title: Komisijas Regula (EK) Nr. 823/2000 (2000. gada 19. aprīlis) par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām laineru kuģniecības sabiedrību kopīgu līgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām (konsorcijiem)Dokuments attiecas uz EEZ.

eurovoc_concepts:
carriage of goods
international transport
maritime law
maritime transport
restrictive trade practice
transport regulations

text: 4 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/2. sēj. 32000R0823 20. 4. 2000. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 100/24 KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 823/2000 (2000. gada 19. aprīlis) par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām laineru kuģniecības sabiedrību kopīgu līgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām (konsorcijiem) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1992. gada 25. februāra Regulu (EEK) Nr. 479/92 par Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu dažiem laineru kuģniecības uzņēmumu līgumu un saskaņotu darbību paveidiem (konsorcijiem) (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu, un jo īpaši minētās regulas 1. pantu, publicējusi šīs regulas projektu (2), apspriedusies ar Aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa komiteju jūras satiksmes jomā, tā kā: (1) (2) (3) Regula (EEK) Nr. 479/92 pilnvaro Komisiju piemērot Līguma 81. panta 3. punktu dažiem līgumu un saskaņotu darbību paveidiem kuģniecības sabiedrību (konsorciju) starpā, kas attiecas uz kopīgu līnijsatiksmes pakalpojumu to radīto sadarbību starp veikšanu, kas, kuģniecības sabiedrībām, kas ir šo līgumu un saskaņotu darbību līgumslēdzējas puses, varētu ierobežot konkurenci kopējā tirgū un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tāpēc uz tiem var attiekties Līguma 81. panta 1. punkta aizliegums. izmantojot Komisija ir izmantojusi šīs pilnvaras, pieņemot Komisijas Regulu (EK) Nr. 870/95 (3). Ņemot vērā līdz šim šādi gūto pieredzi, ir iespējams noteikt konsorciju paveidus, kuri varētu atbilst 81. panta 1. punkta darbības jomai, bet kurus parasti varētu uzskatīt par atbilstošiem 81. panta 3. punktā noteiktajiem nosacījumiem. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā jūras satiksmes īpatnības. Šīs īpatnības būs arī materiālais faktors visos Komisijas novērtējumos par konsorcijiem, uz kuriem neattiecas šis grupveida atbrīvojums. (1) OV L 55, 29. 2. 1992. , 3. lpp. (2) OV C 379, 31. 12. 1999. , 13. lpp. (3) OV L 89, 21. 4. 1995. , 7. lpp. (4) (5) (6) (7) (8) racionalizācijas Konsorciji, kā noteikts šajā regulā, parasti palīdz uzlabot pieejamo regulāras kuģniecības pakalpojumu ražīgumu un ienes kvalitāti uzņēmējsabiedrību, kas ir to dalībnieces, darbībās, kā arī ļauj izmantot kuģus un ostu iekārtas saimniecības lieluma priekšrocību dēļ. Tie arī palīdz veicināt tehnikas un ekono- mikas attīstību, sekmējot plašāku konteineru izmantošanu un efektīvāku kuģu kravnesības izmantošanu. dēļ, ko tie Konsorciju piedāvāto kuģniecības pakalpojumu izmanto- tāji parasti var gūt taisnīgu daļu no to radītā ražīguma un pakalpojumu uzlabošanās. Šī uzlabošanās var būt arī palie- lināts ostā iebraukšanu biežums vai grafiku sastādīšanas uzlabojumi, kā arī kvalitatīvāki un personalizēti pakalpo- jumi, izmantojot modernākus kuģus un pārējo aprīko- jumu, ieskaitot ostu iekārtas. Tikai tad klienti var efektīvi gūt labumu no konsorcijiem, ja pastāv pietiekama konku- rence pārvadājumu nozarē, kurā darbojas konsorciji. ar ka tie nosacījumu, Šiem līgumiem tāpēc būtu jāpiemēro grupveida atbrīvo- jums attiecīgajām uzņēmējsabiedrībām nedod iespēju samazināt konkurenci būtiskā attiecīgās pārvadājumu nozares daļā. Lai ņemtu vērā pastāvīgās svārstības jūras satiksmes tirgū un biežās izmaiņas, ko puses veic konsorciju līgumu noteikumos vai darbībās, uz ko attiecas līgumi, viens no šīs regulas mēr- ķiem ir noskaidrot nosacījumus, kas jāievēro konsorcijiem, lai saņemtu tās piešķirto grupveida atbrīvojumu. Lai izveidotu un vadītu kopīgus pakalpojumus, būtiska konsorcija iezīme ir spēja veikt pārvadājumu jaudas pielā- gojumus. Noteiktas kuģa procentuālās pārvadājumu jaudas neizmantošana konsorcijā nav būtiska konsorcija iezīme. Šajā regulā piešķirtais grupveida atbrīvojums attiecas gan uz konsorcijiem, kas darbojas līnijsatiksmes konferencē, gan uz konsorcijiem, kas darbojas ārpus šādām konferen- cēm, izņemot to, ka tas neattiecas uz kravu pārvadājumu likmju kopīgu noteikšanu. 08/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 5 (9) Uz tarifu noteikšanu attiecas Padomes 1986. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4056/86, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, kā piemērot Līguma 85. un 86. pantu jūras satiksmei (1), un kurā grozījumi izdarīti ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu. Kon- sorcija locekļiem, kas vēlas kopīgi noteikt tarifus un neie- vēro Regulas (EEK) Nr. 4056/86 kritērijus, ir jāpiesakās uz atsevišķu atbrīvojumu. (10) Pirmajiem nosacījumiem, kas saistīti ar grupveida atbrīvo- jumu, būtu jābūt, ka taisnīgu labumu daļu, ko dod uzla- bota efektivitāte, kā arī citus konsorcija sniegtos labumus, ir jānodod transporta klientiem. (11) Šī 81. panta 3. punkta prasība būtu jāuzskata par izpildītu, ja ir konsorcijs vienā vai vairākos no trim turpmāk aprak- stītajiem stāvokļiem: — pastāv efektīva cenu konkurence konferences locekļu starpā, kurā konsorcijs darbojas neatkarīgu likmju noteikšanas rezultātā, — konferencē, kurā darbojas konsorcijs, pastāv pietiekami efektīva konkurence attiecībā uz pakalpojumiem, ko sniedz konsorcija locekļu un citu konferenču locekļu starpā, kas nav konsorcija locekļi, tādēļ, ka konferen- ces līgums skaidri ļauj konsorcijiem vienoties par pakal- pojumiem, piemēram, par viena paša konsorcija nodrošinātu savlaicīgas piegādes dienestu vai uzlabotu elektronisku datu apmaiņu (EDA), kas ļautu klientiem vienmēr būt informētiem par viņu preču atrašanās vietu vai būtiski palielinātu konsorcija piedāvāto pakal- pojumu braucienu un ostā iebraukšanas biežumu salī- dzinājumā ar konferences piedāvājumu, — uz konsorcija locekļiem attiecas efektīva, faktiska vai potenciāla ārpuskonsorcija līniju konkurence neatka- rīgi no tā, vai konference darbojas pārvadājumu nozarē(-s), vai nedarbojas. (12) Lai izpildītu šīs pašas 81. panta 3. punkta prasības, būtu lai veicinātu atsevišķu jānosaka turpmāks nosacījums, pakalpojumu kvalitātes konkurenci konsorcija locekļu star- pā, kā arī konsorcija locekļu un pārējo kuģošanas sabied- rību starpā, kas darbojas šajā pārvadājumu nozarē(-s). (13) Ir jābūt nosacījumam, ka konsorciji un to locekļi attiecībā uz noteiktiem maršrutiem nepiemēro pārvadāšanas likmes un nosacījumus, kas atšķiras atkarībā no pārvadājamo preču izcelsmes vai galamērķa valsts, un tādējādi Kopienā (1) OV L 378, 31. 12. 1986. , 4. lpp. rada tādas tirdzniecības plūsmu novirzes, kas nelabvēlīgi ietekmē ostas, jūras pārvadātājus, pārvadātājus un trans- porta palīgpakalpojumu sniedzējus, ja vien šādām likmēm vai nosacījumiem nav ekonomiska pamatojuma. ierobežojumus, kas nav vajadzīgi, (14) Nosacījumiem arī būtu jāaizkavē tas, ka konsorciji uzliek konkurences lai sasniegtu mērķus, kuri pamato atbrīvojuma piešķiršanu. Šajā sakarā konsorcija līgumos ir jāiekļauj noteikums, kas ļauj katrai līnijpārvadātājai pusei izstāties no konsorcija, ar nosacījumu, ka tā sniedz pamatotu uzteikumu. Tomēr ir jāparedz garāks uzteikuma termiņš ļoti apvienota un/vai lielu ieguldījumu konsorcija gadījumā, lai ņemtu vērā to izveidē veiktos lielos ieguldījumus un plašākas reorganizā- cijas nepieciešamību kāda locekļa aiziešanas gadījumā. Ir jānosaka arī, ka, ja konsorcijs darbojas kopīgā tirdzniecī- bas struktūrā, tad katram loceklim ir tiesības iesaistīties atsevišķās tirdzniecības darbībās, ar nosacījumu, ka tas sniedz pamatotu uzteikumu. (15) Atbrīvojumus piešķir tikai tiem konsorcijiem, kuriem nav iespējas likvidēt konkurenci būtiskai šo pakalpojumu daļai. (16) Lai atbrīvošanas mērķu dēļ noteiktu, vai katrā tirgū, kurā darbojas konsorcijs, pastāv atbrīvojuma konkurence, vērā būtu jāņem ne tikai konsorcija apkalpotie tiešie pārvadā- jumi starp ostām, bet arī jebkuru citu līnijsatiksmes pakal- pojumu konkurence, kuri brauc no ostām un kurus var aizstāt ar konsorcija pakalpojumiem un, vajadzības gadī- jumā, ar citiem transporta veidiem. (17) Šajā regulā piešķirto grupveida atbrīvojumu tāpēc piemēro tikai ar nosacījumu, ka katrā tirgū, kurā darbojas konsor- cijs, konsorcijam piederošā tirgus daļa nepārsniedz kon- krētu apjomu. (18) Konsorcijam konferencē piederošajai tirgus daļai būtu jābūt mazākai, ņemot vērā faktu, ka minētās vienošanās aizstāj kādu pastāvošu ierobežojošu vienošanos. (19) Tomēr ir lietderīgi piedāvāt konkrētu procentuālu daļu konsorcijam, kurš pārsniedz šajā regulā noteiktos ierobe- žojumus, taču uz ko turpina attiekties efektīva konkurence pārvadājumos, kuros tas darbojas pēc vienkāršotas proce- dūras, lai varētu gūt labumu no grupveida atbrīvojumu sniegtās juridiskās noteiktības. Šāda procedūra arī ļauj Komisijai veikt efektīvu uzraudzību un vienkāršot līgumu administratīvo kontroli. (20) Tomēr konsorcijiem, kuri pārsniedz ierobežojumu, būtu jāiegūst atbrīvojums ar atsevišķu lēmumu, ar nosacījumu, ka tie atbilst 81. panta 3. punkta prasībām, ņemot vērā jūras satiksmes īpatnības. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/2. sēj. 6 (21) Šī regula būtu jāpiemēro tikai tiem līgumiem, kas noslēgti konsorcija locekļu starpā. Tādēļ grupveida atbrīvojums neattiecas uz ierobežojošiem līgumiem, kas noslēgti starp konsorciju vai vienu vai vairākiem tā locekļiem un citām kuģniecības sabiedrībām. Tāpat tas neattiecas uz ierobežo- jošiem līgumiem dažādu konsorciju starpā, kuri darbojas tajā pašā pārvadājumu nozarē, vai šāda konsorcija locekļu starpā. (22) Atbrīvojums būtu jāsaista ar noteiktiem pienākumiem. Šajā sakarā transporta klientiem vienmēr ir jāvar iepazīties ar konsorcija kopīgi apkalpoto jūras transporta pakalpojumu sniegšanas nosacījumiem. Būtu jāparedz īstas un efektīvas apspriedes konsorcija un transporta klientu starpā par līgu- mos minētajām darbībām. Šī regula arī sīkāk norāda, ko nozīmē “īstas un efektīvas apspriedes”, kā arī galvenās pro- cesa stadijas, kuras jāievēro šādās apspriedēs. Šādas obligā- tas apspriedes būtu jāparedz tikai par paša konsorcija dar- bībām. (28) Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 4056/86 12. pantu nav jāpie- mēro noteikumi, no kuriem automātiski tiek atbrīvoti ar šo regulu. šaubas, uzņēmējsabiedrībām būtu jāļauj lūgt Komisijai deklarēt, vai to līgumi atbilst šai regulai. patiesas Tomēr, pastāv ja (29) Šī regula neskar Līguma 82. panta piemērošanu. (30) Ņemot vērā to, ka beidzas Regulas (EK) Nr. 870/95 darbī- bas termiņš, ir lietderīgi pieņemt jaunu regulu, atjaunojot grupveida atbrīvojumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS (23) Šādas apspriedes varētu nodrošināt efektīvāku jūras satik- smes pakalpojumu darbību, ņemot vērā klientu prasības. Tādēļ būtu jānovērš daži konkurences ierobežojumi, kas var rasties pēc šādām apspriedēm. 1. pants Darbības joma (24) Šīs regulas mērķiem izmanto nepārvaramas varas jēdzie- nu, ko ir noteikusi Eiropas Kopienu tiesa tās noteiktajās precedentu tiesībās. (25) Būtu jāpieņem noteikumi, kas paredz, ka Komisijai paziņo par šķīrējtiesas lēmumiem un samierinātāju ieteikumiem, ko puses ir pieņēmušas, lai tā varētu apstiprināt, ka kon- sorciji tādējādi nav atbrīvoti no nosacījumiem un pienāku- miem, ko paredz šī regula, un nepārkāpj 81. un 82. panta noteikumus. (26) Tādēļ saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 479/92 6. pantu ir jāno- rāda gadījumi, kad Komisija uzņēmējsabiedrībām var anu- lēt grupveida atbrīvojumu. (27) Regulā (EK) Nr. 870/95 ietverto grupveida atbrīvojumu izmantoja 11 konsorciji, piemērojot šajā regulā minēto iebildumu procedūru, kas īpaši ļāva Komisijai pārliecinā- ties, ka uz tiem attiecās efektīva konkurence. Nav nekādu norādījumu, ka kopš tā brīža stāvoklis būtu mainījies un ka uz šiem konsorcijiem vairs neattiektos efektīva konkuren- ce. Šos konsorcijus tāpēc turpina atbrīvot saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem noteikumiem. Šī regula attiecas uz konsorcijiem tikai ja tie sniedz starptautiskus līnijsatiksmes pakalpojumus no vai uz vienu vai vairākām Kopienas ostām. tad, 2. pants Definīcijas Šajā regulā: 1) “konsorcijs” ir līgums divu vai vairāku kuģu pārvadātāju star- pā, kuri piedāvā starptautiskus līnijsatiksmes pakalpojumus tikai kravas pārvadāšanai, galvenokārt konteineros, vienā vai vairākās pārvadājumu nozarēs, konsorcija mērķis ir izveidot sadarbību kopīgā jūras satiksmes pakalpojumu veikšanā un uzlabot pakalpojumu (ko individuāli piedāvātu katrs tās locek- lis, ja nebūtu konsorcija), racionalizējot to darbības ar tehnis- kiem, darbības un/vai komerciāliem pasākumiem, izņemot cenu noteikšanu; 2) “kuģu līnijsatiksme” ir regulāra preču pārvadāšana pa noteiktu maršrutu vai maršrutiem starp ostām un saskaņā ar grafikiem un kuģošanas dienām, kas iepriekš izsludinātas un pieejamas visiem transporta klientiem par samaksu, pat neregulāras izmantošanas gadījumos; 3) “vienošanās par pakalpojumu” ir līguma noteikumi, kas noslēgti starp vienu vai vairākiem transporta klientiem un kādu individuālu konsorcija locekli vai pašu konsorciju, saskaņā ar kuru klients apmaiņā pret apņemšanos pilnvarot noteikta preču daudzuma transportēšanu konkrētā termiņā saņem individuālu konsorcija konsorcija apņemšanos sniegt individualizētu konkrētās kvalitātes pakal- pojumu, kurš īpaši piemērots viņa vajadzībām; locekļa vai 08/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 7 4) “transporta klients” ir uzņēmums (piemēram, nosūtītājs, kra- vas saņēmējs vai ekspeditors), kurš ir noslēdzis vai izrādījis vēlēšanos noslēgt līguma noteikumus ar konsorciju (vai kādu tā locekli) par preču pārvadāšanu, vai jebkura nosūtītāju apvie- nība; 5) “neatkarīga cenu veidošana” ir jūrniecības konferences biedra tiesības piedāvāt, pamatojoties uz katru atsevišķu gadījumu un attiecībā uz precēm, kravas pārvadāšanas cenas, kas atšķiras no konferences tarifos noteiktajām cenām, ar nosacījumu, ka pārējiem konferences locekļiem nosūta paziņojumu. II NODAĻA ATBRĪVOJUMI 3. pants Atbrīvotie līgumi 1. Saskaņā ar Līguma 81. panta 3. punktu un saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem nosacījumiem un saistībām ar šo tiek pazi- ņots, ka Līguma 81. panta 1. punktu nepiemēro darbībām, kas uzskaitītas šī panta 2. punktā, ja tās ir iekļautas konsorcija līgu- mos, kā noteikts šīs regulas 1. un 2. pantā. 2. Deklarācija par nepiemērošanu attiecas tikai uz šādām darbī- bām: a) kopīgo kuģu līnijsatiksmes pakalpojumu veikšanu, kas sastāv tikai no šādām darbībām: i) kuģošanas grafiku koordinācijas un/vai kopīgas noteikša- nas un ostu noteikšanas, kurās tiks iebraukts; ii) vietas vai laika nišu apmaiņas, pārdošanas vai abpusējas fraktēšanas uz kuģiem; iii) kuģu un/vai ostu iekārtu kopīga lietošanas; g) visas citas darbības, kas vajadzīgas to veikšanai, papildu iepriekš a) līdz f) punktā minētajām. 3. Šādi līguma noteikumi jo īpaši jāuzskata par papildu darbībām 2. punkta g) apakšpunkta nozīmē: a) konsorcija locekļu pienākums ir izmantot minēto pārvadā- jumu nozarē vai nozarēs kuģus, kas ir piešķirti konsorcijam, un atturēties no vietas fraktēšanas uz trešo pušu kuģiem; b) konsorcija locekļu pienākums ir nepiešķirt vai nefraktēt vietas citam kuģu pārvadātājam attiecīgajā pārvadājumu nozarē vai nozarēs, izņemot, ar pārējo konsorcija locekļu iepriekšēju pie- krišanu. 4. pants Pārvadājumu jaudas neizmantošana ja 3. pantā paredzēto atbrīvojumu nepiemēro konsorcijam, konsorcijā ietilpst noteikumi par esošās pārvadājumu jaudas neizmantošanu, ar ko konsorcija locekļi, kuģniecības uzņēmumi, neizmanto noteiktu procentuālu kuģu jaudas daļu, kuru izmanto konsorcijā. III NODAĻA ATBRĪVOJUMA NOSACĪJUMI 5. pants iv) viena vai vairāku kopīgas apkalpošanas biroju izmantoša- Pamata nosacījumi atbrīvojuma piešķiršanai nas; v) konteineru, šasiju un cita aprīkojuma nodrošināšanas un/vai šāda aprīkojuma nomas, līzinga vai pirkuma līgu- miem; vi) datorizētas datu apmaiņas sistēmas un/vai kopīgas doku- mentācijas sistēmas izmantošanas; b) pagaidu pārvadājumu kapacitātes pielāgojumiem; c) kopīgu ostas terminālu un saistītu pakalpojumu veikšanu vai izmantošanu (piemēram, lihtera vai kraušanas pakalpojumi); d) dalību vienā vai vairākos kopējos fondos: kravas, ieņēmumu vai tīro ieņēmumu; e) kopīgu balsstiesību izmantošanu, kas konsorcijam pieder kon- ferencē, kurā tā locekļi veic darbības, ciktāl kopīgi izmantotā balsošana attiecas uz paša konsorcija darbībām; f) kopīgu tirdzniecības struktūru un/vai kopīga konosamenta izdošanu; 3. pantā paredzēto atbrīvojumu piemēro tikai tad, ja ir izpildīti viens vai vairāki turpmāk minētie nosacījumi: a) konferences locekļu starpā, kurā darbojas konsorcijs, pastāv efektīva cenu konkurence tādēļ, ka locekļus skaidri pilnvaro konferences līgums, ar obligātu pienākumu vai citādi, piemē- rot neatkarīgu cenu veidošanu visām konferences tarifā noteik- tajām kravas pārvadājumu likmēm; vai b) konferences locekļu starpā, kurā darbojas konsorcijs, pastāv pietiekami efektīva konkurence tādēļ, ka konferences līgums skaidri atļauj konsorcijam pašam slēgt vienošanos par pakal- pojumiem, neatkarīgi no to veida, par sniegto transporta pakalpojumu biežumu un kvalitāti, kā arī vienmēr ļauj pielā- got piedāvātos pakalpojumus, atbildot uz transporta klientu īpašiem lūgumiem; vai c) neatkarīgi no tā, vai konference apkalpo attiecīgo pārvadā- jumu nozari vai nozares, uz konsorcija locekļiem attiecas fak- tiska vai iespējama līnijpārvadātāju efektīva konkurence, kuri nav šī konsorcija locekļi. 8 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/2. sēj. 6. pants Nosacījumi attiecībā uz tirgus daļu 1. Lai pretendētu uz 3. pantā paredzēto atbrīvojumu, katrā tirgū, kurā konsorcijs darbojas, tā tirgus daļai ir jābūt mazākai nekā 30 %, rēķinot pēc pārvadāto preču apjoma (kravas tonnās vai 20 pēdu ekvivalenta mērvienībās), ja tas darbojas konferences iekšie- nē, taču ja tas darbojas ārpus konferences, mazākai nekā 35 %. 2. 3. pantā noteikto atbrīvojumu turpina piemērot, ja 1. punktā minētā tirgus daļa jebkurā laikā turpmākajos divos gados tiek pārsniegta ne vairāk kā par vienu desmito daļu. 3. Ja kāda no 1. un 2. punktā noteiktajām robežām tiek pārsnieg- ta, 3. pantā paredzēto atbrīvojumu turpina piemērot sešus mēne- šus pēc tā kalendārā gada beigām, kurā tika pārsniegta šī robeža. Šo laiku pagarina līdz 12 mēnešiem, ja pārsniegšanas iemesls ir kāda pārvadātāja aiziešana no tirgus, kurš nav konsorcija loceklis. 7. pants Iebildumu procedūra 1. 3. un 10. pantā paredzētos atbrīvojumus piemēro arī konsor- cijiem, kuru tirgus daļa visos tirgos, kuros tie darbojas, pārsniedz 6. pantā noteiktos ierobežojumus, tomēr nevienā tirgū nepār- sniedz 50 %, ar nosacījumu, ka attiecīgie līgumi tiek paziņoti Komisijai saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2843/98 (1) noteikumiem un ka Komisija sešu mēnešu laikā neiebilst pret šādu atbrīvojumu. Sešu mēnešu termiņš sākas dienā, kad paziņojums stājas spēkā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2843/98 4. pantu. 2. Šī panta 1. punktu piemēro tikai tad, ja paziņojumā vai tam pievienotajā paziņojumā tiek skaidri izteikta atsauce uz šo pantu. 3. Komisija var iebilst pret atbrīvojumu. Komisija iebilst pret atbrīvojumu, ja no kādas dalībvalsts trīs mēnešu laikā pēc 1. punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas ies- niedzējai dalībvalstij tā saņem lūgumu šādi rīkoties. Lūgums ir jāpamato ar apsvērumiem saistībā ar Līguma konkurences notei- kumiem. 4. Komisija jebkurā laikā var atsaukt iebildumu pret atbrīvojumu. Tomēr gadījumos, kad iebildums izvirzīts pēc dalībvalsts lūguma un lūgums netiek atsaukts, to var atcelt tikai pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju jūras satiksmes konkurences ierobežo- jumu un dominances lietās. 5. Ja iebildumu atsauc tāpēc, ka attiecīgie uzņēmumi ir pierādī- juši, ka 81. panta 3. punkta nosacījumi ir izpildīti, atbrīvojums ir spēkā no paziņojuma dienas. (1) OV L 354, 30. 12. 1998. , 22. lpp. 6. Ja iebildums ir atsaukts tāpēc, ka attiecīgie uzņēmumi ir gro- zījuši līgumu tā, ka 81. panta 3. punkta nosacījumi ir izpildīti, atbrīvojums ir spēkā no dienas, kad grozījumi stājas spēkā. 7. Ja Komisija iebilst pret atbrīvojumu un iebildumu neatsauc, paziņojuma ietekmi regulē Regulas (EEK) Nr. 4056/86 II iedaļas noteikumi. 8. pants Citi nosacījumi 3. un 10. pantā noteiktās tiesības saņemt atbrīvojumus ir pakļau- tas šādiem nosacījumiem: a) konsorcijam ir jāļauj katram savam loceklim, pamatojoties uz individuālu līgumu, piedāvāt savus pakalpojumu noteikumus; b) konsorcija līgumā dalībniecēm uzņēmējsabiedrībām ir jādod tiesības izstāties no konsorcija bez finansiāliem vai citiem sodiem, cita starpā, pienākumu pārtraukt visas transporta dar- bības attiecīgajā pārvadājumu nozarē vai nozarēs, ko var apvienot ar nosacījumu, ka šādas darbības var atsākt tikai pēc noteikta termiņa beigām. Uz šīm tiesībām attiecas maksimā- lais paziņošanas laiks seši mēneši, ko var piešķirt pēc sākot- nējā 18 mēnešu termiņa, sākot no līguma stāšanās spēkā. Tomēr ļoti integrēta konsorcija gadījumā, kuram ir kopējo ieņēmumu fonds un/vai augsta līmeņa ieguldījumi tāpēc, ka tā īpaši konsorcija izveides mērķim ir nopirkuši vai locekļi nofraktējuši kuģus, maksimālais paziņojuma nosūtīšanas laiks ir seši mēneši, ko var piešķirt pēc sākotnējiem 30 mēnešiem, sākot no līguma stāšanās spēkā; c) ja konsorcijs darbojas ar kopīgu tirdzniecības struktūru, katram konsorcija loceklim ir jāatļauj iesaistīties neatkarīgā tirdzniecībā bez sankcijām paziņojuma iesniegšanas laikā, lie- lākais, sešus mēnešus ilgi; d) ne konsorcijs, ne konsorciju locekļi kopējā tirgū nerada kaitē- jumu noteiktām ostām, klientiem vai pārvadātājiem, piemēro- jot tāda paša veida preču pārvadājumiem līgumā ietvertajā jomā pārvadājumu likmes un nosacījumus, kas atšķiras atka- rībā no izcelsmes valsts, galamērķa un iekraušanas vai izkrau- šanas ostas, ja vien šādas likmes un nosacījumus nevar ekono- miski pamatot. IV NODAĻA PIENĀKUMI 9. pants Pienākumi, kas saistās ar atbrīvojumu 1. Šī panta 2. punktā paredzētos pienākumus pievieno 3. panta un 13. panta 1. punkta atbrīvojumiem. 08/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 9 2. Jābūt īstām un efektīvām apspriedēm klientu vai tos pārstā- vošo organizāciju un konsorcija starpā, lai rastu risinājumus visos būtiskajos jautājumos, izņemot pilnīgi operatīvus, mazāksvarīgus jautājumus, par konsorcija vai tā locekļu piedāvāto ieplānoto jūras pārvadājumu pakalpojumu nosacījumiem un kvalitāti. pēc Komisijas lūguma pierādīt, ka 5. līdz 8. pantā, kā arī šī panta 2. un 3. punktā uzliktie nosacījumi un pienākumi ir izpildīti, un attiecīgais konsorcija līgums ir jāiesniedz Komisijai šajā termiņā. 10. pants Šāda apspriešanās notiek ikreiz, kad kāda no iepriekš minētajām pusēm to pieprasa. Atbrīvojumi transporta klientu un konsorciju līgumiem par regulāru jūras satiksmes pakalpojumu izmantošanu Apspriedes notiek pirms pasākuma izpildes, kas ir apspriedes priekšmets, izņemot nepārvaramas varas gadījumus. Ja nepārva- ramas varas dēļ konsorcija locekļiem ir jāpiemēro lēmums pirms apspriedēm, visas pieprasītās apspriedes notiek 10 darba dienu laikā pēc pieprasījuma dienas. Izņemot šādas nepārvaramas varas gadījumu, kuru norāda paziņojumā, ar kuru izsludina attiecīgo pasākumu, pirms apspriedēm neveic pasākuma izziņošanu. Līgumi, lēmumi un saskaņotas darbības transporta klientu vai organizāciju, kas tos pārstāv, un saskaņā ar 3. pantu atbrīvoto konsorciju starpā par konsorciju sniegto regulāras kuģniecības pakalpojumu nosacījumiem un kvalitāti, kā arī visi ar šādiem pakalpojumiem saistīti vispārēji jautājumi, ciktāl tie rodas pēc 9. panta 2. punktā paredzētajām apspriedēm, ar šo tiek atbrīvoti no Līguma 81. panta 1. punktā noteiktā aizlieguma. Apspriedes notiek saskaņā ar šādiem procedūras posmiem: a) pirms apspriedēm konsorcijs rakstiski paziņo citai pusei sīkas ziņas par apspriežu priekšmetu; b) pušu starpā notiek viedokļu apmaiņa rakstiski vai sanāksmēs, vai abējādi, kuras laikā konsorcija locekļu pārstāvji un nosūtī- tāji, kuri piedalās, ir pilnvaroti panākt kopēju viedokli, un puses pieliek visus centienus, lai to sasniegtu; c) ja, neskatoties uz abu pušu centieniem, nav panākts kopējs viedoklis, domstarpības atzīst un dara zināmas sabiedrībai. Jebkura puse var vērst uz tām Komisijas uzmanību; d) var noteikt pieņemamu termiņu apspriežu pabeigšanai, ja iespējams, divām pusēm savstarpēji vienojoties. Šis termiņš nav mazāks nekā viens mēnesis, izņemot izņēmuma gadīju- mus vai vienošanos pušu starpā. 3. Konsorcija un tā locekļu noteiktos nosacījumus par jūras pār- vadājumu pakalpojumiem, ieskaitot nosacījumus attiecībā uz šādu pakalpojumu kvalitāti un visiem atbilstīgiem grozījumiem, dara pieejamus pēc transporta klientu lūguma par pieņemamu samaksu un tiem ir jābūt pieejamiem pārbaudei bez maksas kon- sorcija locekļu vai paša konsorcija un tā aģentu birojos. 4. Konsorcijs paziņo Komisijai šķīrējtiesas lēmumus un samieri- nātāju ieteikumus, kurus puses ir pieņēmušas un kuri atrisina konfliktus, kas attiecas uz šajā regulā minēto konsorciju darbī- bām. 5. Visiem konsorcijiem, kuri vēlas izmantot šīs regulas priekšro- cības, saņemot paziņošanas termiņu, ko Komisija nosaka katrā gadījumā atsevišķi un kas nav mazāks kā viens mēnesis, ir jāspēj V NODAĻA DAŽĀDI NOTEIKUMI 11. pants Dienesta noslēpums 1. Informāciju, kas ir iegūta, piemērojot 7. pantu un 9. panta 5. punktu, izmanto tikai šīs regulas mērķiem. 2. Komisija un dalībvalstu iestādes, to amatpersonas un citi dar- binieki nedrīkst izpaust informāciju, ko tie ieguvuši, piemērojot šo regulu, ja uz to attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumus. 3. Šā panta 1. un 2. punkts neliedz publicēt vispārīgu informā- ciju vai pētījumus, kuros nav informācijas, kas attiecas uz konkrē- tiem uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām. 12. pants Grupveida atbrīvojuma atņemšana Komisija var atņemt šīs regulas priekšrocības saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 479/92 6. pantu, ja tā atklāj, ka konkrētajā gadījumā saskaņā ar šīs regulas 3. pantu vai 13. panta 1. punktu atbrīvo- tam līgumam, ir noteikta ietekme, kas neatbilst Līguma 81. panta 3. punktā noteiktajiem nosacījumiem vai kas ir aizliegta ar Līguma 82. pantu, jo īpaši, ja: lēmumam vai saskaņotai darbībai a) konkrētajā pārvadājumu nozarē nav efektīvas konkurences ārpus konferences, kurā darbojas konsorcijs, vai ārpus kon- krēta konsorcija; b) konsorcijs atkārtoti nepilda 9. pantā noteiktos pienākumus; 10 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 08/2. sēj. c) konsorcija uzvedība rada ietekmi, kas neatbilst Līguma 82. pantam; d) šāda ietekme rodas šķīrējtiesas sprieduma rezultātā. 2. Paziņojums, kas iesniegts pirms šīs regulas stāšanās spēkā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 870/95 7. pantu, attiecībā uz kuru 2000. gada 25. aprīlī nav beidzies sešu mēnešu termiņš, ir uzska- tāms par iesniegtu saskaņā ar šīs regulas 7. pantu. 13. pants Pārejas noteikumi 14. pants Stāšanās spēkā 1. Līguma 81. panta 1. punkts neattiecas uz līgumiem, kuri ir spēkā 2000. gada 25. aprīlī, kuri šajā dienā atbilst Regulā (EK) Nr. 870/95 noteiktajām atbrīvojuma prasībām un kuriem piemē- rojama minētās regulas 7. pantā paredzēto iebildumu procedūra. Šī regula stājas spēkā 2000. gada 26. aprīlī. To piemēro līdz 2005. gada 25. aprīlim. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 19. aprīlī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Mario MONTI


title: Регламент (ЕО) № 822/2000 на Комисията от 19 април 2000 година за прилагане на коефициент за намаление към сертификатите за възстановявания при износ на стоки, които не са предмет на приложение I към Договора, така както е предвидено в член 6б от Регламент (ЕО) № 1222/94

eurovoc_concepts:
agricultural product
export refund
primary product
processed foodstuff

formats: html pdf print xhtml

text: 100 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 32 32000R0822 20. 4. 2000 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 100/23 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 822/2000 НА КОМИСИЯТА от 19 април 2000 година за прилагане на коефициент за намаление към сертификатите за възстановявания при износ на стоки, които не са предмет на приложение I към Договора, така както е предвидено в член 6б от Регламент (ЕО) № 1222/94 КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕО) № 3448/93 на Съвета от 6 декем- ври 1993 г. за определяне на търговския режим, приложим за някои стоки, получени от преработката на селскостопански продукти (1), последно изменен с Регламент (ЕО) № 2491/98 (2), и по-специално член 8, параграф 3, първа алинея от него, като взе предвид Регламент (ЕО) № 1222/94 на Комисията от 30 май 1994 г. относно определяне на общи подробни правила за прилагането на системата за предоставяне на възстановявания за износ на някои земеделски продукти, изнесени под формата на стоки, които не са предмет на приложение I към Договора, и на критериите за определяне на сумите за тези възстановявания (3), последно изменен с Регламент (ЕО) № 701/2000 (4), и по-специално член 6б, параграфи 6 и 8 от него, като има предвид, че: от 10 до 14 април 2000 г. и взета на основа годишна база, може да не позволи на Комисията да изпълни ангажимен- тите си съгласно член 6б, параграф 8 от Регламент (ЕО) № 1222/94. (2) Поради това следва да се приложи коефициент за намале- ние, изчислен на основа на член 6б, параграфи 3 и 4, за сумите, поискани под формата на сертификати през горепо- сочената седмица, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Всички суми по сертификатите за заявления, подадени в периода от 10 до 14 април 2000 г. , са предмет на коефициент за намаление от 0,68. (1) Натрупаната сума за възстановявания, поискани за вече издадени сертификати, достигна 305 159 263 EUR. Тази сума, като се прибави към сумите за заявленията, подадени Настоящият регламент влиза в сила на 21 април 2000 г. Член 2 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 19 април 2000 година. За Комисията Erkki LIIKANEN Член на Комисията (1) ОВ L 318, 20. 12. 1993 г. , стр. 18. (2) ОВ L 309, 19. 11. 1998 г. , стр. 28. (3) ОВ L 136, 31. 5. 1994 г. , стр. 5. (4) ОВ L 83, 4. 4. 2000 г. , стр. 6


title: PERGUNTA ESCRITA E-1276/00 apresentada por Jan Andersson (PSE) à Comissão. Projectos da Comissão para promover a conclusão de acordos sobre a formação ao longo da vida.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
adult education
social dialogue (EU)

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/161 (2001/C 46 E/185) PERGUNTA ESCRITA P-1265/00 apresentada por Hugues Martin (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (11 de Abril de 2000) Objecto: Esclarecimentos sobre a compatibilidade com o direito comunitÆrio de um aux(cid:237)lio excepcional (cid:224) exporta(cid:231)ªo A tempestade que assolou a Europa Ocidental em Dezembro de 1999 provocou uma destrui(cid:231)ªo sem precedentes no sector da silvicultura. Aparentemente as Institui(cid:231)ıes da Uniªo nªo avaliaram o impacto econ(cid:243)mico, social e cultural das devasta(cid:231)ıes causadas (cid:129) para nªo falar nos riscos acrescidos de incŒndios ao aproximarmo-nos da Øpoca estival (cid:129), nªo obstante os debates que se travaram no interior do Parlamento Europeu. Para fazer frente a esta situa(cid:231)ªo de emergŒncia, o governo francŒs decidiu, nomeadamente, conceder 50 francos franceses por tonelada para o transporte de madeira destinada (cid:224) exporta(cid:231)ªo para os Estados- -membros da Uniªo Europeia e para pa(cid:237)ses terceiros. As regras de concorrŒncia da Comunidade e, em particular, a obriga(cid:231)ªo de preferŒncia comunitÆria, pro(cid:237)bem legitimamente tais aux(cid:237)lios, salvo quando os mesmos se destinem a remediar uma situa(cid:231)ªo excepcional. Assim, o no 2, al(cid:237)nea b), do artigo 87o do TUE prevŒ: «Sªo compat(cid:237)veis com o mercado comum: [(cid:133)] os aux(cid:237)lios destinados a remediar os danos causados por calamidades naturais ou por outros acontecimentos extraordinÆrios». TerÆ a Comissªo em conta esse carÆcter excepcional, como o fez, nomeadamente, ap(cid:243)s a grande seca que se viveu em Portugal em 1993-1994, e autorizarÆ ela os aux(cid:237)lios previstos pela Fran(cid:231)a? Resposta dada pelo ComissÆrio Franz Fischler em nome da Comissªo (3 de Maio de 2000) Os aux(cid:237)lios notificados pelas autoridades francesas estªo presentemente a ser examinadas pela Comissªo (cid:224) luz do no 2, al(cid:237)nea b), do artigo 87o (ex-artigo 92o) do Tratado CE. A Comissªo empreenderÆ todos os esfor(cid:231)os para que uma decisªo possa rapidamente ser adoptada no caso em apre(cid:231)o. (2001/C 46 E/186) PERGUNTA ESCRITA E-1276/00 apresentada por Jan Andersson (PSE) (cid:224) Comissªo (19 de Abril de 2000) Objecto: Projectos da Comissªo para promover a conclusªo de acordos sobre a forma(cid:231)ªo ao longo da vida O Parlamento salientou, por diversas vezes, a necessidade de a Comissªo promover a conclusªo, entre os parceiros sociais europeus, de acordos sobre a forma(cid:231)ªo ao longo da vida. O Conselho Europeu de Lisboa, nas suas conclusıes, salienta a necessidade de: «conferir uma maior prioridade (cid:224) aprendizagem ao longo da vida como componente bÆsica do modelo social europeu, inclusive atravØs do incentivo a acordos entre os parceiros sociais em matØria de inova(cid:231)ªo e forma(cid:231)ªo ao longo da vida (cid:133)» (ponto 29 das conclusıes). Os esfor(cid:231)os da Comissªo para promover a conclusªo de acordos entre os parceiros sociais poderiam passar pela indica(cid:231)ªo das medidas legislativas que tenciona p(cid:244)r em prÆtica a fim de incentivar a aprendizagem ao longo da vida. A Comissªo poderÆ indicar que iniciativas tomou, ou tenciona tomar, para promover a conclusªo de acordos entre os parceiros sociais em matØria de forma(cid:231)ªo ao longo da vida? C 46 E/162 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 Resposta dada por A. Diamantopoulou em nome da Comissªo (23 de Junho de 2000) A Decisªo 2000/228/CE do Conselho, de 13 de Mar(cid:231)o de 2000, relativa (cid:224)s orienta(cid:231)ıes para as pol(cid:237)ticas de emprego dos Estados-membros em 2000 (1) define o enquadramento pol(cid:237)tico da promo(cid:231)ªo da forma(cid:231)ªo e da educa(cid:231)ªo ao longo da vida, no contexto dos objectivos da estratØgia de emprego, e designadamente as directrizes 5 e 6 relativas (cid:224) empregabilidade e a directriz 15 referente (cid:224) moderniza(cid:231)ªo da organiza(cid:231)ªo do trabalho. O cumprimento das orienta(cid:231)ıes Ø acompanhado no (cid:226)mbito do processo do Luxemburgo e avaliado no Relat(cid:243)rio Conjunto sobre o Emprego, a cargo da Comissªo e do Conselho. Neste contexto, os parceiros sociais sªo convidados a celebrar acordos para promover a educa(cid:231)ªo e a forma(cid:231)ªo ao longo da vida, assumindo os Estados-membros a responsabilidade pela defini(cid:231)ªo de condi(cid:231)ıes jur(cid:237)dicas e institucionais prop(cid:237)cias a estas actividades numa perspectiva de parceria. A dimensªo da educa(cid:231)ªo e da forma(cid:231)ªo ao longo da vida serÆ refor(cid:231)ada nas orienta(cid:231)ıes para as pol(cid:237)ticas de emprego em 2001 e os parceiros sociais serªo de novo exortados a celebrar acordos neste dom(cid:237)nio. Importa salientar tambØm que no plano europeu as organiza(cid:231)ıes intersectoriais dos parceiros sociais intensificaram as suas actividades em matØria de educa(cid:231)ªo e forma(cid:231)ªo ao longo da vida e de moderniza(cid:231)ªo do trabalho. A Confedera(cid:231)ªo Europeia dos Sindicatos (CES), o Conselho Europeu das Empresas Pœblicas (CEEP) e a Uniªo das Confedera(cid:231)ıes Nacionais da Indœstria e dos Empregadores da Europa/Uniªo Europeia do Artesanato e das Pequenas e MØdias Empresas (UNICE/UEAPME) trabalham actualmente na constitui(cid:231)ªo de um grupo de trabalho encarregado de estudar as possibilidades de promover o acesso a educa(cid:231)ªo e (cid:224) forma(cid:231)ªo ao longo da vida e a aquisi(cid:231)ªo de competŒncias, grupo de trabalho esse que deverÆ elaborar um relat(cid:243)rio conjunto sobre boas prÆticas nos dom(cid:237)nios da adaptabilidade e da organiza(cid:231)ªo do trabalho. Os acordos sobre trabalho a tempo parcial (1997) e contratos de dura(cid:231)ªo determinada (1999) comportam clÆusulas sobre promo(cid:231)ªo do acesso (cid:224) forma(cid:231)ªo. No plano sectorial, uniram-se esfor(cid:231)os para apresentar contribui(cid:231)ıes conjuntas ao Conselho Europeu de Lisboa, tendo sido sublinhada a necessidade de desenvolver a forma(cid:231)ªo e as competŒncias, ao mesmo tempo que eram lan(cid:231)adas iniciativas para promover a educa(cid:231)ªo e a forma(cid:231)ªo ao longo da vida em inœmeros sectores de actividade. Entre as mais significativas, contam-se os workshops sobre necessidades de forma(cid:231)ªo e qualifica(cid:231)ªo, a promo(cid:231)ªo de competŒncias mœltiplas (multi-skilling), a certifica(cid:231)ªo das competŒncias (cid:224) escala europeia, o acesso (cid:224) informa(cid:231)ªo e a forma(cid:231)ªo no dom(cid:237)nio das tecnologias da comunica(cid:231)ªo. Acresce que a Comissªo estÆ actualmente a preparar uma comunica(cid:231)ªo sobre o tema da educa(cid:231)ªo e da forma(cid:231)ªo ao longo da vida num contexto de uma cidadania activa numa Europa do conhecimento, a qual definirÆ ac(cid:231)ıes concretas sobre temas essenciais da forma(cid:231)ªo ao longo da vida, incluindo a promo(cid:231)ªo de uma estratØgia assente na parceria para investir nos recursos humanos e numa organiza(cid:231)ªo flex(cid:237)vel do trabalho. A Comissªo estÆ a preparar uma nova agenda social da qual farªo parte iniciativas para promover a educa(cid:231)ªo e a forma(cid:231)ªo ao longo da vida e a moderniza(cid:231)ªo do trabalho. (1) JO L 72 de 21. 3. 2000. (2001/C 46 E/187) PERGUNTA ESCRITA P-1281/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (12 de Abril de 2000) Objecto: Exporta(cid:231)ªo de res(cid:237)duos para pa(cid:237)ses terceiros e o Tratado de Basileia Apesar dos tratados internacionais, a exporta(cid:231)ªo de res(cid:237)duos (venenosos) para os pa(cid:237)ses em desenvolvi- mento estÆ a aumentar. O Tratado de Basileia e o Regulamento no 259/93 (1) regulam estes fluxos de res(cid:237)duos transfronteiri(cid:231)os. Segundo o Programa das Na(cid:231)ıes Unidas para o Ambiente (PNUA), em 1989 os pa(cid:237)ses da OCDE exportaram 1/5 dos seus res(cid:237)duos. A relatora da ONU, Sra Fatma Zohra-Ksentini, classifica entre os maiores exportadores a AustrÆlia, os EUA e os seguintes Estados-membros da UE: Pa(cid:237)ses Baixos, Alemanha e Inglaterra. Ela estÆ preocupada principalmente com a tendŒncia crescente para enviar os res(cid:237)duos venenosos para os pa(cid:237)ses em desenvolvimento, onde sªo simplesmente despejados


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1296/00 υποβολή: Eurig Wyn (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Αγροτικός Τομέας ‐ Συστήματα Αντισταθμιστικής Αποζημίωσης Ορεινής Κτηνοτροφίας.

eurovoc_concepts:
EAGGF
United Kingdom
Wales
livestock farming
mountain region

text: 20. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 53 E/123 H epejergasi·a tvn aith·sevn gia th xrhmatodo·thsh sxedi·vn o·pvw ta anvte·rv den dienergei·tai apo· thn Epitroph·, alla· e·xei anateuei· stiw bretanike·w arxe·w kai eidiko·tera sthn Eunikh· Syne·leysh thw Oyali·aw kai sto Wales European funding office. Synepv·w, oi endiafero·menew oma·dew pre·pei na apeyuy·noyn ta aith·mata· toyw stiw proanaferuei·sew organv·seiw. (2001/C 53 E/156) GRAPTH ERVTHSH E-1296/00 ypobolh·: Eurig Wyn (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (19 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Agrotiko·w Tome·aw (cid:129) Systh·mata Antistaumistikh·w Apozhmi·vshw Oreinh·w Kthnotrofi·aw Oi meionektike·w perioxe·w sthn Oyali·a antistoixoy·n sto 82 % thw gevrgikh·w ghw s(cid:146) ayth· thn peri·ptvsh. Apozhmi·vsh pare·xetai se o·soyw agro·tew tvn meionektikv·n perioxv·n plh·ttontai apo· ekei·no poy h Epitroph· apokalei· «mo·nima fysika· meionekth·mata» kai apo· tiw profanei·w dyskoli·ew (cid:129) kli·ma, e·dafow, topografi·a (cid:129) poy parakvly·oyn to e·rgo tvn agrotv·n stiw apo·merew ayte·w perioxe·w thw Oyali·aw. H tre·xoysa anasko·phsh toy systh·matow Antistaumistikh·w Apozhmi·vshw Oreinh·w Kthnotrofi·aw sta plai·sia thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw metaue·tei tiw plhrvme·w apo· plhrvme·w ana· kefalh· zv·oy se plhrvme·w me ba·sh thn perioxh·. H Syne·leysh thw Oyali·aw e·xei ypoba·lei pro·tash sthn Epitroph· sy·mfvna me ton Kanonismo· gia thn Agrotikh· Ana·ptyjh. Mporei· h Epitroph· na epibebaiv·sei o·ti ta sxe·dia o·lvn tvn ypoloi·pvn kratv·n melv·n gia thn anauev·rhsh thw Antistaumistikh·w Apozhmi·vshw Oreinh·w Kthnotrofi·aw ua basistoy·n se typopoihme·na krith·ria kai o·ti den ua probei· se dia·krish metajy· dy·o kratv·n melv·n, ta opoi·a mporei· na mhn efarmo·zoyn ta i·dia eunika· krith·ria; Epiple·on, proti·uetai h Epitroph· na epibebaiv·sei o·ti to HB ua synexi·sei tiw plhrvme·w Antistaumistikh·w Apozhmi·vshw Oreinh·w Kthnotrofi·aw sta anv·tera epi·peda, oi opoi·ew kataba·llontai kata· ta teleytai·a dy·o xro·nia kai o·ti den ua epane·luei sta epi·peda toy 1997, ta opoi·a ua plh·joyn toyw agro·tew thw Oyali·aw poy asxoloy·ntai me thn kthnotrofi·a se meionektike·w perioxe·w thw Oyali·aw; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Mai(cid:138)oy 2000) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy anafe·retai stiw epiptv·seiw thw ne·aw prose·ggishw plhrvmh·w tvn antistaumistikv·n apozhmiv·sevn stiw meionektike·w perioxe·w thw Oyali·aw kai zhta· diabebai·vsh o·ti, prv·ton, oi plhrvme·w ua basi·zontai se typopoihme·na krith·ria kai o·ti, dey·teron, to Hnvme·no Basi·leio ua diathrh·sei ta isxy·onta epi·peda plhrvmh·w kai o·xi ayta· poy i·sxyan prin apo· to 1997. To Kefa·laio V (a·rura 13-21) toy kanonismoy· (EK) ariu. 1257/1999 toy Symboyli·oy thw 17hw Mai(cid:138)oy 1999 gia th sth·rijh thw agrotikh·w ana·ptyjhw apo· to Eyrvpai¤ko· Gevrgiko· Tamei·o Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn (EGTPE) kai gia thn tropopoi·hsh kai kata·rghsh orisme·nvn kanonismv·n (1) kauori·zei e·na koino· plai·sio kai o·royw gia thn efarmogh· tvn antistaumistikv·n apozhmiv·sevn stiw meionektike·w perioxe·w kai stiw perioxe·w poy ypo·keintai se periballontikoy·w periorismoy·w. Env· h plhrvmh· tvn antistaumistikv·n apozhmiv·sevn den ei·nai ypoxrevtikh·, gia ta kra·th me·lh ta opoi·a epile·goyn na efarmo·soyn tiw en lo·gv plhrvme·w, h Epitroph· mporei· na diabebaiv·sei o·ti pre·pei na throy·n toyw o·royw tvn a·rurvn 13-21. Vsto·so, o·son afora· thn th·rhsh tvn o·rvn poy e·xoyn kauoristei· kai ta epi·peda tvn enisxy·sevn poy ori·zontai sto para·rthma toy kanonismoy·, den ei·nai dynato·n na ypa·rjei diabebai·vsh o·ti o·la ta kra·th me·lh ua efarmo·soyn paro·moia kauestv·ta. Dieykrini·zetai o·ti, sto a·ruro 37 para·grafow 4, di·netai h dynato·thta sta kra·th me·lh na uespi·zoyn pro·suetoyw h· perisso·tero perioristikoy·w o·royw gia thn xorh·ghsh koinotikh·w sth·rijhw. Ei·nai dy·skolo na ejasfalistei· o·ti ua efarmostoy·n ta prohgoy·mena epi·peda eni·sxyshw efo·son to sy·sthma plhrvmh·w den basi·zetai ple·on ston ariumo· toy zvikoy· kefalai·oy alla· sthn e·ktash. Vsto·so, h Epitroph· ua pragmatopoih·sei ajiolo·ghsh tvn kauestv·tvn antistaumistikv·n apozhmiv·sevn gia thn oreinh· kthnotrofi·a v·ste na prosdioristei· ea·n symba·loyn apotelesmatika· sthn antista·umish tvn yfista·menvn meionekthma·tvn. (1) EE L 160 thw 26. 6. 1999


title: Komission asetus (EY) N:o 817/2000, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2000, huhtikuussa 2000 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä koskien tuontitariffikiintiöiden avaamista ja hallintaa sianliha-alalla tiettyjen tuotteiden osalta 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2000 välisellä kaudella

eurovoc_concepts:
boned meat
import licence
pigmeat
tariff quota

formats: pdf print

text: L 100/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 4. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 817/2000, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2000, huhtikuussa 2000 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä koskien tuontitariffi- kiintiöiden avaamista ja hallintaa sianliha-alalla tiettyjen tuotteiden osalta 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2000 välisellä kaudella EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tuontitariffikiintiöiden avaamisesta ja hallin- nasta sianliha-alalla 28 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1486/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1409/1999 (2), ja erityisesti sen 5 artiklan 5 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: Tuontilupahakemuksia on jätetty vuoden 2000 toista vuosinel- jännestä varten käytettävissä olevia määriä pienemmistä määristä, minkä vuoksi ne voidaan hyväksyä täysimääräisinä, 1 artikla Hyväksytään liitteen mukaisesti jaksolle 1 päivästä huhtikuuta 30 päivään kesäkuuta 2000 asetuksen (EY) N:o 1486/95 mukaisesti jätetyt tuontitodistushakemukset. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä huhtikuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 145, 29. 6. 1995, s. 58. (2) EYVL L 164, 30. 6. 1999, s. 51. 20. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 100/15 LIITE Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä huhtikuuta 30 päivään kesäkuuta 2000 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään 100 100 100 100 100 100 Ryhmä G2 G3 G4 G5 G6 G7


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1285/00 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission. Subventiuonen für Kohle und Atom.

eurovoc_concepts:
EU financing
coal industry
common commercial policy
control of State aid
nuclear industry

text: C 72 E/36 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 6. 3. 2001 4. Wieviele Verst(cid:246)(cid:223)e wurden seit 259/93/EWG bei der Ausfuhr von Abf(cid:228)llen aus der EU in Drittl(cid:228)nder festgestellt, insbesondere: Inkrafttreten des Baseler (cid:220)bereinkommens und der Verordnung a) b) c) d) in welchen Mitgliedstaaten, in welche Drittl(cid:228)nder, durch welche Unternehmen, f(cid:252)r welche Stoffe und Mengen (detaillierte (cid:220)bersicht nach Art und Gewicht) und e) wann (chronologische (cid:220)bersicht der festgestellten Verst(cid:246)(cid:223)e)? (1) ABl. L 30 vom 6. 2. 1993, S. 1. Antwort (18. /19. September 2000) Die Anfrage des Herrn Abgeordneten f(cid:228)llt nicht in die Zust(cid:228)ndigkeit des Rates. Fragen in bezug auf die Anwendung des Baseler (cid:220)bereinkommens und der Verordnung (EWG) Nr. 259/93 sind Sache der Mitgliedstaaten bzw. der Kommission im Rahmen ihrer jeweiligen Befugnisse. (2001/C 72 E/040) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1285/00 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Subventiuonen f(cid:252)r Kohle und Atom F(cid:252)r die Bereiche Atom und Kohle werden in der Gemeinschaft sowohl auf EU- als auch auf L(cid:228)nderebene direkte und indirekte Subventionen in einem erheblichen Umfang gew(cid:228)hrt. Eine Anfrage an die Kommis- sion zu diesem Sachverhalt vom 13. 12. 1999 wurde v(cid:246)llig unzureichend beantwortet. Dar(cid:252)ber hinaus schadet die Kommission im hohen Ma(cid:223)e ihrer eigenen Glaubw(cid:252)rdigkeit, wenn sie behauptet, der Sachver- halt, da(cid:223) in der Gemeinschaft staatliche Subventionen f(cid:252)r den Bereich Atomenergie gew(cid:228)hrt werden, h(cid:228)tte bislang nie bewiesen werden k(cid:246)nnen. 1. Ist demanch davon auszugehen, da(cid:223) der Kommission oder Teilen der Kommission die F(cid:246)rderpro- gramme und Subventionen auf EU- und L(cid:228)nderebene nicht hinreichend bekannt sind? Mu(cid:223) demnach bei Anfragen von einer m(cid:246)glichen Unkenntnis der Kommission ausgegangen werden? 2. Eine indirekte Subventionierung der Atomenergie liegt beispielsweise vor, bei: (cid:129) EU-F(cid:246)rdermitteln f(cid:252)r die Erforschung der Kernfusion sowie f(cid:252)r die Reaktorsicherheit und den Strah- lenschutz; (cid:129) nationalen F(cid:246)rdermitteln f(cid:252)r die Erforschung der Kernfusion sowie f(cid:252)r die Reaktorsicherheit und den Strahlenschutz. Eine direkte Subevnetionierung der Atomenergie liegt beispielsweise vor, bei: (cid:129) den in der Gemeinschaft geltenden Haftungsbeschr(cid:228)nkungen f(cid:252)r Kraftwerksbetreiber mit Deckungs- obergrenzen; (cid:129) den Ausgaben im Zusammenhang mit Sicherheits(cid:252)berpr(cid:252)fungen von Atomkraftwerken gem(cid:228)(cid:223) Eura- tom; (cid:129) den in der Bundesrepublik Deutschland geltenden M(cid:246)glichkeiten zur Bildung von R(cid:252)ckstellungen bei Atomkraftwerksbetreibern (eine gesonderte Anfrage folgt in K(cid:252)rze). 6. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 72 E/37 Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission gegen diese und andere direkte und indirekte Subventionen ergriffen und welche plant sie? Wenn keine Ma(cid:223)nahmen ergriffen worden sind: Kann die Kommission erkl(cid:228)ren, in welchem Zeitrahmen konkrete Schritte unternommen werden? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (15. Juni 2000) 1. Was Subventionen f(cid:252)r die Kernenergie angeht, best(cid:228)tigt die Kommission, da(cid:223) die Behauptungen, da(cid:223) in der Gemeinschaft staatliche Beihilfen f(cid:252)r die Elektrizit(cid:228)tserzeugung mit Kernenergie gew(cid:228)hrt worden sind, niemals von den Kl(cid:228)gern bewiesen werden konnten. Im (cid:252)brigen ist es nach bestimmten Vorschriften des EG-Vertrags gestattet, Beihilfen zu gew(cid:228)hren oder Ma(cid:223)nahmen gleicher Wirkung zu ergreifen. Bei einer Klage mu(cid:223) in jedem Einzelfall eine genaue Pr(cid:252)fung angestellt werden, damit die Vereinbarkeit der Beihilfen mit dem gemeinsamen Markt festgestellt werden kann. Die von dem Herrn Abgeordneten vorgebrachten Beispiele entsprechen den Kriterien, die die 2. Kommission f(cid:252)r die Forschungsf(cid:246)rderung, insbesondere f(cid:252)r entsprechende staatliche Beihilfen, aufgestellt hat. im Nuklearbereich wurden mit den einschl(cid:228)gigen Die weltweit geltenden Regeln f(cid:252)r die Haftpflicht (cid:220)bereinkommen von Paris, Br(cid:252)ssel und Wien festgeschrieben. Nicht alle Mitgliedstaaten habe diese (cid:220)bereink(cid:252)nfte unterzeichnet. Deshalb kann es keine in der Gemeinschaft geltenden Beschr(cid:228)nkungen geben. Die Kommission kann nicht feststellen, welche gem(cid:228)(cid:223) dem Euratom-Vertrag durchgef(cid:252)hrte Sicherheits- (cid:252)berpr(cid:252)fungen finanziert werden. Die Verpflichtung der Kernkraftwerksbetreiber, finanzielle R(cid:252)ckstellungen vorzunehmen, um sp(cid:228)ter das Ende des Brennstoffkreislaufs und die Stillegung der Anlagen finanzieren zu k(cid:246)nnen, stellt eine weit verbreitete Methode der Internalisierung der externen Kosten der Kernenergie dar. Es handelt sich dabei um R(cid:252)ckstellungen f(cid:252)r Belastungen in der Zukunft, die im Prinzip keine Subventionen darstellen. Die Kommission pr(cid:252)ft aber derzeit eine diesbez(cid:252)gliche Klage. Im (cid:252)brigen d(cid:252)rften dem Binnenmarkt Harmoni- sierungsbestrebungen in diesem Bereich zugute kommen. ihr vorliegenden Informationen sieht die Kommission keine Notwendigkeit, andere Angesichts der Ma(cid:223)nahmen au(cid:223)er der Anwendung des sich aus den Vertr(cid:228)gen ableitenden Gemeinschaftsrechts f(cid:252)r den Kernenergiesektor speziell zu ergreifen. In bezug auf den Kohlesektor weist die Kommission erneut darauf hin, da(cid:223) direkte und indirekte Beihilfen f(cid:252)r den Steinkohlenbergbau im Rahmen der Entscheidung Nr. 3632/93/EGKS der Kommission vom 28. Dezember 1993 (cid:252)ber die Gemeinschaftsregelung f(cid:252)r staatliche Beihilfen zugunsten des Steinkohlen- bergbaus (1) gepr(cid:252)ft werden. Dieser Entscheidung liegt der Grundsatz der Transparenz zugrunde. Ferner ist darauf hinzuweisen, da(cid:223) regionale Beihilfen zur Sanierung der von den Umstrukturierungen betroffenen Kohlenreviere nicht in diesem Zusammenhang, sondern vor dem Hintergrund des Artikels 87 (ex-Artikel 92), Absatz 2 Buchstabe c) und Absatz 3 Buchstabe a) des EG-Vertrags, untersucht werden. (1) ABl. L 329 vom 30. 12. 1993. (2001/C 72 E/041) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1289/00 von Pasqualina Napoletano (PSE) an den Rat (27. April 2000) Betrifft: Entf(cid:252)hrung somalischer Kinder aus italienischen Pflegefamilien In den letzten Jahren traten zahlreiche F(cid:228)lle auf, in denen Kinder, insbesondere somalische Kinder, die in italienischen Pflegefamilien untergebracht waren, durch ihre (cid:132)Eltern(cid:147) (ihre leiblichen Eltern oder Personen, die sich als ihre Eltern ausgaben) entf(cid:252)hrt und illegal in andere L(cid:228)nder (darunter einige Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union) gebracht wurden


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1285/00 från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen. Stöd till kol- och kärnkraftsektorerna.

text: C 72 E/36 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 3. 2001 Hur m(cid:229)nga (cid:246)vertr(cid:228)delser har fastst(cid:228)llts i samband med exporten av avfall fr(cid:229)n EU sedan Baselkon- 4. ventionen och f(cid:246)rordning 259/93/EEG tr(cid:228)dde i kraft, s(cid:228)rskilt: a) b) i vilka medlemsstater? till vilka tredje land? c) med vilka f(cid:246)retag som export(cid:246)rer? d) e) av vilka (cid:228)mnen och i vilka kvantiteter (ing(cid:229)ende (cid:246)versikt (cid:246)ver slag och vikt) och n(cid:228)r (kronologisk (cid:246)versikt (cid:246)ver de fastst(cid:228)llda (cid:246)vertr(cid:228)delserna)? (1) EGT L 30, 6. 2. 1993, s. 1. Svar (18/19 september 2000) Den fr(cid:229)ga som st(cid:228)llts av den (cid:228)rade parlamentsledamoten faller utanf(cid:246)r r(cid:229)dets beh(cid:246)righet. Fr(cid:229)gor om till(cid:228)mpning av Baselkonventionen och f(cid:246)rordning 259/93/EEG omfattas av antingen medlemsstaternas eller kommissionens beh(cid:246)righet. (2001/C 72 E/040) SKRIFTLIG FR¯GA E-1285/00 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (19 april 2000) ˜mne: St(cid:246)d till kol- och k(cid:228)rnkraftsektorerna Betydande direkt och indirekt st(cid:246)d till k(cid:228)rn- och kolkraftsektorerna beviljas i gemenskapen p(cid:229) b(cid:229)de EU- niv(cid:229) och nationell niv(cid:229). En fr(cid:229)ga som st(cid:228)lldes till kommissionen betr(cid:228)ffande detta den 13 december 1999 besvarades p(cid:229) ett fullst(cid:228)ndigt otillr(cid:228)ckligt s(cid:228)tt. Kommissionen skadar dessutom sin egen trov(cid:228)rdighet allvarligt n(cid:228)r den h(cid:228)vdar att man hittills inte har kunna bevisa f(cid:246)rh(cid:229)llandet att statligt st(cid:246)d beviljas p(cid:229) k(cid:228)rnenergiomr(cid:229)det. 1. Skall man f(cid:246)ljaktligen utg(cid:229) fr(cid:229)n att kommissionen eller delar av kommissionen inte tillr(cid:228)ckligt v(cid:228)l k(cid:228)nner till st(cid:246)dprogrammen och subventionerna p(cid:229) EU-niv(cid:229) och nationell niv(cid:229)? M(cid:229)ste man i samband med att fr(cid:229)gor st(cid:228)lls utg(cid:229) fr(cid:229)n att kommissionen eventuellt inte k(cid:228)nner till de omst(cid:228)ndigheter som fr(cid:229)gorna h(cid:228)nf(cid:246)r sig till? 2. En indirekt subventionering av k(cid:228)rnenergi f(cid:246)rekommer exempelvis i form av (cid:129) EU-st(cid:246)dmedel f(cid:246)r forskning betr(cid:228)ffande k(cid:228)rnfusion samt reaktors(cid:228)kerhet och str(cid:229)lskydd, (cid:129) nationella st(cid:246)dmedel f(cid:246)r forskning betr(cid:228)ffande k(cid:228)rnfusion samt reaktors(cid:228)kerhet och str(cid:229)lskydd. En direkt subventionering av k(cid:228)rnenergi f(cid:246)rekommer exempelvis i form av (cid:129) de ansvarsbegr(cid:228)nsningar som g(cid:228)ller i gemenskapen f(cid:246)r kraftverksoperat(cid:246)rer, med tak f(cid:246)r det skydd som kr(cid:228)vs, (cid:129) utgifterna i samband med s(cid:228)kerhetskontroller av k(cid:228)rnkraftverk, s(cid:229)som kr(cid:228)vs i enlighet med Euratom, (cid:129) de befintliga m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r k(cid:228)rnkraftverksoperat(cid:246)rer i Tyskland att uppr(cid:228)tta reserver (en separat fr(cid:229)ga kommer att st(cid:228)llas inom kort). 6. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 72 E/37 Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen vidtagit mot detta och annat direkt och indirekt st(cid:246)d, och vilka ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder planerar den att vidta? Om inga (cid:229)tg(cid:228)rder har vidtagits, kan kommissionen ange inom vilken tidsram konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder kommer att vidtas? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 juni 2000) 1. Betr(cid:228)ffande st(cid:246)d till k(cid:228)rnkraftsektorn kan kommissionen bekr(cid:228)fta att i de fall d(cid:229) det p(cid:229)st(cid:229)tts att statsst(cid:246)d beviljats f(cid:246)r elproduktion inom den sektorn inom gemenskapen s(cid:229) har de som p(cid:229)st(cid:229)tt detta aldrig kunna p(cid:229)visa att s(cid:229) faktiskt ocks(cid:229) var fallet. Dessutom till(cid:229)ter vissa best(cid:228)mmelser i EG-f(cid:246)rdraget att st(cid:246)d beviljas eller att (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas med motsvarande verkan. N(cid:228)r s(cid:229)dana klagom(cid:229)l inkommer (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att noggrant granska varje enskilt fall f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla om st(cid:246)det (cid:228)r f(cid:246)renligt med best(cid:228)mmel- serna. De exempel som parlamentsledamoten tar upp uppfyller de kriterier f(cid:246)r bl. a. statligt st(cid:246)d som 2. kommissionen fastslagit f(cid:246)r st(cid:246)d till forskning. De regler som g(cid:228)ller internationellt f(cid:246)r skadest(cid:229)ndsansvar p(cid:229) k(cid:228)rnergiomr(cid:229)det finns i Paris-, Bryssel- och Wienkonventionerna om skadest(cid:229)ndsansvar p(cid:229) k(cid:228)rnenergiomr(cid:229)det. Eftersom inte alla medlemsstater skrivit under dessa kan inga begr(cid:228)nsningar p(cid:229)tvingas inom gemenskapen. Kommissionen ser inte vilka s(cid:228)kerhetskontroller som skulle subventioneras enligt best(cid:228)mmelserna i Euratomf(cid:246)rdraget. K(cid:228)rnkraftverkens skyldighet att uppr(cid:228)tta ekonomiska reserver f(cid:246)r att i ett senare stadium kunna finansiera omh(cid:228)ndertagandet av det utbr(cid:228)nda k(cid:228)rnbr(cid:228)nslet och avvecklingen av anl(cid:228)ggningarna (cid:228)r en metod f(cid:246)r internalisering av k(cid:228)rnenergins externa kostnader som anv(cid:228)nds i stor omfattning. Det (cid:228)r s(cid:229)dana reserver f(cid:246)r framtida kostnader som i princip inte (cid:228)r subventioner. Kommissionen h(cid:229)ller emellertid p(cid:229) att utreda ett klagom(cid:229)l om detta. Den inre marknaden skulle f(cid:246)r (cid:246)vrigt gynnas av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r harmonisering p(cid:229) det h(cid:228)r omr(cid:229)det. Mot bakgrund av den information som finns tillg(cid:228)nglig ser inte kommissionen vilka s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) k(cid:228)rnenergiomr(cid:229)det som skulle kunna vidtas ut(cid:246)ver att till(cid:228)mpa gemenskapslagstiftningen i enlighet med f(cid:246)rdragen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller kol kan kommissionen bara (cid:229)terigen f(cid:246)rs(cid:228)kra att det direkta och indirekta st(cid:246)det till kolindustrin granskas inom ramen f(cid:246)r kommissionens beslut nr 3632/93/EKSG av den 28 december 1993 om gemenskapsregler f(cid:246)r statsst(cid:246)d till kolindustrin (1), ett beslut som grundar sig p(cid:229) principerna om insyn och (cid:246)ppenhet. Det b(cid:246)r (cid:228)ven p(cid:229)pekas att regionalst(cid:246)d f(cid:246)r omst(cid:228)llning av kolomr(cid:229)den som varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r strukturomvandling inte granskas i detta sammanhang, utan inom ramen f(cid:246)r artikel 87 (tidigare artikel 92) a och c i EG-f(cid:246)rdraget. (1) EGT L 329, 30. 12. 1993. (2001/C 72 E/041) SKRIFTLIG FR¯GA E-1289/00 fr(cid:229)n Pasqualina Napoletano (PSE) till r(cid:229)det (27 april 2000) ˜mne: Bortf(cid:246)rande av somaliska barn som anf(cid:246)rtrotts (cid:229)t italienska familjer De senaste (cid:229)ren har det vid m(cid:229)nga tillf(cid:228)llen h(cid:228)nt att barn (cid:129) huvudsakligen somaliska medborgare (cid:141) f(cid:246)r vilka v(cid:229)rdnaden har anf(cid:246)rtrotts (cid:229)t italienska familjer olagligen har bortf(cid:246)rts av sina (verkliga eller p(cid:229)st(cid:229)dda) (cid:148)f(cid:246)r(cid:228)ldrar(cid:148) till andra stater (bland annat andra medlemsstater i EU)


title: QUESTION ÉCRITE E-1293/00 posée par Paul Rübig (PPE-DE) à la Commission. SARL ‐ Communication du dépôt des comptes annuels sur internet.

eurovoc_concepts:
Austria
common commercial policy
operating cost
private limited company
publication of accounts
restriction on competition

text: 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/165 (2001/C 46 E/189) QUESTION (cid:201)CRITE E-1293/00 posØe par Paul R(cid:252)big (PPE-DE) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: SARL (cid:129) Communication du dØp(cid:244)t des comptes annuels sur internet La lØgislation autrichienne contraint les SARL (cid:224) faire publier dans les avis officiels du Wiener Zeitung une mention indiquant qu(cid:146)elles ont dØposØ leurs comptes annuels au registre du commerce et des sociØtØs (Firmenbuchgericht). L(cid:146)insertion de la mention «la SARL XY a dØposØ ses comptes annuels auprŁs du registre du commerce et des sociØtØs» coßte annuellement quelque 4 500 BEF qui doivent Œtre versØs au registre du commerce et des sociØtØs. Sachant que plus de 8 000 des 8 500 SARL de Haute-Autriche sont soumises (cid:224) cette obligation lØgale, la situation pourrait entra(cid:238)ner une distorsion de la concurrence au profit des entreprises des autres (cid:201)tats membres. Quelle est la position de la Commission quant (cid:224) ce dØsavantage concurrentiel et ne pourrait-elle pas admettre que les SARL autrichiennes soient dispensØes de publier cette mention dans les avis officiels du Wiener Zeitung et se contentent d(cid:146)une publication gratuite sur internet? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (30 mai 2000) L(cid:146)article 3, paragraphe 4, de la premiŁre directive 68/151/CEE du Conseil, du 9 mars 1968, tendant (cid:224) coordonner, pour les rendre Øquivalentes, les garanties qui sont exigØes, dans les (cid:201)tats membres, des sociØtØs au sens de l(cid:146)article 58, deuxiŁme alinØa du traitØ, pour protØger les intØrŒts tant des associØs que des tiers (1) impose aux sociØtØs (cid:224) responsabilitØ limitØe de diffuser certains documents et informations ayant trait (cid:224) la sociØtØ (y compris les comptes annuels) par publication dans le bulletin national dØsignØ (cid:224) cet effet par l(cid:146)(cid:201)tat membre. En Autriche, le bulletin national dØsignØ (cid:224) cet effet est le supplØment du journal officiel au Wiener Zeitung. Cette obligation s(cid:146)impose aux sociØtØs (cid:224) responsabilitØ limitØe de tous les (cid:201)tats membres et ne constitue donc pas, en soi, une distorsion de concurrence. (cid:192) la suite des recommandations Ømises par le groupe de travail sur la simplification de la lØgislation relative au marchØ intØrieur (SLIM), qui se compose de reprØsentants des (cid:201)tats membres et de la Commission, la Commission Øtudie actuellement des modifications de la premiŁre directive destinØes (cid:224) permettre l(cid:146)exploitation du progrŁs technologique. Bien que l(cid:146)article 3, paragraphe 4, dans sa formulation actuelle, n(cid:146)empŒche pas les (cid:201)tats membres d(cid:146)adopter des moyens modernes de publication, une clarification est nØcessaire, particuliŁrement en ce qui concerne des questions telles que l(cid:146)archivage Ølectronique et l(cid:146)utilisation de l(cid:146)internet. (1) JO L 65 du 14. 3. 1968. (2001/C 46 E/190) QUESTION (cid:201)CRITE E-1298/00 posØe par Mark Watts (PSE) (cid:224) la Commission (19 avril 2000) Objet: ExpØrimentations animales pour les produits cosmØtiques La Commission, qui a annoncØ le 5 avril (IP/00/335) l(cid:146)adoption d(cid:146)une proposition visant (cid:224) modifier la directive du Conseil 76/768/CEE (1) en ce qui concerne l(cid:146)expØrimentation animale pour les produits cosmØtiques, ne pense-t-elle pas que ce projet conduira vraisemblablement (cid:224) exporter ces expØrimentations animales cruelles (cid:224) l(cid:146)extØrieur de l(cid:146)UE et (cid:224) importer et mettre en vente dans l(cid:146)UE les produits rØsultant de ces mØthodes cruelles? Peut-elle indiquer aussi combien de contacts elle a eus avec le secteur industriel intØressØ et avec l(cid:146)Organisation mondiale du commerce au sujet de ce changement de politique projetØ? (1) JO L 262 du 27. 9. 1976, p. 169


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 815/2000 af 19. april 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: L 100/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 4. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 815/2000 af 19. april 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/ 94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af af de multilaterale resultaterne gennemførelsen af handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forord- ning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 20. april 2000. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 19. april 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. 20. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 100/11 til Kommissionens forordning af 19. april 2000 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager BILAG KN-kode Tredjelandskode (1) (EUR/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 068 204 624 999 052 068 999 052 204 999 052 204 212 220 624 999 388 400 404 508 512 528 720 800 804 999 388 512 528 720 804 999 128,3 107,0 87,1 174,8 124,3 104,5 66,8 85,7 75,9 41,5 58,7 82,1 37,2 40,6 33,8 48,9 48,5 80,2 98,6 92,4 81,4 93,7 86,2 126,3 174,4 84,9 102,0 76,9 77,6 78,4 57,3 151,1 88,3 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2543/1999 (EFT L 307 af 2. 12. 1999, s. 46). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: Propuesta de decisión del Consejo relativa a la posición de la Comunidad en el Consejo de Asociación acerca de la participación de la República de Eslovaquia en el programa de acción comunitario «Juventud»

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
EU programme
Slovakia
project evaluation
young person

formats: html pdf

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 19. 04. 2000 COM(2000) 234 final 2000/0083 (ACC) Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO relativa a la posición de la Comunidad en el Consejo de Asociación acerca de la participación de La República de Eslovaquia en el programa de acción comunitario "Juventud" (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS En diciembre de 1999, el Consejo Europeo de Helsinki confirmó el proceso de ampliación iniciado en la reunión celebrada en diciembre de 1997 en Luxemburgo; reiteró la estrategia de preadhesión reforzada definida en 1997, que recoge la participación de los 13 países candidatos en los programas comunitarios como parte importante de dicha estrategia. Por lo que se refiere a los diez países candidatos de Europa Central y Oriental (PECO), los Acuerdos europeos respectivos prevén su participación en los programas comunitarios. Según dichos acuerdos, los Consejos de Asociación correspondientes fijarán las condiciones y modalidades de esta participación. En el campo de la educación, la formación y la juventud, todos los PECO participaron en 1999 en la primera fase de los programas Leonardo da Vinci, Sócrates y "La Juventud con Europa". Algunos países empezaron a participar en estos programas en 1997, otros en 1998 y otros en 1999; esta participación constituye un elemento importante de su proceso de preadhesión. Las decisiones del Consejo de Asociación que fijan las disposiciones de tal participación expiraron el 31 de diciembre de 1999, al mismo tiempo que las decisiones por las que se crean los propios programas. Los programas previos se prolongarán mediante la segunda fase de Leonardo da Vinci, la segunda fase de Sócrates y el nuevo programa Juventud. Las decisiones por las que se establece la segunda fase de Leonardo da Vinci y de Sócrates estipulan que los programas estarán abiertos a la participación de los PECO. El proyecto de Decisión del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se crea el programa de acción comunitario Juventud, en proceso de adopción, recoge una disposición similar. Todos los PECO han ratificado que están dispuestos a participar en los nuevos programas a partir de 2000 y a que una proporción de su contribución financiera se abone con cargo a sus presupuestos nacionales y otra con cargo a la asignación anual de PHARE. A tenor de las conclusiones de la reunión del Consejo Europeo de Luxemburgo de los días 12 y 13 de diciembre de 1997, las contribuciones financieras de estos países aumentan regularmente. A causa de la naturaleza transnacional de estos programas, redunda en interés de todas las partes que las actividades emprendidas en el marco de la primera generación de programas siga ininterrumpidamente en los programas sucesivos. Con objeto de que los PECO puedan participar en estos nuevos programas desde el principio, la Comisión ha presentado una propuesta para la adopción de dos decisiones de los Consejos de Asociación respectivos, una para los dos programas ya en vigor, Leonardo da Vinci II y Sócrates, y otra para el programa Juventud. Así pues, en primer lugar podrán adoptarse las decisiones relativas a Leonardo da Vinci II y Sócrates II, y las relativas a Juventud podrán adoptarse en cuanto entre en vigor la decisión por la que se crea el programa. Los principales aspectos recogidos en los proyectos de decisión de los Consejos de Asociación son los siguientes: 2 • los proyectos e iniciativas presentados por los participantes de los PECO estarán sujetos a las mismas condiciones, normas y procedimientos que los aplicados a los Estados miembros para estos programas, en especial con respecto a la presentación, la evaluación y la selección de las solicitudes y proyectos, las responsabilidades de los organismos nacionales en la ejecución del programa y las actividades relativas al control de su participación en ellos; • de conformidad con lo estipulado en las decisiones del Consejo de Asociación, los PECO aportarán una contribución anual a los programas; si al final del ejercicio los resultados son inferiores a la contribución pagada, ésta no se reembolsará; • conforme a lo dispuesto en las conclusiones de la reunión del Consejo de Europa de Luxemburgo, se invitará a los PECO a participar en los comités del programa en calidad de observadores, en aquellos asuntos que les conciernan; • las decisiones serán aplicables durante la vigencia del programa y entrarán en vigor el día de su adopción. Una rápida adopción de las decisiones del Consejo de Asociación permitiría a los países candidatos seguir integrándose en las redes comunitarias y demás actividades de los ámbitos de la educación, la formación profesional y la juventud sin interrupciones. Por consiguiente, se invita al Consejo a que adopte la propuesta adjunta de Decision del Consejo relativa a la posición de la Comunidad en el Consejo de Asociación acerca de la participación de La República de Eslovaquia en el programa de acción comunitario "Juventud". 3 Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO relativa a la posición de la Comunidad en el Consejo de Asociación acerca de la participación de La República de Eslovaquia en el programa de acción comunitario "Juventud" EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su artículo 149, juntamente con el apartado 2 de su artículo 300, Vista la propuesta de la Comisión, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) (4) El 4 de diciembre de 1995, mediante Decisión del Consejo y de la Comisión, se celebró el Protocolo adicional del Acuerdo europeo por el que se crea una asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República de La República de Eslovaquia, por otra. la República de Eslovaquia puede Según el artículo 1 del Protocolo Adicional, participar en programas marco, programas específicos, proyectos u otras acciones de la Comunidad, en particular en el ámbito de la juventud, y el Consejo de Asociación definirá de conformidad con el artículo 2, las condiciones y modalidades de la participación de Eslovaquia en estas actividades. Tras la adopción de la Decisión 1/98 del Consejo de Asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República de Eslovaquia, por otra1, de 3 de marzo de 1998, Eslovaquia ha participado en la primera fase del programa la juventud con Europa" desde el 1 abril 1998. La Decisión (. /2000/EC) del Parlamento Europeo y del Consejo, de. 2000, por la que se crea el programa de acción comunitario "Juventud"2, y, en particular, su artículo 11, prevé que este programa estará abierto a la participación de los países asociados de Europa Central y Oriental con arreglo a las condiciones fijadas en los Acuerdos europeos, en sus protocolos adicionales y en las decisiones de los respectivos Consejos de Asociación, 1 2 DO L 88 de 24. 3. 1998. p. 49. DO L. de. de 2000, p. [Acuerdo del Comité de Conciliación de 29. 2. 2000]. 4 DECIDE: La posición que adoptará la Comunidad en el Consejo de Asociación instituido por el Acuerdo europeo celebrado entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República de Eslovaquia, por otra, por lo que respecta a la participación de Eslovaquia en el programa de acción comunitario "Juventud", es la que figura en el proyecto de Decisión del Consejo de Asociación que se adjunta. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente 5 Proyecto de DECISIÓN N°. /2000 DEL CONSEJO DE ASOCIACIÓN entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República de Eslovaquia, por otra, de. por la que se adoptan las condiciones y modalidades para la participación de la República de Eslovaquia en el programa de acción comunitario "Juventud" EL CONSEJO DE ASOCIACIÓN Visto el Protocolo adicional del Acuerdo europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República de Eslovaquia, por otra, relativo a la participación de la República de Eslovaquia en los programas de la Comunidad, y, en particular, sus artículos 1 y 21. Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) De conformidad con el Protocolo adicional, la República de Eslovaquia puede participar en programas marco, programas específicos, proyectos u otras acciones de la Comunidad, en particular en el ámbito de la juventud. De conformidad con el artículo 2 del Protocolo adicional, el Consejo de Asociación decidirá las condiciones y modalidades para la participación de La República de Eslovaquia en estas actividades. Tras la adopción de la Decisión 1/98 del Consejo de Asociación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y la República de Eslovaquia, por otra2, de 3 de marzo de 1998, Eslovaquia ha participado en el programa la juventud con Europa" desde el 1 de abril de 1998 y ha expresado su deseo de participar en el nuevo programa Juventud. 1 2 DO L 115 de 9. 5. 1996, p. 43. DO L 88 de 24. 3. 1998, p. 49 6 DECIDE: Artículo 1 La República de Eslovaquia participará en el programa de acción comunitario "Juventud" (denominado en lo sucesivo Juventud) de acuerdo con las condiciones y modalidades fijadas en los anexos I y II, que formarán parte integrante de la presente Decisión. La presente Decisión será aplicable durante la vigencia del programa Juventud, a partir del 1 de enero de 2000. Artículo 2 Artículo 3 La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción por el Consejo de Asociación. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo de Asociación El Presidente 7 ANEXO I Condiciones y modalidades para la participación de la República de Eslovaquia en el programa Juventud 1. 2. 3. 4. 5. 6. Eslovaquia participará en todas las actividades del programa Juventud (denominado en lo sucesivo "el programa") de conformidad, salvo en los casos en que la presente Decisión establezca lo contrario, con los objetivos, criterios, procedimientos y plazos definidos en la Decisión (. /2000/CE) del Parlamento Europeo y del Consejo, de. 2000, por la que se crea el presente programa de acción comunitario. De conformidad con las condiciones establecidas en el artículo 5 de la Decisión por la que se crea el programa Juventud y con las disposiciones relativas a las responsabilidades de los Estados miembros y de la Comisión por lo que se refiere a las agencias nacionales del programa Juventud aprobadas por la Comisión, Eslovaquia proporcionará las estructuras apropiadas a nivel nacional para la coordinación y la organización nacionales de la aplicación del programa, y tomará las medidas necesarias para garantizar la financiación pertinente de esta agencia, que recibirá subvenciones del programa para llevar a cabo sus actividades. Eslovaquia adoptará todas las demás medidas necesarias para garantizar un funcionamiento eficiente del programa a nivel nacional. Eslovaquia abonará cada año una contribución al presupuesto general de las Comunidades Europeas para cubrir los costes de su participación en el programa según lo dispuesto en el anexo II. El Comité de Asociación podrá modificar esta contribución en caso necesario para tener en cuenta la evolución del programa o la capacidad de absorción de Eslovaquia, con objeto de evitar desequilibrios presupuestarios en la ejecución del programa. Las condiciones y modalidades para la presentación, evaluación y selección de solicitudes de las instituciones, organizaciones y particulares de Eslovaquia que pueden optar al programa serán las mismas que las aplicables a las instituciones, organizaciones y particulares de la Comunidad. Cuando la Comisión nombre a expertos independientes de acuerdo con lo establecido en la decisión pertinente por la que se crea el programa para colaborar en la evaluación del proyecto, podrá seleccionar a expertos eslovacos. Con objeto de garantizar la dimensión comunitaria del programa, los proyectos y actividades deberán incluir como mínimo un socio de uno de los Estados miembros de la Comunidad para poder optar a la ayuda financiera comunitaria. Por lo que respecta a las acciones que van a gestionarse de manera descentralizada, así como la ayuda financiera para las actividades de la agencia nacional creada de acuerdo con lo establecido en el punto 2, los fondos se asignarán a Eslovaquia teniendo en cuenta el desglose presupuestario anual del programa decidido en la Comunidad y la contribución de Eslovaquia al programa. El importe máximo de la ayuda financiera concedida para las actividades de la agencia nacional no sobrepasará el 50% del presupuesto del programa de trabajo es esta agencia. 8 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. En el marco de las disposiciones existentes, los Estados miembros de la Comunidad y Eslovaquia harán todo lo posible para facilitar la libre circulación y la residencia de los jóvenes y las demás personas que pueden optar a estos programas a efectos de participar en las actividades cubiertas por la presente Decisión que se desplacen entre Eslovaquia y los Estados miembros de la Comunidad. Los bienes y servicios destinados a las actividades previstas por la presente Decisión estarán exentos en Eslovaquia de impuestos indirectos, derechos de aduana, prohibiciones y restricciones a la importación y exportación. Sin perjuicio de las responsabilidades de la Comisión y del Tribunal de Cuentas de la Comunidad Europea en relación con el control y la evaluación del programa en virtud del artículo 13 de la Decisión por la que se crea, la participación de Eslovaquia en el programa será objeto de control permanente sobre la base de una colaboración entre Eslovaquia y la Comisión de las Comunidades Europeas. Eslovaquia presentará informes a la Comisión y participará en las otras actividades específicas elaboradas a tal efecto por la Comunidad. De acuerdo con los reglamentos financieros de la Comunidad, las disposiciones contractuales celebradas con o por entidades eslovacas se referirán a la realización de controles y auditorías por parte de la Comisión y el Tribunal de Cuentas o bajo su autoridad. Las auditorías financieras podrán realizarse con la finalidad de controlar los gastos e ingresos de tales entidades en relación con las obligaciones contractuales para con la Comunidad. En aras de la cooperación y el interés mutuo, las autoridades eslovacas pertinentes proporcionarán la asistencia que sea razonable y practicable que pueda ser necesaria o útil habida cuenta de las circunstancias para la realización de esos controles y auditorías. Las disposiciones relativas a las responsabilidades de los Estados miembros y de la Comisión por lo que se refiere a las agencias nacionales Juventud aprobadas por la la Comisión y la Comisión, serán aplicables a las relaciones entre Eslovaquia, agencia nacional Eslovaquia. En caso de irregularidad, negligencia o fraude imputable a la agencia nacional Eslovaquia, las autoridades eslovacas serán responsables de los importes no recuperados. Sin perjuicio de los procedimientos mencionados en el artículo 8 de la Decisión por la que se crea el programa Juventud, los representantes eslovacos participarán como observadores en el comité del programa en aquellos asuntos que les conciernen. Este comité se reunirá sin los representantes eslovacos para el resto de los asuntos y en el momento de las votaciones. La lengua utilizada en los procedimientos relativos a las solicitudes, contratos, informes que deban presentarse y otros aspectos administrativos del programa será una de las lenguas oficiales de la Comunidad. Tanto la Comunidad como Eslovaquia podrán terminar en cualquier momento las actividades amparadas en la presente Decisión notificándolo por escrito con doce meses de antelación. Los proyectos y actividades en curso en el momento de la terminación proseguirán hasta su finalización en las condiciones establecidas en la presente Decisión. 9 ANEXO II Contribución financiera de la República de Eslovaquia al programa Juventud 1. 2. La contribución financiera que deberá abonar La República de Eslovaquia al presupuesto de la Unión Europea para participar en el programa Juventud en 2000 será de 1 343 000 €. El Consejo de Asociación decidirá durante el año 2000 la contribución que deberá abonar Eslovaquia en los siguientes ejercicios del programa. fondos PHARE necesarios Eslovaquia abonará un porcentaje de la contribución mencionada con cargo al presupuesto nacional eslovaco y otro con cargo a la dotación anual PHARE de Eslovaquia. A reserva de los procedimientos PHARE en materia de programación, transferirán a Eslovaquia mediante un los memorándum de financiación independiente. Añadidos al porcentaje procedente del presupuesto nacional eslovaco, estos fondos constituirán la contribución nacional del país, con cargo a la cual se efectuarán los pagos en respuesta a las solicitudes de fondos anuales de la Comisión. se 3. Los fondos de PHARE se solicitarán de acuerdo con el calendario siguiente: € - 926 800 como contribución al programa Juventud en el 2000. 4. 5. La contribución restante de Eslovaquia se cubrirá con cargo al presupuesto nacional del país. El reglamento financiero aplicable al presupuesto general de las Comunidades Europeas se aplica igualmente a la presente Decisión, en particular por lo que respecta a la gestión de la contribución de Eslovaquia. Los gastos de viaje y las dietas de los representantes y expertos eslovacos por su participación en los trabajos de el comité mencionado en el punto 11 del anexo I u otras reuniones relacionadas con la ejecución del programa serán reembolsados por la Comisión sobre la misma base y con los mismos procedimientos utilizados actualmente para los representantes y expertos de los Estados miembros de la Unión Europea. Tras la entrada en vigor de la presente Decisión y al principio de cada ejercicio siguiente, la Comisión enviará a Eslovaquia una solicitud de fondos correspondiente a su contribución al programa regulado por la presente Decisión. Esta contribución irá expresada en euros y se abonará en una cuenta bancaria de la Comisión, en euros. Eslovaquia abonará su contribución de conformidad con las solicitudes de fondos: – antes del 1 de mayo, el porcentaje financiado con cargo a su presupuesto nacional, siempre que la Comisión envíe la solicitud de fondos antes del 1 de abril, o a más tardar un mes después del envío de la solicitud de fondos si éste se efectúa con posterioridad; 10 – antes del 1 de mayo, el porcentaje financiado con cargo a PHARE, siempre que se hayan enviado a Eslovaquia las sumas correspondientes con antelación a esta fecha, o a más tardar dentro de los 30 días siguientes al envío de los fondos a Eslovaquia. Todo retraso en el pago de la contribución dará lugar a un pago por Eslovaquia de intereses sobre el importe restante a partir de la fecha de vencimiento. El tipo de interés será el aplicado por el Banco Central Europeo, en la fecha de vencimiento, para sus operaciones en euros, incrementado en un 1,5%. 11 FICHA FINANCIERA 1. DENOMINACIÓN DE LA ACCIÓN Participación de la República Eslovaca en el programa Juventud 2. LÍNEA PRESUPUESTARIA B7-030 Ayuda económica a los países asociados de Europa Central y Oriental 6091 Ingresos procedentes de la participación de los países asociados de Europa Central y Oriental en los programas de la Comunidad 3. FUNDAMENTO JURÍDICO Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, su artículo 149, conjuntamente con el segundo guión del apartado 2 de su artículo 300. El Protocolo adicional del Acuerdo europeo con la República Eslovaca, que prevé su participación en los programas de la Comunidad. La Decisión (. /2000/CE) del Parlamento Europeo y del Consejo, de. de 2000, por la que se establece el programa Juventud, y, en particular, su artículo 11. 4. 4. 1 DESCRIPCIÓN DE LA ACCIÓN Objetivo general El Protocolo adicional del Acuerdo europeo con la República Eslovaca prevé su participación en los programas comunitarios en numerosos ámbitos, entre ellos la juventud. Esta participación contribuirá a la aplicación de las disposiciones sobre la cooperación económica y técnica del Acuerdo europeo y permitirá al mismo tiempo a Eslovaquia familiarizarse con los métodos y procedimientos de los programas comunitarios. Eslovaquia ha participado en el programa "La Juventud con Europa" desde el 1 de abril de 1998. Con arreglo a la Comunicación de la Comisión "Agenda 2000" de 16. 7. 1997 y a las conclusiones del Consejo Europeo de Luxemburgo, la participación de Eslovaquia en este programa forma parte de la estrategia de preadhesión reforzada que ayuda a este país a prepararse para su futura adhesión a la Unión. El proceso de toma de decisiones para la apertura de programas exige una decisión del Consejo de Asociación entre la Unión y Eslovaquia. La Decisión del Consejo de Asociación de 3 de marzo de 1998 por la que se establecía la participación de Eslovaquia en este programa expiró el 31 de diciembre de 1999. 12 El objetivo del presente proyecto de nueva Decisión del Consejo de Asociación es que Eslovaquia continúe participando y que exista una continuidad entre el nuevo programa Juventud y su predecesor. La nueva Decisión, al igual que la primera, fija condiciones, en especial por lo que respecta a la contribución financiera de Eslovaquia, y disposiciones prácticas relativas a la participación en este programa. 4. 2 Plazo y modalidades de renovación Hasta la terminación del programa comunitario en cuestión, es decir, hasta el 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 CLASIFICACIÓN DEL GASTO O DEL INGRESO Gasto no obligatorio Créditos disociados Tipo de ingresos contemplados Dado que el artículo 3 del Acuerdo europeo prevé que la propia Eslovaquia pague el coste de su participación, se le invitará a abonar su contribución de participación en el programa. Dado que en el mismo artículo se señala que la Comunidad puede completar esta contribución, Eslovaquia contribuirá sólo a una parte con cargo a su presupuesto nacional el resto se tomará de su programa nacional PHARE Los fondos PHARE necesarios se cargarán a la línea B7-030 y se transferirán a Eslovaquia mediante un memorándum de financiación independiente. Añadidos al porcentaje fondos constituirán la procedente del presupuesto nacional eslovaco, estos contribución nacional del país, con cargo a la cual se efectuarán los pagos en respuesta a las solicitudes de fondos anuales de la Comisión. Una vez abonada por Eslovaquia, la contribución total se transferirá a la partida 6091 de ingresos del presupuesto de la UE. 6. NATURALEZA DEL GASTO O DEL INGRESO – – – – Subvención al 100 %. Subvención para cofinanciación con otras contribuciones del sector público o privado. No está previsto el reembolso total o parcial de la contribución comunitaria. Por lo que se refiere a los ingresos, la contribución de Eslovaquia para cubrir los gastos de su participación se inscribe en la partida 6091. Estos ingresos se asignarán a las partidas para gastos del programa de que se trate y, cuando proceda, a las partidas correspondientes de los gastos de funcionamiento. El total de los ingresos previstos figura en el punto 7. 4. 13 7. 7. 1 INCIDENCIA FINANCIERA Método de cálculo del coste total de funcionamiento de la acción (relación entre los costes unitarios y el coste total) Con arreglo al Protocolo Adicional al Acuerdo europeo con Eslovaquia, las disposiciones presupuestarias y financieras del programa de que se trata son las que figuran a continuación; la contribución de Eslovaquia comprende dos elementos: – – los costes de funcionamiento previsibles, que se han calculado de conformidad con el presupuesto del programa (el anteproyecto de presupuesto para Juventud para 2000), la estimación de la capacidad de absorción del país y la experiencia previa de su participación en el programa La Juventud con Europa, los costes de funcionamiento previsibles, correspondientes a las reuniones y misiones. El Importe anual de estos costes asciende a 19 000 €. Eslovaquia usará parte de su programa anual nacional PHARE para completar su presupuesto nacional y financiar su contribución a los costes de funcionamiento. 7. 2 Desglose del coste por partidas € 1 343 000 nacional eslovaco y 926 800 con cargo a PHARE. en 2000, de los cuales 416 200 se financiarán con cargo al presupuesto 7. 3 Gastos de funcionamiento para estudios, expertos, etc. de la parte B del presupuesto p. m. : límite máximo en proporción a los créditos de ese tipo de las asignaciones EUR 15 para el programa Juventud, aunque dentro de los límites permitidos por la parte de la contribución procedente del presupuesto nacional del país. 7. 4 Calendario de créditos de compromiso y de pago Cantidades con cargo a la partida B7-030 € 926 800 en 2000 en créditos de compromiso y en créditos de pago. La previsión anual de ingresos es la siguiente: € 1 343 000 19 000 para gastos administrativos en 2000, de los cuales 1 324 000 para gastos de funcionamiento y 8. DISPOSICIONES ANTIFRAUDE PREVISTAS Todos los contratos, convenios y otros compromisos jurídicos de la Comisión prevén la posibilidad de un control in situ por parte de esta última y del Tribunal de Cuentas. Entre otras cosas, los beneficiarios de las acciones están obligados a presentar informes y fichas de financiación, que se analizarán desde el punto de vista del contenido y de la admisibilidad de los gastos con arreglo al objetivo de la financiación comunitaria. 14 Las disposiciones antifraude de las líneas presupuestarias básicas se aplican, tras su adaptación al caso de los PECO, a la presente línea. 9. 9. 1 ELEMENTOS DE ANÁLISIS COSTE-EFICACIA: Objetivos específicos cuantificables, población destinataria La apertura a Eslovaquia del programa Juventud tiene por objeto permitirle beneficiarse de las misma ventajas que ofrece este programa a los Estados miembros de la Comunidad. El objetivo central de la acción comunitaria en materia de juventud es que todos los ciudadanos europeos puedan desarrollar su capacidad de iniciativa y de creatividad y participar activamente en la sociedad y en la construcción europea. Este objetivo se basa en la creación progresiva de un espacio europeo abierto en el ámbito de la juventud. El objetivo global de la acción comunitaria en el ámbito de la juventud es contribuir al proceso de enseñanza de todos los jóvenes europeos mediante actividades complementarias a las desarrolladas en los Estados miembros o impartidas a nivel comunitario en materia de educación y formación. Los objetivos específicos del programa son los siguientes: – – – – – – promover los intercambios de jóvenes de edades comprendidas entre los 15 y los 25 años de uno o varios Estados miembros; apoyar iniciativas y proyectos innovadores de interés comunitario o de naturaleza transnacional creados por jóvenes para jóvenes, a fin de que éstos desempeñen un papel activo y reconocible en la sociedad y desarrollen sus capacidades personales, creatividad, sentido de la solidaridad e independencia; crear condiciones favorables para la celebración de reuniones de alto nivel y garantizar la calidad de todas las medidas tomadas con arreglo al programa; apoyar la formación de dirigentes de la juventud para que los jóvenes aprovechen las ventajas de las medidas comunes de calidad relacionadas con los objetivos generales del programa; aumentar la cooperación entre los Estados miembros y entre éstos y la Comisión a través de intercambios de experiencias e iniciativas conjuntas a nivel comunitario y apoyar así los esfuerzos de los Estados miembros con objeto de mejorar la calidad de los servicios y las medidas dirigidas a los jóvenes, en especial mediante actividades encaminadas a difundir información sobre los objetivos del programa entre los jóvenes; tratar de reforzar el sentido de la solidaridad, promocionando la participación e integración activa de los jóvenes en la sociedad y estimulando la adquisición, mediante una experiencia de aprendizaje informal, de nuevas cualificaciones y competencias a través de su participación en las actividades del Servicio transnacional Voluntario Europeo para los Jóvenes en favor de las comunidades locales. 15 9. 2 Justificación de la acción – Necesidad de ayuda financiera comunitaria Dado el elevado coste que supone la participación en el programa así como la precaria situación presupuestaria de Eslovaquia, resulta indispensable una intervención de PHARE. – Elección de las modalidades de intervención Gracias a la contribución del presupuesto nacional, completada con la participación de PHARE, la integración de Eslovaquia en el programa permitirá a sus ciudadanos cooperar con sus homólogos de los actuales Estados miembros de la Unión. La integración de los nacionales eslovacos en las redes comunitarias contribuirá sin ninguna duda a la preparación de la adhesión futura de Eslovaquia. – Principales factores de incertidumbre que pueden afectar a los resultados específicos de la acción Dado que los proyectos se seleccionarán en función de criterios cualitativos, la incidencia real sólo podrá medirse en función de la capacidad de respuesta de las organizaciones eslovacas a las convocatorias de propuestas que serán publicadas por la Comisión para el programa. 9. 3 Seguimiento y evaluación de la medida Los procedimientos de control y evaluación que figuran en el programa Juventud (sobre todo en materia de evaluación, tal como se prevé en la decisión por la que se crea el programa) cubrirán también las operaciones financiadas en favor de los beneficiarios eslovacos. 10. GASTOS ADMINISTRATIVOS (PARTE A DE LA SECCIÓN III DEL PRESUPUESTO) La movilización efectiva de los recursos administrativos necesarios será fruto de la decisión anual de la Comisión relativa a la asignación de los recursos, teniendo en cuenta, en particular, el personal y las cantidades adicionales concedidas por la autoridad presupuestaria. 16 10. 1 Incidencia en el número de empleos Tipo de empleo Personal que debe asignarse a la gestión de la operación Fuente Duración Puestos permanentes Puestos temporales Recursos adicionales 2000-2006 Recursos existentes en la DG o departamento afectado Funcionarios o agentes temporales A B C Otros recursos Total 1 1 1 1 10. 2 Incidencia financiera global de los recursos humanos Cantidades Modo de cálculo (coste total de la acción para el período 2000-2006) EUR Funcionarios (*) 756 000 1 hombre x 7 años x 108 000 Agentes temporales Otros recursos Total 756 000 (*) Utilizando los recursos existentes necesarios para gestionar la operación (Cálculo basado en los títulos A1, A2, A4, A5 y A7) 17 10. 3 Aumento de otros gastos de funcionamiento derivados de la operación EUR Línea presupuestaria Cantidades Modo de cálculo (coste total de la acción al año) A7010 - misiones 3 000 1100 EURO x 3 misiones por año A7031 - comités 4 000 Gastos de viaje y dietas para 2 participantes en reuniones de dos días de duración A 7030 - otras reuniones 8 000 Gastos de viaje y dietas para 4 participantes en reuniones de dos días de duración Total 4 000 19 000 Gastos de viaje y dietas para 1 experto participante en 4 reuniones de dos días de duración Los gastos indicados en el cuadro se sufragarán con los ingresos (tercer guión del apartado 2 del artículo 4 del reglamento de financiación) procedentes de la participación de Eslovaquia (ver apartado 3 del punto 5 y apartado 4 del punto 7 de la Ficha Financiera). 18