende adresse: http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en. htm