title: Commission recommendation for the 2000 broad guidelines of the economic policies of the Member States and the Community (drawn up in conformity with Article 99(2) of the Treaty establishing the European Community)

eurovoc_concepts:
economic growth
economic policy
economic union
labour market
sustainable development

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 11. 04. 2000 Bruxelles, den KOM (2000) 214 endelig KOMMISSIONENS HENSTILLING om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politikker for 2000 jf. artikel 99, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab INDHOLDSFORTEGNELSE I. OVERORDNEDE ØKONOMISK-POLITISKE RETNINGSLINJER. 3 1. Indledning. 3 2. Hovedprioriteringer og økonomisk-politiske behov. 4 2. 1 EU's økonomiske situation ved indgangen til det nye årtusind. 4 2. 2 Vigtigste udfordinger. 5 2. 3 Videreudvikling af strategien: styrkelse af EU-økonomiens vækstpotentiel. 7 3. Henstillinger. 9 3. 1 En vækst- og stabilitetsorienteret makroøkonomisk politik. 9 3. 2 Sunde offentlige finanser. 10 3. 3 Forbedring af de offentlige finansers kvalitet og bæredygtighed. 11 3. 4 En passende lønudvikling. 12 3. 5 Fremme af et videnbaseret samfund. 13 3. 6 Effektive produktmarkeder (vare- og tjenestemarkeder). 13 3. 7 Mere integrerede og velfungerende kapitalmarkeder. 14 3. 8 Mere velfungerende arbejdsmarkeder. 15 3. 9 Fremme af en bæredygtig udvikling. 16 II. LANDESPECIFIKKE RETNINGSLINJER FOR DEN ØKONOMISKE POLITIK. 17 1. Belgien. 17 2. Danmark. 19 3. Tyskland. 21 4. Grækenland. 23 5. 6. 7. 8. 9. Spanien. 25 Frankrig. 27 Irland. 29 Italien. 31 Luxembourg. 33 10. Nederlandene. 34 11. Østrig. 36 12. Portugal. 38 13. Finland. 40 14. Sverige. 42 15. Det Forenede Kongerige. 44 2 I. OVERORDNEDE ØKONOMISK-POLITISKE RETNINGSLINJER INDLEDNING 1. I traktaten er det fastsat, at medlemsstaterne skal føre deres økonomiske politik med henblik på at bidrage til virkeliggørelsen af EU's mål og i forbindelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik (artikel 98). Traktaten kræver også, at medlemsstaterne betragter deres økonomiske politikker som et spørgsmål af fælles interesse og samordner dem i Rådet (artikel 99). Med henblik herpå har Rådet årligt siden indledningen af Den Økonomiske og Monetære Unions anden fase1 vedtaget de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik på grundlag af Kommissionens henstilling. De overordnede retningslinjer er et centralt element i samordningen af den økonomiske politik og danner af for medlemsstaternes og EU's generelle politiske målsætninger og retningen i den økonomiske politik. Retningslinjerne har også fået større betydning i betragtning af Rådets rapport om samordning af den økonomiske politik, der blev i godkendt på Det Europæiske Råds møde Helsingfors og Det Europæiske Råds særlige møde om "beskæftigelse, økonomiske reformer og social samhørighed" i Lissabon, hvor man besluttede at afholde et møde om økonomiske og sociale spørgsmål hvert forår. fastlæggelsen grundlag af De foreliggende retningslinjer, der bygger på og udvider den eksisterende strategi, er en konkret udmøntning Lissabon-topmødets konklusioner. Retningslinjerne fokuserer især på langsigtede strukturpolitikkernes mellem- og konsekvenser, på reformer, der skal fremme det økonomiske vækstpotentiel, beskæftigelsen og den sociale samhørighed, og på overgangen til en 1 De første overordnede retningslinjer blev vedtaget i december 1993 før indledningen af ØMU's anden fase den 1. januar 1994. Siden er der blevet vedtaget sådanne retningslinjer hver sommer. 3 inden indgående af Cardiff- videnbaseret økonomi. De enkelte spørgsmål vil blive behandlet mere for rammerne og Luxembourg- processerne. Retningslinjernes ændrede fokus afspejler også Lissabon-konklusionernes klare understregning eksisterende at instrumenter skal forenkles og strømlines. For at forbedre samordningen opfordres Rådet i sine andre til ØKOFIN-Rådets udarbejdelse af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. sammensætninger til at bidrage alle af, af af sin for som rapport udsigter opmuntrende. beskæftigelsen ved udarbejdelsen Baggrunden for de overordnede retningslinjer for 2000 er den økonomiske situation og de i skitseret økonomiske Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2000. Desuden har Kommissionen været opmærksom på behovet for at udvikle synergier mellem de forskellige samordningsprocesser, især retningslinjerne og overvågningen af strukturreformerne. Endelig har sin Kommissionen henstilling for 2000 også benyttet resultaterne og konklusionerne om gennemførelsen af retningslinjerne for 1999. Rapporten konkluderede, at gennemførelsen af de overordnede retningslinjer for 1999 generelt var generelle makroøkonomiske styring var hensigtsmæssig. Udviklingen i arbejdsmarkedsreformerne varierer, idet der i mange medlemsstater blev gennemført en aktiv arbejdsmarkedspolitik, mens det kun var nogle få medlemsstater, der tog fat på at løse problemerne med dagpengesystemerne og de stive regler for jobbeskyttelse. Med hensyn til størst økonomiske gennemførelsen fremskridt af for indre marked og lovgivningen om det liberaliseringen telekommunikations- og elmarkederne. Der kan konstateres en vis, om end utilstrækkelig forbedring inden for kontrol med statsstøtte og udvikling af markederne for risikovillig kapital. På en række andre områder er der kun sket små fremskridt; dette gælder bl. a. håndhævelsen af reglerne for offentlige indkøb samt fremme af F&U og innovation. reformer er der gjort inden Den af 2. HOVEDPRIORITERINGER OG ØKONOMISK-POLITISKE BEHOV 2. 1 EU's økonomiske indgangen ved årtusind situation til det nye skabt solide rammer Arven efter 1990'erne – Igennem de sidste ti år har EU fremmet den økonomiske integration betydeligt og for gennemførelsen af den økonomiske politik. Det indre marked er stort set færdigetableret, og førhen overregulerede erhvervssektorer er nu blevet liberaliseret og udsat for konkurrence. Der er indført en stabilitetsorienteret monetær politik, støttet af fornuftige budgetpolitikker og en rimelig lønudvikling. Euroen har vundet godt fodfæste, og der er skabt overordnede rammer for koordineringen af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken. På trods af denne imponerende indsats var EU's i 1990'erne, økonomiske resultater skuffende både i forhold til tidligere og sammenholdt med USA. Real BNP-vækst i EU-15 og USA % p. a. USA EU-15 6 5 4 3 2 1 0 1960s 1970s 1980s 1990s Kilde: Kommissionens tjenestegrene. i EU Den økonomiske vækst var relativt svag, der skete ingen nettoforbedring i beskæftigelsen, og arbejdsløsheden er stadig større end ved årtiets er Levestandarden begyndelse. gennemsnitlig ca. 35% lavere end i USA til trods for at produktionen pr. arbejdstime nu efter fyrre års efterslæb er næsten den samme som i USA. Den store forskel i per capita-indkomsten kan tilskrives den delvis stagnerende beskæftigelses- erhvervsfrekvens. og Realinvesteringerne i EU steg næsten heller ikke i 1990'erne, hvilket medførte et yderligere fald i investeringskvoten, mens realinvesteringerne i USA næsten blev fordoblet. lave og de og rammebetingelserne Paradokset mellem den imponerende forbedring af beskedne økonomiske resultater er tegn på de alvorlige makroøkonomiske ubalancer og de usmidige strukturer, der gjorde sig gældende i begyndelsen af det foregående årti. Det afspejler til dels også de sent påbegyndte økonomiske reformer i mange medlemsstater, og den tid det tager, før et rimeligt policy-mix begynder at slå igennem. I denne forbindelse skal det bemærkes, at flere medlemsstater har oplevet en imponerende økonomisk udvikling i det seneste årti. Selv om Tendenser i levestandard og arbejdsproduktivitet, EU-15 (KKS; USA = 100) % 100 95 90 85 80 75 70 65 60 55 50 45 BNP pr. arbejdstime BNP pr. indbygger BNP pr. beskæftiget 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 Kilde: Kommissionens tjenestegrene. 4 Bidrag til vækst i EU-15 % Real BNP-vækst Indenlandsk efterspørgsel Nettoeksport 4 3 2 1 0 -1 -2 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Kilde: Kommissionens tjenestegrene. det understøttes De lysere økonomiske udsigter afspejler til dels en række gunstige konjunkturbestemte faktorers indflydelse. De skyldes dog især en vellykket makroøkonomiske styring, der i stadig stigende grad tilfredsstillende af strukturpolitiske klima. Hvis de foreliggende retningslinjer vil EU's økonomi kunne komme ind i en positiv udvikling med stærk vækst i produktionen, stor tillid og høj jobskabelse. Under disse betingelser skulle en årlig økonomisk vækstrate på ca. 3% for EU som helhed være realistisk for de kommende år. følges målbevidst, 2. 2 Vigtigste udfordringer står de europæiske På denne baggrund beslutningstagere over for nye udfordringer og muligheder i de kommende år. De vigtigste udfordringer består i en tilbagevenden til fuld til en videnbaseret beskæftigelse, overgang økonomi, hastig en virkningerne befolkningsældning og en forbedring af den sociale samhørighed. Disse problemer gør sig gældende for samtlige medlemsstater, men der er markante forskelle med hensyn til problemernes omfang og i hvor høj grad de enkelte lande har forberedt sig på at løse dem. af af oplevede 1990'erne, i de fleste også var berørt af afmatningen begyndelsen de efterfølgende et stærkt opsving, der mindskede arbejdsløsheden betydeligt, i visse tilfælde til niveauer, man ikke havde set siden begyndelsen af 1970'erne. Selv om landespecifikke faktorer også spillede ind, er det fælles for disse lande, at en hurtig makroøkonomisk tilpasning blev gennemført sideløbende med en omfattende strukturreformpakke, og at denne strategi blev gennemført målbevidst. kapacitet På vej ind i en positiv udvikling – Siden forsommeren 1999, hvor de sidste overordnede økonomiske retningslinjer blev vedtaget, har EU været præget af et stadig mere solidt og bredt funderet økonomisk opsving. Under indflydelse af stimulerende makroøkonomiske politikker, en konkurrencedygtig eurokurs og en voksende global økonomisk aktivitet forventes opsvinget at tage yderligere til i det indeværende og det kommende år. Med den fortsat betydelige uudnyttede og arbejdsmarkederne i de fleste medlemsstater og udsigterne til et rimeligt opsving i investeringerne, skulle man kunne opleve en kraftig vækst uden at støde på kapacitetsbegrænsninger og uden at hvis skabe lønudviklingen som ventet holder sig på et rimeligt niveau. I lande, som er længere fremme i konjunkturforløbet, er der dog visse tegn på flaskehalse og risiko for overophedning. Den markante depreciering af euroen og den kraftige stigning i oliepriserne peger desuden i retning af øget risiko for importeret inflation. spændinger, inflatoriske vare- på Jobskabelsen har fortsat været kraftig, idet væksten har været mere jobintensiv, og dette har medført en gradvis faldende arbejdsløshed. På baggrund af de gunstige vækstudsigter, den fortsatte tilgang til de mere arbejdskraftintensive servicesektorer og bestræbelserne på at forbedre det effektive udbud af arbejdskraft, forventes der fortsat en kraftig vækst i beskæftigelsen og dermed en yderligere nedgang i arbejdsløsheden. 5 til et stadig ca. 9% høj med Tilbagevenden Genskabelse af fuld beskæftigelse – Selv om arbejdsløsheden gradvis falder, er den stadigvæk uacceptabelt af EU's arbejdsstyrke og en betydelig kønsbetinget forskel i de fleste medlemsstater. Desuden er EU's beskæftigelses- og erhvervsfrekvens lav, især for kvinder og ældre arbejdstagere i mange lande. At en stor befolkningsandel ikke er beskæftiget, medfører betydelige økonomiske og sociale fuld omkostninger. vigtigt er derfor beskæftigelse økonomisk og socialpolitisk mål, som især indebærer jobskabelse inden for servicesektoren og øget erhvervsfrekvens for kvinder og ældre arbejdstagere. Som det blev understreget på Det Europæiske Råds særlige møde i Lissabon, er det overordnede mål at øge beskæftigelsen fra gennemsnitlig 61% i dag til 70% inden 2010 og at øge beskæftigelsen for kvinder fra gennemsnitlig 51% i dag til over 60% inden 2010 for EU som helhed. Gennemførelsen af disse målsætninger på mellemlang til lang sigt vil ikke blot medvirke til en permanent stærkere økonomisk vækst i EU, men også i væsentligt omfang bidrage til at lette og medlemsstaternes effektiv til socialsikringssystemer bekæmpelse af social udstødelse. offentlige og finanser en vækst, beskæftigelsen vigtigere drivkraft produktiviteten, Fremme af overgangen til en videnbaseret økonomi – Innovation og videnakkumulering for bliver stadig en den konkurrenceevnen, økonomiske og levestandarden. Alligevel er EU bagefter USA, både når det gælder innovationskapacitet, hvor forskellen er vokset siden midten af 1990'erne, og når det gælder produktion og udbredelse af informations- og kommunikationsteknologier (ICT). Desuden er der en alvorlig mangel på kompetence, især inden for de videnskabelige og teknologiske sektorer, ligesom der er mangel på grundlæggende ICT-kendskab hos arbejdstagere for og mangel inden informationssamfundet. dette af tilpasning af de problem vil derfor kræve økonomiske ressourceallokering mellem sektorer, virksomheder og erhverv samt en bedre tilpasning mellem kompetence og job. strukturer, eksperter Løsning på Forberedelse til befolkningsældningen – EU forventes efter 2010 at opleve en betydelig stigning i antallet af ældre, der ikke er erhvervsaktive, og et fald i arbejdsstyrken. Bortset fra de potentielt kraftige virkninger på den samlede opsparing vil den voksende forsørgerbyrde få betydelige følger Beskæftigelse i EU-15 % Samlet beskæftigelsesfrekvens Kvinders beskæftigelsesfrekvens 75 70 65 60 55 50 45 40 35 30 % Forsørgerbyrde i EU-15 I alt Ældre 80 70 60 50 40 30 20 10 0 1970 1975 1980 1985 1990 1995 1980 1990 2000 2010 2020 2030 2040 2050 Kilde: Kommissionens tjenestegrene. Note: Samlet forsørgerbyrde = andelen af personer i aldersgrupperne 0-14 og 65+ divideret med befolkningen i den arbejdsdygtige aldersgruppe 15-64 år. Ældreandelen = andelen af personer i aldersgruppen 65+ divideret med befolkningen i den arbejdsdygtige aldersgruppe 15-64 år. Kilde: Kommissionens tjenestegrene. 6 forsørgerbyrde vil betyde for arbejdskraftens bidrag til den økonomiske vækst og de offentlige finansers holdbarhed. En voksende lavere økonomisk vækst, medmindre den opvejes af kraftige produktivitetsstigninger. Med hensyn til befolkningsældningens budgetmæssige virkninger forventes en uændret politik at føre til store stigninger i udgifterne til offentlige pensions- og sundhedssystemer. For at løse dette problem må hver medlemsstat udvikle en samlet strategi, herunder foranstaltninger til sikring af holdbare offentlige finanser, reform af pensions- og af sygesikringsordninger erhvervsfrekvensen, ældre arbejdstagere. På denne baggrund opfordrede Det Europæiske Råd i Lissabon til et stærkere samarbejde mellem medlemsstaterne, især om den langsigtede udvikling i socialsikringen. og især fremme blandt Forbedring af den sociale samhørighed – Selv om EU's borgere gennemsnitlig har en høj levestandard og et højt socialt beskyttelsesniveau, er social udstødelse stadig et særdeles udbredt fænomen. Arbejdsløsheden er fortsat hovedårsag til social udstødelse i EU. Social udstødelse skyldes specielt, at der er mange langtidsledige, og at arbejdsløsheden er stærkt koncentreret - i bestemte regioner eller kommuner og inden for bestemte sociale grupper eller kategorier af arbejdstagere. Selv om social udstødelse er mere end et arbejdsmarkedsspørgsmål, er et arbejde dog den bedste beskyttelse mod det. Den bedste måde, hvorpå den økonomiske politik kan bidrage til social integration, er derfor ved at skabe bedre for en høj rammebetingelser beskæftigelse og en lav arbejdsløshed. 2. 3 Udvikling styrkelse af vækstpotentiel strategien: af EU-økonomiens Udfordringerne i forbindelse med genskabelse af fuld beskæftigelse, etablering af en videnbaseret økonomi, forberedelse til befolkningsældningen og sikring af den sociale samhørighed er indbyrdes forbundne og skal løses gennem en sammenhængende og overordnet økonomisk- politisk strategi på mellemlang eller lang sigt. Denne strategi skal især tage sigte på at forbedre skabe høje EU-økonomiens ikke-inflatoriske vækstrater over en længere periode. Selv om der i forbindelse med det nuværende konjunkturopsving kan forventes betydelige fremskridt med hensyn til løsning af udfordringerne, er det vanskeligt at se, hvorledes denne udvikling kan opretholdes over tid uden en væsentlig stigning i EU-økonomiens potentielle produktion. EU-landenes politikker bør derfor tage sigte på: evne til at ● ● ● ● at opretholde vækst- og stabilitetsorienterede makroøkonomiske politikker at fremme udviklingen af den videnbaserede økonomiske aktivitet fremskynde gennemgribende at og omfattende reformer af vare-, kapital- og arbejdsmarkederne, og at modernisere socialsikringsordningerne. Investeringer i EU-15 % af BNP 30 25 20 15 10 5 0 1970 Samlede investeringer Private investeringer Offentlige investeringer 1975 1980 1985 1990 1995 2000 Kilde: Kommissionens tjenestegrene. 7 (iv) fremme en rimelig lønudvikling (v) fremme en videnbaseret økonomi (vi) sikre effektive vare- og tjenestemarkeder (vii) styrke kapitalmarkederne gennem yderligere integration og udvikling (viii) styrke arbejdsmarkederne, og (ix) fremme en holdbar udvikling. * * * Medlemsstaterne står generelt over for de samme udfordringer og behov, og de generelle anbefalinger i punkt 3 gælder derfor dem alle. Samtidig er der stor forskel på medlemsstaternes økonomiske resultater og udsigter, og på deres strukturer og institutioner. Dette betyder, at prioriteringerne inden for den samlede strategi varierer noget fra medlemsstat til medlemsstat. Disse prioriteringer er behandlet i del II, der omfatter økonomiske de i denne forbindelse retningslinjer. Det skal bemærkes, at medlemsstaterne er i gang med at revidere deres nationale handlingsplaner for beskæftigelsen under hensyn til retningslinjerne for beskæftigelsen for 2000. De landespecifikke retningslinjer, hvad arbejdsmarkedsspørgsmålene angår, supplerer derfor for beskæftigelsen for 2000 og danner grundlag for gennemførelsen af de reviderede nationale handlingsplaner. retningslinjerne landespecifikke markeder og betyde, Foranstaltningerne på disse fire områder er alle af stor betydning. De er indbyrdes forbundne, støtter gensidigt hinanden og skal gennemføres samtidigt for at kunne løse udfordringerne. Sunde makroøkonomiske forhold er det bedste grundlag for hurtigst muligt at kunne udnytte alle fordelene ved at gå over til en videnbaseret økonomi og ved de økonomiske reformer. Omvendt vil effektivt moderne fungerende socialsikringsordninger de at makroøkonomiske politikker virker bedre. Det indebærer, at en effektiv økonomisk-politisk indsats er nødt til at være vidtfavnende, så vil den bedre kunne give forbrugerne og investorerne skabe positive tillid og dermed hurtigere virkninger. Den udtrykkelige sammenhæng mellem behovet for reformer og gennemførelsen af EU's vigtigste målsætninger, fuld beskæftigelse og social samhørighed, vil betyde, at denne strategi og de ændringer, den indebærer, vinder større støtte hos borgerne. især Hovedlinjerne i strategien er skitseret nedenfor, og de specifikke anbefalinger er anført i punkt 3. Denne strategi bør følges målbevidst af alle beslutningstagere og gennemføres samordnet, for at man kan opnå et velafvejet og omfattende for policy-mix, der og jobskabelse, videnakkumulering social og integration. Strategien skal: innovation større for styrker betingelserne for (i) vækst- sikre makroøkonomiske politikker og stabilitetsorienterede (ii) opretholde sunde offentlige finanser (iii) forbedre de offentlige finansers kvalitet og holdbarhed 8 3. HENSTILLINGER 3. 1 En vækst- og stabilitetsorienteret makroøkonomisk politik Det makroøkonomiske policy-mix spiller en afgørende rolle for vækst og beskæftigelse og for bevarelse af prisstabilitet. På kort sigt skal det støtte opsvinget og sikre fuld udnyttelse af det nuværende vækstpotentiale. På mellemlang sigt skal det bidrage til at skabe et grundlag, der kan holde økonomien på en bæredygtig, stærk og ikke-inflationær vækst- og beskæftigelsesfremmende vej, bl. a. gennem et passende opsparings- og investeringsniveau. I euroområdet bør et sådant policy-mix omfatte følgende elementer: en pengepolitik, der tager sigte på at bevare prisstabilitet i overensstemmelse med traktaten en vedholdende indsats for så hurtigt som muligt at bringe budgettet tæt på balance eller i overskud og bevare denne situation på mellemlang sigt (se afsnit 3. 2) fortsat en fra ansvarlig arbejdsmarkedets parters side, som sikrer lønudvikling, der harmonerer med en prisstabilitet og jobskabelse (se afsnit 3. 4). adfærd Medlemsstaterne uden for euroområdet, der selv har ansvaret for penge- og valutakurspolitikken, bør ligeledes bevare en stabilitetsorienteret makroøkonomisk politik som grundlag for en vedvarende vækst og jobskabelse. De bør: iv. v. vi. fortsætte den stramme gennemførelse af konvergensprogrammerne føre en penge- og budgetpolitik, der fastholder og om nødvendigt øge prisstabiliteten og de offentlige finansers bæredygtighed. Det vil ligeledes hjælpe lande med at være forberedt på indførelsen af euroen, og bevare en sund penge- og budgetpolitik for at opfylde valutakursforpligtelserne - for de to medlemsstater, der deltager i ERM 2 (Danmark og Grækenland) - eller opfylde inflationsmålet og på den måde skabe betingelser for valutakursstabilitet i de to forfølger direkte medlemsstater, der inflationsmål (Sverige og Det Forenede Kongerige). % Rentesatser, euroområdet Faktisk og konjukturkorrigeret budgetsaldo, euroområdet Langfristede Kortfristede Ledende refinansieringssats Jan-99 Jul-99 Jan-00 % af BNP 1 0. 5 0 -0. 5 -1 -1. 5 -2 -2. 5 Konjunkturkorrigeret budgetsaldo Faktisk underskud 1998 1999 2000 2001 Kilde: Kommissionens tjenestegrene. Kilde: Kommissionens tjenestegrene. 9 i. ii. iii. 6 5 4 3 2 1 0 3. 2 Sunde offentlige finanser iii. linje med Sunde budgetstillinger på stabilitets- og vækstpagten vil give de automatiske stabilisatorer fuldt råderum uden risiko for at overskride grænsen for budgetunderskuddet, dvs. 3% af BNP. Det vil ligeledes bidrage til at holde et lavt renteniveau, øge investeringerne, yderligere nedbringe forholdet mellem den offentlige gæld og BNP og styrke investorernes tillid takket være en øget troværdighed for ØMU'ens budgetrammer. Da det forventes, at væksten i produktionen vil ligge over det potentielle niveau, bør man undgå en procyklisk udvikling af finanspolitikken. Da budgetprognoserne ikke tyder på en for euroområdet og hele EU, er det nødvendigt med en yderligere budgetkonsolidering. Da den økonomiske og budgetmæssige situation er forskellig i medlemsstaterne, skal timingen og hastigheden for en yderligere tilpasning forhold. Generelt opfordres afpasses medlemsstaterne imidlertid til: forbedring af den underliggende efter nationale situation i. ii. at til vækst at udnytte den bedre end forventede opnå økonomiske budgetstillinger i 2000, der ligger klart under målene i de ajourførte stabilitets- og i konvergensprogrammer; overensstemmelse med års henstilling om at koncentrere budget- justeringen i begyndelsen af år 2000, og det skulle være absolut muligt i de fleste medlemsstater, da resultaterne i 1999 var bedre end forventet sidste det er opnå budgetstillinger tæt på balance eller i tidligere end planlagt overskud i de ajourførte stabilitets- og konvergens- programmer, således at der senest i 2001 opnås en tilstrækkelig margen til at klare følgerne af en ugunstig konjunkturmæssig udvikling fortsætte nødvendigt budget- om konsolideringen ud over minimums- kravene i stabilitets- og vækstpagten for på den måde at skabe en yderligere margen for konjunkturmæssig stabilisering, give mulighed for at klare en eventuel uventet budgetmæssig udvikling, sikre en hurtigere nedbringelse af gælden og være klar til de budgetmæssige udfordringer som følge af befolkningens aldring. Den offentlige sektors samlede nettolångivning(+)/nettolåntagning(-) i de ajourførte stabilitets- og konvergensprogrammer (% af BNP) Dato1) 19992) 2000 2001 2002 2003 Stabilitetsprogrammer B D E F4) IRL I L NL5) A P 12/99 12/993) 01/00 01/00 12/99 01/00 02/00 11/99 03/00 02/00 FIN 09/99 EUR-11 12/99 12/99 11/99 12/99 DK EL S UK6) EU-15 -0. 9 -1. 1 -1. 1 -1. 8 2. 0 -1. 9 2. 4 0. 5 -2. 0 -2. 0 2. 3 -1. 2 3. 0 -1. 6 1. 9 1. 2 -0. 6 -1. 0 -1. 0 -0. 8 -1. 7 1. 2 -1. 5 2. 5 -0. 6 -1. 7 -1. 5 4. 7 -1. 1 -0. 5 -1. 5 -0. 4 -1. 2 2. 5 -1. 0 2. 6 -1. 3 -1. 5 -1. 1 4. 2 -1. 0 Konvergensprogrammer 2. 1 -1. 2 2. 1 0. 2 -0. 7 2. 2 -0. 2 2. 0 0. 2 -0. 6 0. 0 -1. 0 0. 1 -0. 7 2. 6 -0. 6 2. 9 -1. 1 -1. 4 -0. 7 4. 6 -0. 6 2. 3 0. 2 2. 0 -0. 1 -0. 3 0. 2 -0. 5 0. 2 -0. 3 n. a. -0. 1 3. 1 n. a. -1. 3 -0. 3 4. 7 -0. 2 2. 5 n. a. n. a. -0. 4 -0. 2 1) Vedtagelsesdato. 2) Resultat. 3) Tillæg til det ajourførte stabilitetsprogram fra februar 2000. 4) Gunstigt scenario; forsigtige scenarier: henholdsvis -1,3, -0,9 og -0,5% af BNP i årene 2001 til 2003. 5) Forsigtigt scenario; programmet indeholder også et mellemliggende og et gunstigt scenario. Prognoserne for sidstnævnte er henholdsvis -½ og 0% af BNP i årene 2001 og 2002. 6) Resultat for 1999-kalenderåret. Programdata for finansårene. Kilde: Kommissionens tjenestegrene. 10 3. 3 Forbedring af de offentlige finansers kvalitet og bæredygtighed og styrke økonomiens De nuværende gunstige økonomiske udsigter giver mulighed for at gennemføre omfattende reformer, der medfører en udgiftsomlægning og en skattelettelse, samtidig med at budgetkonsolideringen styrkes. Sammensætningen og kvaliteten af budgetkonsolideringen bidrager til at fremme beskæftigelsen og sikre, at ØMU'en fungerer gnidningsløst. Det er nødvendigt at omlægge de offentlige udgifter for at støtte investeringerne i fysisk og human vækstpotentiale. kapital Skattereformer, der tager sigte på at lette skattebyrden og fjerne skatteforvridninger, vil i høj grad bidrage til at øge vækst- og beskæftigelsespotentialet. Endvidere skal så de kan klare de skattesystemerne udfordringer, der følger af økonomisk integration og den teknologiske udvikling. Det er vigtigt, at de sociale sikringssystemer støtter de økonomiske reformer og tilpasses for at sikre, at det kan betale sig at arbejde, at motivationshæmmende at forhold kvalitetstjenester kan udbydes effektivt. Samtidig skal moderniseringen af velfærdsstaten sikre, at fremkomsten af “den nye økonomi” ikke øger de nuværende sociale problemer social udelukkelse og fattigdom. Der er behov for på mellemlang og lang sigt at sikre bæredygtige offentlige finanser, samtidig med at der tages højde for demografiske og andre langsigtede strukturelle udviklinger. Medlemsstaterne bør: forbindelse med arbejdsløshed, indrettes, fjernes, og i i. ii. iii. forbedre gennem budgetstillingerne udgiftstilbageholdenhed snarere end via skatteforhøjelser indføre eller forbedre de mekanismer og institutioner, der medvirker til at holde udgiftsniveauet under kontrol, således at skatterne kan nedsættes, uden at det hindrer opnåelse eller fastholdelse af sunde budgetstillinger; i den forbindelse bør der mellemsigtede fastsættes retningslinjer i primærudgifterne, at udgifts- stigningen i faste priser ligger godt under i faste priser på produktionsstigningen mellemlang sigt stramme for den årlige vækst således omlægning af de offentlige udgifter til fordel for investeringer i anlægskapital og menneskelig kapital, F&U, innovation og informationsteknologier og til fordel for udgifter til en aktiv arbejdsmarkedspolitik i overensstemmelse med beskæftigelsesretningslinjerne. Samlede offentlige udgifter og indtægter, EU-15 % af BNP Samlede offentlige udgifter Samlede offentlige indtægter Skattetryk 54 52 50 48 46 44 42 40 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Kilde: Kommissionens tjenestegrene. iv. for at nyvurdere dagpengesystemerne fremme nyvurdere beskæftigelsen, pensions- og sundhedssystemerne, så de bliver mere effektive og tager højde for befolkningens aldring nedsætte det samlede skattetryk især på de laveste indkomster inden for rammerne af en fortsat budgetkonsolidering gøre skattesystemerne mere effektive og at udvide gennemsigtige, bl. a. skattegrundlaget, skatte- procenterne og sikre hensigtsmæssige inddrivelsesprocedurer ved nedsætte iværksætte reformer af momssystemet for at forenkle og modernisere de eksisterende regler og sikre en mere ensartet anvendelse af de gældende bestemmelser og en styrkelse af det administrative samarbejde. Afslutte de igangværende drøftelser om beskatning af e-handel, der kan medvirke til at sikre, at det indre marked fungerer harmonisk, og til arbejde videre med skattekoordineringen for at undgå skadelig skattekonkurrence; i nå overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i december 1999. i Helsingfors enighed om skattepakken v. vi. vii. viii. 11 med prisstabilitet. sikre, at de nominelle lønstigninger er forenelige I euroområdet betyder det, at de samlede lønstigninger skal være forenelige med målet om at holde prisstigningerne inden for ECB's prisstabilitetsmålsætning; selv om der kan være imellem at medlemsstaterne, lønudviklingen på nationalt niveau er afpasset efter de nationale økonomiske forhold forskelle er det vigtigt, af og i de betyder, kapacitets- at mulighederne sikre, at reallønsstigningerne er tilpasset arbejdsproduktivitetsstigningerne og samtidig tage højde for om nødvendigt at fastholde øge efterfølgende rentabiliteten og investeringer. beskæftigelsesfremmende for Det reallønsstigninger lande, hvor produktivitetsstigningen er faldende, vil være begrænset. Konkret betyder det, at nedsat arbejdstid ikke bør føre til en stigning i de reale bruttolønomkostninger pr. enhed. For at en øget rentabilitet kan føre til flere investeringer i EU, er det vigtigt at skabe et investeringsfremmende miljø hvad angår efterspørgselsudvikling, arbejdsmarkedsbetingelser, beskatning og retlige rammer at der overenskomst- ved sikre, til tages forhandlingerne forskellene (kvalifika- i produktiviteten tioner eller geografisk område), når lønniveauet skal fastsættes, og hensyn fortsætte en politik, der tager sigte på at nedbringe forskellen mellem mænds og lønninger, der skyldes de facto kvinders diskriminering. EU bør ligesom medlemsstaterne sikre en stram budgetdisciplin. Det gælder alle finansielle områder, samtidig med at den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren skal overholdes; der bør være en fleksibel allokering af fællesskabsressourcer for at fremme den økonomiske virkning af EU- budgettet. 3. 4 En passende lønudvikling og økonomiske i medlemsstaterne bør afspejle de Lønudviklingen forskellige beskæftigelsesmæssige situationer. Regeringerne kan skabe de rette betingelser, der kan fremme forhandlingerne mellem arbejdsmarkedets parter. For at til et beskæftigelsesfremmende policy-mix bør arbejdsmarkedets parter fortsætte deres ansvarlige kurs og indgå lønaftaler i medlemsstaterne, der er forenelige med de generelle principper, der fremgår af de overordnede økonomiske retningslinjer for den økonomiske politik. De bør: lønudviklingen kan bidrage % 7 6 5 4 3 2 1 0 Lønudvikling, euroområdet % Nominel løn pr. beskæftiget Nominelle enheds- lønomkostninger Realløn pr. beskæftiget, BNP-deflator 4 3 2 1 0 -1 Arbejdsproduktivitet 1990 1992 1994 1996 1998 2000 Kilde: Kommissionens tjenestegrene. i. ii. iii. iv. 12 3. 5 Skabelse af et videnbaseret samfund Den Europæiske Union er nødt til at forbedre sin innovationsevne som et vigtigt led i bestræbelserne på at forbedre væksten og beskæftigelsen. Men virkningen af innovation og teknologi vil blive beskeden, hvis der ikke samtidig gennemføres en bredere reform af produkt-, kapital- og velfungerende finansmarkeder har afgørende betydning for at styrke innovation og sikre en bedre teknologispredning. Medlemsstaterne bør: arbejdsmarkederne. Konkurrence og i. ii. iii. iv. v. tilvejebringe passende incitamenter for at i øge den private sektors deltagelse finansieringen af F&U-omkostninger, bl. a. ved at bruge skattepolitikken og forbedre risikokapitalmarkederne konkurrencen på produkt- og øge kapitalmarkederne styrke for virksomhedernes incitament til at innovere og fremme spredning af teknologi og information at til sikre en passende offentlig støtte finansiering af grundforskning, oprettelse af forskningsparker og tilvejebringelse af incitamenter til at styrke forbindelserne mellem forskningsinstitutter og erhvervsliv sikre billig og hurtig Internet-adgang fremme træffe foranstaltninger for at mindske opsplitningen af F&U-indsatsen og styrke samarbejdet på EU-niveau for at oprette et innovations- europæisk forsknings- og område; forskningscentrenes etablering af netværk i 2001 og tage skridt til at forsker- mobiliteten i 2002; på grundlag af et kommissionsforslag sikre indførelse af et EU-patentsystem inden udgangen af 2001, og fjerne hindringer for F&U-udgifter (1998) Privat andel af F&U % af BNP EL P E I IRL A B UK DK NL F D FIN 0 1 2 3 S 4 5 NB: Dataene henviser til den del af F&U, der udføres i den private sektor. Kilde: Kommissionens tjenestegrene og OECD. 23 33 50 55 74 50 65 65 60 54 0 60 65 61 75 vi. uddannelse af manglende livslang styrke uddannelsesindsatsen både i det private og det offentlige for at forbedre arbejdskraftens omstillingsevne og undgå arbejdsløshed og social udstødelse på kvalifikationer; grund i fremme informationssamfundets nye opgaver; i 2010 have halveret antallet af 18-24-årige, der kun har en uddannelse på første del af sekundærtrinnet; øge antallet af forskere og ingeniører; sikre, at alle skoler ved udgangen af 2001 har adgang til Internettet og multimedieressourcer, og at der er det nødvendige antal uddannede lærere ved udgangen af 2002; i højere grad anvende informationsteknologi i skolerne. 3. 6 Effektive produktmarkeder (vare- og tjenestemarkeder) Velfungerende produktmarkeder er af afgørende betydning for, at EU-landene fuldt ud kan udnytte de muligheder, der følger af indførelsen af euroen, globaliseringen og den nye teknologi og spille en afgørende rolle i bekæmpelsen af arbejdsløsheden. Der er allerede gjort store fremskridt på dette område, bl. a. som følge af de strukturreformer, der er gennemført i medlemsstaterne, og det fremstød, der følger af Cardiff-processen. Der færrest er fremskridt på tjenestemarkederne. Ved udgangen af 2000 imidlertid gjort 13 er det nødvendigt med en strategi for at fjerne hindringerne for handel med tjenesteydelser. Medlemsstaterne bør: viii. i. ii. iii. iv. v. vi. vii. en sikre effektiv fuldstændig gennemførelse af reglerne for det indre marked, især inden for offentlige indkøb og tekniske standarder og for konkurrence- sikre uafhængighed myndighederne; konkurrence- myndighederne beføjelse til at anvende EF-traktatens artikel 81 (karteller) og 82 (misbrug af dominerende stilling) give statsstøtteniveauet, nedbringe navnlig ad hoc-støtten, og kanalisere denne støtte mod horisontale mål; forbedre kontrollen med statsstøtte og vurderingen af dens effektivitet afslutte liberaliseringen af telemarkedet ved udgangen af 2001, og navnlig indføre øget konkurrence hvad angår lokalnet inden udgangen af 2000 af fremskynde energi liberaliseringen (elektricitet og gas), posttjenester og transport; som et minimum bør der sikres fuld gennemførelse af de fællesskabs- direktiver, der liberaliserer markederne for forsyningstjenester; det skal sikres, at fordelene ved lavere priser og høj kvalitet også straks kommer forbrugerne og brugerne i industrien til gode gennem passende regulering og under hensyntagen til public service-forpligtelser på konkurrencen styrke tjeneste- markederne, navnlig inden for finansielle tjenester, distributionssektoren og tjeneste- træffe til virksomhederne, og ydelser foranstaltninger, den at elektroniske handel fuldt ud kan udvikle sit potentiale således de på administrative lette og navnlig erhvervslivet, mellemstore virksomheder, og udarbejde en strategi for yderligere samordning for at lette de administrative procedurer i 2001 byrder små de træffe foranstaltninger for at gøre den offentlige administration mere effektiv ved i højere grad at anvende de nye management- kommunikations- teknikker (e-handel, Internet, offentlige indkøb online) og ved at fremme gennemsigtige offentlige/private partner- skaber, og og ix. sikre en effektiv gennemførelse af de mange administrative reformer for at opnå til konkrete økonomisk effektivitet. resultater med hensyn 3. 7 Mere integrerede og velfungerende kapitalmarkeder integrerede kapitalmarkeder iværksætterkulturen. Sunde forbedrer Effektive tilrådighedsstillelsen af kapital og gør den billigere. De fremmer gennemførelsen af strukturreformer og støtter på afgørende vis finansielle systemer bidrager ligeledes til makroøkonomisk stabilitet. Siden indførelsen af euroen er der sket opmuntrende fremskridt med af kapitalmarkederne ikke mindst gennem den igangværende gennemførelse finansielle tjenesteydelser og risikovillig kapital. Dette arbejde er en af de vigtigste politiske prioriteter. Det Europæiske Råd i af til Lissabon handlingsplanerne i henholdsvis 2005 og 2003. Det er nødvendigt i så høj grad som muligt at: handlingsplanerne gennemførelse integration opfordrede hensyn fuld for til af lette adgangen til investeringskapital på EU-niveau i så vidt omfang som muligt, små og mellemstore herunder for en hjælp ved virksomheder, “enhedstilladelse for emittenter” af for sikre ved investeringer investorers adgang at til det lette alle fjerne integrerede marked i hindringer passende pensionsfonde, sondringen investorbeskyttelse, mellem private investorer, revurdere adfærdskodeksen og forbedre institutionelle rammerne investorers investeringsaktiviteter en afklare institutionelle for og i. ii. 14 iii. iv. v. vi. vii. viii. yderligere integration fremme af markederne for statsobligationer gennem åbenhed om mere konsultation og -instru- og gældsudstedelsesteknikker menter og en forbedring af markederne for grænseoverskridende salg og tilbagekøb (“repo”) sikre større effektivitet og integration af værdipapirclearing og værdipapirafvikling for at lette og fremme sunde grænse- overskridende aktiviteter bedre for adgang sammenlignelighed sikre for regnskaber fra virksomheder, der har behov integreret kapitalmarked, og give EU mulighed for hurtigt at reagere på udviklingen inden for international regnskabsføring til et investeringer fremskynde skattemæssige foranstaltninger for at fremme oprettelsen af nye firmaer og risikovillig kapital, i ændringer i konkurslovgivningen for at iværksættere en ny chance og give af til foranstaltninger medarbejderes deltagelse fremme sikre et mere intensivt samarbejde mellem lovgivnings- og tilsynsmyndigheder for EU's kapitalmarked, og gøre hurtige fremskridt med de længe eksisterende forslag om overtagelsestilbud og forsikrings- selskabers omstrukturering og konkurs. kreditinstitutters og EU bør bidrage til den internationale finansielle og monetære stabilitet ved at indgå i en effektiv dialog med de væsentligste handelspartnere. EU bør i opbygningen af et internationalt finansielt og monetært system, der er internationa- lisering. tilpasset kapitalmarkedernes ligeledes deltage Venturekapitalinvesteringer, EU i forhold til USA (i mio. EUR) USA EU-15 14000 12000 10000 8000 6000 4000 2000 0 1995 1996 1997 1998 Kilde: EVCA, Venture One. 3. 8 Mere arbejdsmarkeder velfungerende Situationen på arbejdsmarkedet er blevet bedre, men der er store forskelle fra medlemsstat til medlemsstat, bl. a. på grund af forskellige fremskridt med gennemførelsen af strukturreformer og aktive foranstaltninger for at forbedre beskæftigelsesegnetheden. De lande, der har gjort flest fremskridt, høster fordelene i form af højere beskæftigelse og lavere strukturel arbejdsløshed. Der er imidlertid fortsat betydelige problemer. Således er arbejdsløsheden fortsat uacceptabelt høj og koncentreret på visse grupper og områder, og langtidsledigheden udgør en stor procentdel. Den lave beskæftigelsesgrad, navnlig blandt kvinder og ældre, begrænser EU's vækstpotentiale. Den demografiske udvikling i EU vil endvidere betyde stagnation i den erhvervsaktive befolknings vækst. For at klare disse problemer og fuldt ud drage fordel af den videnbaserede økonomi er det nødvendigt at sikre en hurtig og åben gennemførelse af de fire hovedlinjer i retningslinjerne for beskæftigelse. Vægten på investeringer i menneskelige ressourcer er en hovedhjørnesten i den europæiske sociale model. Medlemsstaterne bør:: i. fremme overgangen fra passive til aktive foranstaltninger og træffe forebyggende foranstaltninger for at bremse udviklingen langtids- i ungdomsarbejdsløsheden og i overensstemmelse med ledigheden beskæftigelsesretningslinjerne; navnlig styrke beskæftigelsesegnetheden gennem skattenedsættelser, især til gavn for de 15 af arbejdsløse lavtlønnede; lette adgangen til erhvervs- uddannelse og livslang uddannelse og sikre reintegrering gennem målrettede aktive programmer; inddrage arbejdsmarkedets parter i bestræbelsen på sammen med de offentlige myndigheder at forbedre uddannelse, erhvervsuddannelsen og mulighederne for livslang uddannelse almene den sikres passende tilpasse skatte- og dagpengesystemerne, så incitamenter og der belønning i et aktivt for deltagelse arbejdsliv; nyvurdere varigheden af og kriterierne for tildeling af ydelser under ledige dagpengesystemet; overføres passive til dagpengesystemer undgå, dyre at for fremme mobiliteten, bl. a. ved at forbedre af mulighederne fremme pensionsrettigheder mobiliteten mellem sektorer og områder i EU overførsel at for ii. iii. Effektiv lønskat på den samlede beskæftigelse1) (1999) IRL UK EL P E NL I F A D FIN B DK S 50 0 10 20 30 40 Note: Effektiv lønskat på den samlede beskæftigelse udtrykker forholdet mellem de sociale sikringsbidrag plus personlig indkomstskat af arbejdsindkomster og bruttolønningerne. Begrebsmæssigt er det stort set det samme som den implicitte skatteprocent, som Eurostat offentliggør, men der er dog metodiske forskelle. Da de stort set er baseret på makroøkonomiske data, kan de imidlertid ajourføres sammen med Kommissionens økonomiske prognoser, hvorved det bliver muligt at foretage en vurdering på grundlag af de seneste oplysninger. Kilde: Kommissionens tjenestegrene. iv. af og deltidsarbejde arbejdstilrettelæggelsen i modernisere samarbejde med arbejdsmarkedets parter, herunder indførelse af fleksible årsbaserede til arbejdstidsordninger, foranstaltninger fremme en nyvurdering af en stram jobbeskyttelses- lovgivning fratrædelses- godtgørelser; enhver form for generel forkortelse af arbejdstiden - enten gennem lovgivning eller overenskomster - bør ledsages af bestræbelser på at undgå stigende enhedslønomkostninger og under hensyntagen til det fremtidige arbejdskraft- udbud, og høje og v. indsatsen på ligestillingsområdet, styrke bl. a. ved at forbedre i incitamenterne skatte- og dagpengesystemerne og fremme en politik, der giver mulighed for at forene arbejde og familieliv. 3. 9 Fremme af en bæredygtig udvikling tager Fremme af miljøvenlige teknologier, produkter og adfærd kan bidrage til en mere bæredygtig udvikling. En sund miljøpolitik, der sigte på at udnytte de effektivitetsforbedringer, der følger af markedsbaserede instrumenter, vil ligeledes kunne give mere effektive økonomiske strukturer og på den måde bidrage til højere vækst og beskæftigelse. Medlemsstaterne bør: eller forureningstilladelser, indføre styrke markedsbaserede politikker, som f. eks. beskatning, bruger- afgifter, ansvarsforsikringsordninger og omsættelige der prissætter knappe ressourcer; hjælpe med at opfylde EU-målsætningerne efter Kyoto-protokollen og bidrage til at bryde forbindelsen mellem pres på miljøet og økonomisk vækst, og revurdere eksisterende eller nye politikker, der har en negativ miljøvirkning, som f. eks. skadelige og skattefritagelser. sektormæssige tilskud i. ii. 16 II. LANDESPECIFIKKE RETNINGSLINJER FOR DEN ØKONOMISKE POLITIK 1. BELGIEN Efter en opbremsning i 1999 forventes der et opsving i den økonomiske aktivitet i 2000 båret af den indenlandske efterspørgsel, navnlig det private forbrug og investeringer, og et fortsat positivt bidrag fra nettoeksporten. Jobskabelsen forventes at fortsætte i 2000 og at blive yderligere styrket i 2001, i takt med at den nedsatte skat på arbejde får virkning. Budgetpolitikken Belgien har gjort yderligere fremskridt med idet det samlede i 1999, budgettilpasningen offentlige underskud faldt til 0,9% af BNP, hvilket er under målet i stabilitetsprogrammet, og den offentlige gæld faldt til 114,4% af BNP. for Ifølge det ajourførte stabilitetsprogram 2000-2003 budget- konsolideringen baseret på et stort overskud på primærbalancen, således at der i 2002 vil være opnået balance på budgettet og en gældskvote på omkring 100% af BNP i 2003. På baggrund af ovenstående bør budgetpolitikken fokusere på følgende: vil Belgien fortsætte i. ii. opnåelse af bedre budgetresultater i 2000 end målet på et underskud på 1% af BNP, der fremgår af budgettet og det ajourførte stabilitetsprogram, i lyset af de forbedrede budgetresultater i 1999 og bedre udsigter for BNP-væksten i 2000 end i budgettet fastholdelse af den årlige vækstrate for de primære udgifter inden for den grænse på i det ajourførte 1,5%, der er fastsat stabilitetsprogram og på den måde tillade en lettelse af skattebyrden, navnlig på arbejde, samtidig med at målet om et lavere offentligt underskud fastholdes iii. iv. overskuddet på primærbalancen bør holdes på over 6% af BNP for at sikre en fortsat nedbringelse af det samlede offentlige underskud og en hurtig nedbringelse af den offentlige gældskvote, og overskuddet af privatiseringer eller andet salg af aktiver, som staten ejer, bør anvendes til at nedbringe den offentlige gæld. Produktmarkedet er gjort Belgien er godt integreret i den europæiske økonomi. Den belgiske økonomis åbenhed skaber konkurrence, navnlig på produktmarkedet. i visse Der er imidlertid fortsat problemer betydelige tjenestesektorer. Der fremskridt med gennemførelsen af lovgivningen om det indre marked, men gennemførelsen bør fremskyndes. Den belgiske regering har forpligtet sig til at nedbringe den administrative byrde for virksomheder med 25%, mens den sidder ved magten. På trods af den seneste indsats er forholdet mellem F&U-udgifter og BNP fortsat under gennemsnittet i EU, og det samme gælder og for af anvendelsen kommunikationsteknologier. af ovenstående bør Belgien gøre en særlig indsats på følgende områder: informations- grund På problemet på manglende med løse konkurrence tjenestemarkederne, hvilket bidrager til høje priser og ringe produktivitet i sektorer som f. eks. energi, telekommunikation, jernbanetransport og tjenesteydelser til erhvervslivet liberaliseringen fremme og gasmarkedet og styrke de beføjelser, der er tillagt de tilsynsmyndigheder, der har ansvar for energi og telekommunikation el- af uden ophør gennemføre og nøje overvåge de forskellige foranstaltninger, der er planlagt den at administrative byrde for erhvervslivet, og nedbringe for i. ii. iii. 17 iv. øge åbenheden om forholdet mellem den offentlige og den private sektor, bl. a. inden for offentlige/private af partnerskaber for at undgå konkurrence- forvridning. rammerne Kapitalmarkedet Der er iværksat en række reformer for at gøre i et stadig mere markedet mere effektivt konkurrencepræget miljø. Risikovillig kapital domineres i høj grad af den offentlige sektor og er karakteriseret ved en høj procentdel af højteknologiske udviklingsinvesteringer investeringer. Selv om koncentrationen af udviklingsinvesteringer generelt er positiv, kan risikovillig kapital og manglen på privat mellemfinansiering på lang sigt begrænse væksten på markedet for risikovillig kapital. I lyset af ovenstående bør Belgien fokusere på følgende: og i. forsøge yderligere at fremme privat i modsætning til offentlig risikovillig kapital gennem bedre skatteforhold; i særdeleshed forsøge at sænke aktieselskabsskatten og gøre kapitaltab fradragsberettigede. Arbejdsmarkedet godt angår vækst Det belgiske arbejdsmarked har klaret sig i hvad forholdsvis beskæftigelsen. Med udgangspunkt i en lav samlet beskæftigelsesgrad, navnlig for kvinder og ældre, har udbuddet af arbejdskraft været støt stigende. Den stigende beskæftigelse har derfor ikke så meget vist sig ved en lavere arbejdsløshed. Arbejdsløsheden er fortsat en af de højeste blandt de mindre medlemsstater, og der er udtalte regionale forskelle. Opdelt ansvar mellem forbundsregeringen, regionerne og fællesskaberne kræver en betydelig koordinering. I lyset af ovenstående bør Belgien fokusere på følgende: styrke foranstaltningerne til fremme af mobilitet mellem og inden for regionerne og opfordre arbejdsmarkedets parter til i lønforhandlingerne højere grad at lade arbejdsmarkedsforhold lokale afspejle finansielle virksomhedernes og/eller situation på grund af de udtalte regionale forskelle arbejdsløshed. Arbejdsmarkedets parter og de offentlige myndigheder bør ligeledes inden for deres respektive ansvarsområder være mere opmærksomme på at sikre efteruddannelse af arbejdskraften, og angår hvad aktive jobtilbud; de styrke arbejdsmarkeds- foranstaltninger for at skabe incitamenter til at deltage i de aktive foranstaltninger og aktive acceptere nye arbejdsmarkedsforanstaltninger bør kombineres med en nyvurdering af eventuelle demotiverende følger af skatte- og herunder varigheden af retten til dagpenge, for af kvinder og ældre beskæftigelsen arbejdstagere. dagpengeordningerne, i. ii. 18 2. DANMARK Produktmarkederne lysere udsigter Den økonomiske vækst forventes at tage til igen i 2000, da den indenlandske efterspørgsel, navnlig det private forbrug, vil blive styrket samtidig med de eksportmarkederne. for Arbejdsløsheden, der med 4,5% af arbejdsstyrken ved udgangen af 1999 nåede det laveste niveau siden 1970'erne, forventes at stige igen i løbet af året. Budgetpolitikken De offentlige finanser i Danmark blev stærkt forbedret i 1999, idet det samlede offentlige overskud var på 3% af BNP, hvilket er en halv procent højere end forventet, da budgettet blev vedtaget. I 2000 forventes det samlede offentlige overskud at blive på omkring 2,2% af BNP og ifølge det ajourførte danske konvergensprogram derefter at stige til ca. 3% af BNP i 2005. Der har regelmæssigt være tale om overskridelser af budgettet i amter og kommuner. I lyset af ovenstående bør budgetpolitikken fokusere på følgende: i. ii. overholde regeringens mål om at begrænse realvæksten i det offentlige forbrug til 1,2% i budgettet for 2000; i den henseende bør situationen i amter og kommuner overvåges; der bør overvejes stærkere respekterer institutionelle amters og kommuners autonomi, hvis der er risiko for, at dette mål ikke kan opfyldes, og rammer, der faldet i både fortsætte skatte- og udgiftskvoten som anført i det ajourførte konvergensprogram i betragtning af den for de offentlige gunstige situation finanser, da det forbedre de vil økonomiske incitamenter og give et mere gunstigt mellemsigtet perspektiv for vækst og beskæftigelse. Danmark er blandt de lande, der er nået længst med en reform af produktmarkedet, navnlig inden for netværksindustrierne. Der er imidlertid fortsat plads til forbedringer med prisniveauet og produktiviteten i den danske økonomi, hvis problemet med utilstrækkelig konkurrence i visse sektorer løses, som f. eks. mad- og drikkevarer, byggematerialer og detailhandelen. De danske kommercielle F&U-resultater kan ikke stå mål med resultaterne i de øvrige nordiske lande. I lyset af ovenstående bør Danmark fokusere på følgende: i. ii. iii. fortsat føre en politik, der tager sigte på at styrke konkurrencepolitikken og sikre, at den give Konkurrencerådet beføjelse til at anvende EF-traktatens artikel 81 og 82 implementeres fuldt ud; fortsætte bestræbelserne på at forbedre den offentlige sektors effektivitet, f. eks. ved mere systematisk at anvende offentlig licitation, da den offentlige sektor i Danmark fortsat er blandt de største i EU, og for at øge styrke indsatsen forsknings- fra teknologioverførslen institutter til erhvervslivet og fremme iværksætning i de højteknologiske sektorer. Kapitalmarkedet Der er gennemført betydelige reformer for at gøre markedet mere effektivt og tilvejebringe risikovillig kapital. Aktiemarkedet er imidlertid fortsat forholdsvis lille, navnlig sammenlignet med obligationsmarkedet. I 1998 blev der oprettet et marked for vækstvirksomheder, men kun forholdsvis få virksomheder er børsnoteret. På trods af de gennemførte reformer er markedet for risikovillig kapital fortsat lille. I lyset af ovenstående bør Danmark fokusere på følgende: 19 imidlertid vise blevet gennemført siden midten af 1990'erne. På grund af den høje beskæftigelsesgrad og den lave arbejdsløshed kan det sig vanskeligt på lang sigt at sikre den nødvendige arbejdsstyrke. Den demografiske udvikling og indførelsen af seks ugers ferie vil ikke hjælpe på denne situation. På trods af de seneste ændringer af skattereglerne er skatten på arbejde fortsat høj, og dagpengeordningerne er vidtrækkende og kompensationsgraden af ovenstående bør Danmark fokusere på følgende: er høj. lyset I i. fortsætte reformerne for at nedbringe det samlede skattetryk på arbejde, navnlig marginalskatten på de lave indkomster, og øge incitamenterne til at søge arbejde eller blive i arbejde; nøje overvåge reformen af førtidspensionsordningen i betragtning af behovet for at øge arbejdskraftudbuddet. i. ii. øge kilderne til finansiering af risiko- kapitalinvesteringer ved yderligere at lette de for pensionsfondsinvesteringer, og begrænsninger kvantitative fra oktober på kapital være særlig opmærksom på de eksempler fremsat på god praksis, der blev i 1999 om meddelelsen risikovillig områderne beskatning af investeringer i risikovillig kapital, konkurslovgivning og fremme af for medarbejderdeltagelse, nye herunder aktieoptioner. former Arbejdsmarkedet Situationen på arbejdsmarkedet har forbedret sig mærkbart i Danmark i de seneste år, delvis som følge af de omfattende strukturreformer, der er 20 3. TYSKLAND Den økonomiske aktivitet tog mærkbart fart i fra anden halvdel af 1999, da bidraget nettoeksporten for første gang siden midten af 1998 blev positivt igen. Da det forventes, at nettoeksporten vil holde sit niveau, og da den det indenlandske forventede fald i arbejdsløsheden, vil væksten i BNP formodentlig blive klart højere end i 1999. efterspørgsel bæres af Budgetpolitikken det i Konsolideringen af de offentlige finanser Tyskland fortsatte idet det samlede i 1999, offentlige underskud faldt til 1,1% af BNP sammenlignet med 2%-målet i det oprindelige ajourførte Ifølge stabilitetsprogram. stabilitetsprogram pr. 1. februar 2000 forventes underskuddet at falde til 1% af BNP i 2000. Dette beskedne fald i underskuddet - på trods af en ambitiøs sparepakke på forbundsniveau - skyldes blandt andet en forværring af finanserne på regionalt niveau og i den sociale sektor. I 2001 indkomst- og vil de planlagte reformer af selskabsskatten føre til en forværring af det samlede offentlige underskud til omkring 1,5% af lyset af ovenstående bør Tyskland BNP. I fokusere på følgende: i. ii. iii. sikre at underskuddet ligger under målet på 1% af BNP, hvis den økonomiske vækst bliver højere end forventet i budgettet gennemføre reformer af indkomst- og i 2001 med stor selskabsbeskatningen forsigtighed for at nedbringe risikoen for en varig forværring af det strukturelle underskud gennemføre strukturreformer af det sociale sikringssystem og (navnlig sundhed), da de er nøglen til bæredygtige finanser på mellemlang sigt, og pension iv. sikre, at gældskvoten bliver nedadgående ved fuldt ud at overholde de planlagte udnytte fortsat underskudsmål og samtlige på privatiseringsmuligheder offentlige myndighedsniveauer. Produktmarkedet sager er de Tyskland er godt integreret på de europæiske produktmarkeder. På trods af de seneste meget tyske virksomheders omtalte internationale engagement under det niveau, man kunne forvente af et land af denne størrelse, men med den seneste skattereform kan det ændre sig. Det tyske prisniveau ligger ligeledes over EU- gennemsnittet. En række reformer har imidlertid på det seneste bidraget til at forbedre de tyske af produktmarkeder, konkurrencepolitikken af netværksindustrier. I lyset af ovenstående bør Tyskland fokusere på følgende: ændring liberalisering navnlig og i. ii. iii. iv. sikre en større åbenhed for offentlige indkøb fortsat nedbringe statsstøtten, herunder ad hoc-støtte og sektorbestemt støtte indføre konkurrencefremmende regler for eltransmissionsafgifter, således at fordelene ved liberaliseringen af elsektoren udnyttes fuldt ud, og gøre en yderligere indsats for at fjerne restriktioner og administrative byrder for små og mellemstore virksomheder, navnlig til erhvervslivet og tjenesteydelser for håndværksvirksomheder. Kapitalmarkedet Det tyske kapitalmarked har været dynamisk i de sidste fem år, navnlig i 1999. Især har det været en succes med udviklingen af Neuer Markt, der er et aktiemarked for højteknologiske virksomheder i stærk vækst. Som følge af den stærke offentlige støtte og den seneste markedsudvikling er det 21 kritisk revurdere politikken i den østlige landet, hvor arbejdsmarkeds- del af problemerne - 10 år efter stadigvæk genforeningen - er særdeles store. En sådan vurdering bør bl. a. omfatte effektivitetsoverførsler og en vurdering af, hvordan arbejdsmarkedets parter kan anspore til jobskabelse ved hjælp af øget fleksibilitet og passende lønstrukturer arbejdsmarkedet på indsatsen for fortsætte og overvåge gradvist at nedbringe skattetrykket på arbejde ved at sænke skatter og sociale bør sikringsbidrag. lønomkostningerne i den laveste ende af lønskalaen reduceres yderligere, samtidig med at behovet for budgetkonsolidering tilgodeses, og særdeleshed I og dagpengesystemet, i fjerne motivationshæmmende faktorer der skatte- afskrækker visse grupper fra at søge arbejde, navnlig ældre; revurdere de eksisterende regler, der giver mulighed for førtidspension, og føre en politik, der bedst sikrer, at arbejdstagerne ikke trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet på et tidligt tidspunkt, og som fremmer beskæftigelse af ældre arbejdstagere. tyske marked for risikovillig kapital i stærk vækst, og der endda betydelige udviklings- investeringer. I lyset af ovenstående bør Tyskland fokusere på følgende: er i. være særlig opmærksom på de eksempler fremsat på god praksis, der blev i 1999 om meddelelsen områderne risikovillig beskatning, (netop revideret men stadig meget streng) og støtte til aktieoptionsordninger. fra oktober kapital på konkurslovgivning Arbejdsmarkedet rammer for den nyligt Situationen på det tyske arbejdsmarked har forbedret sig en smule i 1999, dog udelukkende i den vestlige del af landet. ‘Joballiancen’ har udstukket aftalte løntilbageholdenhed, herunder bedre muligheder for deltidsarbejde for ældre, som arbejds- gennemføre. En skal parter markedets vidtrækkende skattereform, der flytter vægten fra skat på arbejde til grønne afgifter, er allerede blevet gennemført, og der er planer om at gå videre med denne reform. Pensionsstigningerne vil aftage, hvilket skulle gøre det muligt at holde pensionsbidragene på et stabilt niveau. I lyset af ovenstående bør Tyskland fokusere på følgende: i. ii. iii. 22 4. GRÆKENLAND Opsvinget i den økonomiske aktivitet, der startede i 1994, er fortsat kraftigt; i 1999 lå den reale BNP-vækst i Grækenland over EU- gennemsnittet for fjerde år i træk på trods af en mindre opbremsning på grund af den eksterne vækstfasen udvikling. Konsolideringen forventes at påvirke arbejdsmarkedet positivt; arbejdsløshedsprocenten begyndte at falde i 1999 i de og forventes at være fortsat faldende kommende år. af iii. iv. af på det reformen sociale fortsætte for at sikre systemets sikringssystem forbedre sigt; overlevelse sociale gennem kapitalforvaltningen sikringsfonde kombineret med en fortsat rationalisering kontrol med udgifterne, og lang og af gennemføre den privatisering, der er planlagt for 2000 og i de følgende år, for at af sikre gældskvoten. en hurtigere nedbringelse Budgetpolitikken Produktmarkedet er målet under hvilket til 104,4% Grækenland gjorde yderligere fremskridt i 1999 med forbedringen af budgetsituationen, idet det samlede offentlige underskud faldt til 1,6% af BNP, i konvergensprogrammet, og den offentlige gæld af BNP. Den hurtige faldt nedbringelse af underskuddet skyldes meget større budgetindtægter end forventet, hvilket mere end opvejede omkostningsoverskridelsen. I det ajourførte konvergensprogram forventes et yderligere fald i det offentlige underskud i 2000 og 2001. Budgetkonsolideringen støttes af et stort overskud på primærbalancen, hvoraf en del kan tilskrives det efter reformerne forventes en i 1990'erne; der yderligere reform af denne sektor væsentligst på lyset af grund af befolkningens aldring. I ovenstående bør Grækenland fokusere på følgende: sikringssystem sociale i. ii. betragte målet for det samlede offentlige underskud i 2000 på 1,2% af BNP, der er fastsat i budgettet, som en øvre grænse; et bedre resultat på indkomstsiden bør føre til et lavere samlet offentligt underskud; stramme budgetpolitikken yderligere i 2001, hvis der opstår inflationspres sikre udgiftskontrol gennem klare og bindende standarder for at nedbringe forholdet mellem de løbende udgifter på primærbalancen og BNP Grækenland er delvis på grund af sin geografiske beliggenhed mindre integreret i de europæiske produktmarkeder end andre medlemsstater. Prisniveauet er højt i betragtning af den græske levestandard, og produktiviteten ligger under gennemsnittet i EU, selv om den forbedres. På trods af betydelige fremskridt med privatisering af offentlige enkelte foranstaltninger til fremme af iværksætning og innovation sker reformerne på produktmarkedet forholdsvis langsomt. I lyset af ovenstående bør Grækenland fokusere på følgende: virksomheder og forbedre gennemførelsen og anvendelsen af lovgivningen om det indre marked fremme nikation, elektricitet og gas liberaliseringen af telekommu- træffe konkrete foranstaltninger for at fremme oprettelse af virksomheder, og spredningen træffe yderligere foranstaltninger for at fremme og af F&U kommunikations- informations- teknologier og fremme den private sektors finansiering af F&U. og i. ii. iii. iv. 23 Kapitalmarkedet og På grund af den igangværende liberalisering åbnes det græske kapitalmarked i stadig højere grad for konkurrence. Aktiemarkedet har draget fordel af reformerne vedrørende corporate governance og noteringsbetingelserne af Risikokapital- værdipapirer. immaterielle investeringerne er derimod fortsat de laveste i EU på trods af incitamenter gennem skattelettelser og finansielle støtteprogrammer. Det begrænser i høj grad nye vækstvirksomheder. I lyset af ovenstående bør Grækenland fokusere på følgende: finansieringsmulighederne indførelsen for i. er gennemførelsen af indeholdt de fremskynde foranstaltninger, der i handlingsplanen for risikovillig kapital for 1998 og lægge særlig vægt på eksemplerne på god praksis i meddelelsen fra oktober 1999. Arbejdsmarkedet fordel af det forventet draget Det græske arbejdsmarked har ikke i så høj grad som lange økonomiske opsving. Selv om der har været arbejdsløsheden stigende beskæftigelse, har alligevel været stigende i de seneste år på grund af en større arbejdsstyrke. Arbejdsløsheden er nu fortsat betydelige faldende, men der lav strukturelle beskæftigelsesgrad, lav deltidsbeskæftigelse, lav beskæftigelse af kvinder og høj langtidsledighed. Der er taget initiativer til gennemførelse af strukturreformer af arbejdsmarkedet og en præventiv tilgang til bekæmpelse af ungdoms- og langtidsledighed: disse initiativer er dog blevet problemer, herunder en er lettet. Resultaterne vanskeliggjort af manglen på en moderne og arbejdsformidling. Skattebyrden på effektiv arbejde af er blevet reformerne til fremme af deltidsarbejde og mere fleksible arbejdstider har imidlertid hidtil været begrænsede på grund af vanskeligheder med implementeringen. Samtidig har muligheden for overenskomst- centraliserede fravælge at forhandlinger ikke medført større decentralisering af lønforhandlingerne. I lyset af fokusere på ovenstående bør Grækenland følgende: i praksis voksne træffe afgørende, sammenhængende og synlige foranstaltninger for at undgå, at unge og arbejdsløse bliver langtidsledige; navnlig styrke indsatsen for at afslutte reformen af arbejdsformidlingen præventive for foranstaltninger i overensstemmelse med og beskæftigelsesretningslinjerne 1 2; uddannelses- reformen fortsætte systemerne i overensstemmelse med behovet i produktionssektoren gennemføre de af at sikre fuld og effektiv gennemførelse af de arbejdsmarkedsreformer, der blev opnået enighed om i 1998, navnlig hvad angår fremme af deltidsarbejde og mere fleksible arbejdstider, og geografisk revurdere løndannelsessystemerne med arbejdsmarkedets parter for at tilpasse lønudviklingen til produktivitetsforskellene på og virksomhedsniveau, og navnlig sikre, at muligheden for fravalg af sektoraftaler efter den nationale beskæftigelsesplan bliver en konkret realitet. niveau, sektor- i. ii. iii. 24 5. SPANIEN I 1999 blev væksten i BNP på sit hidtidige stabile leje, samtidig med at der var en stærk jobskabelse. Prognoserne for 2000 er gunstige baseret på en mere moderat udvikling indenlandske efterspørgsel og en forbedring af den spanske imidlertid været eksport. Prisudviklingen har værre end forventet siden anden halvdel af 1999 men forventes at falde i løbet af 2000, forudsat overenskomsterne forbliver moderate. i den Budgetpolitikken det idet klare 1999 var der stabilitetsprogram Ifølge forventes fremskridt med I budgetkonsolideringen, samlede offentlige underskud faldt til 1,1% af BNP, hvilket er et halvt procentpoint under målet i det det oprindelige stabilitetsprogram. ajourførte det samlede offentlige underskud at blive yderligere nedbragt i 2000 og 2001 og vende sig til et overskud i 2002 og 2003, hvilket væsentligst vil ske gennem en stramning af udgifterne på primærbalancen. Det vil ligeledes gøre det muligt at lette skattebyrden. For at løse problemet med befolkningens aldring er der oprettet en social pensionsreservefond. I lyset af ovenstående bør budgetpolitikken tage sigte på følgende: i. ii. opnå og eventuelt forbedre budgetmålene i det ajourførte stabilitetsprogram på grund af de bedre end forventede resultater i 1999; allerede i 2000 være indstillet på at stramme finanspolitikken yderligere for at for en imødegå overophedning eventuelt risiko gennemføre den planlagte reform af den nationale budgetlov i 2000 for at forbedre kontrollen med udgifterne på primær- balancen, hvilket har afgørende betydning for budgetkonsolideringen; det skulle gøre det muligt at begrænse ikke-budgetterede udgifter til først og fremmest at omfatte uforudsete udgifter iii. iv. gradvis udbygge pensionsreservefonden, der blev oprettet i budgettet for 2000 for at løse det langsigtede problem med befolkningens aldring; træffe yderligere foranstaltninger i den nye samtalerunde mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter om en reform af pensionssystemet, der skal gennemføres i 2000 inden for rammerne af den såkaldte Pacto de Toledo, og fortsætte og fuldt ud respektere den gældende interne stabilitetspagt mellem regionerne og staten, da de regionale regeringer spiller en stadig større rolle på mange udgiftsområder. Produktmarkedet en herunder fremskridt med Spanien er moderat integreret i de europæiske produktmarkeder. Der er truffet en række foranstaltninger for at forbedre konkurrencen på produktmarkedet, bedre gennemførelse af lovgivningen om det indre liberaliseringen af marked, telekommunikation, styrkelse af konkurrence- loven og oprettelse af one-stop-shops for små og mellemstore virksomheder. I den nye plan for videnskab og teknologi satses der på en betydelig stigning af udgifterne til F&U i forhold til BNP. I lyset af ovenstående bør Spanien fokusere på følgende: fortsætte 1999-reformen af konkurrence- loven; inden for rammerne af denne reform være særlig opmærksom på at styrke konkurrence- uafhængige myndigheders mulighed for at behandle sager de fortsætte nedbringelsen af den sektor- specifikke kul, skibsbygning) (jernbaner, støtte for at foranstaltninger styrke træffe konkurrencen, bl. a. inden for sektorer som elektricitet, gas og detailhandel, og bringe prisen på vand nærmere det reelle omkostningsniveau, og i. ii. iii. 25 iv. fortsætte foranstaltningerne for at lette de administrative byrder, navnlig for små og mellemstore virksomheder, især da de små og mellemstore virksomheder skaber et stort antal arbejdspladser i erhvervslivet, og udvide det geografiske dækningsområde for one-stop-shops for erhvervslivet. Kapitalmarkedet Kapitalmarkedet udvikler sig hurtigt på grund af de reformer, der er gennemført for at lette virksomhedernes adgang og fremme investeringer af i unoterede papirer, og som privatiseringsprocessen husholdningernes og stigende aktieinvesteringer. Risikokapitalmarkedet er imidlertid fortsat lille. I lyset af ovenstående bør Spanien fokusere på følgende: følge i. være gøre en yderligere indsats for at udvikle risikokapitalmarkederne og navnlig øge særlig udviklingsinvesteringerne; opmærksom på de eksempler på god praksis, der blev fremsat i meddelelsen fra oktober 1999 om risikovillig kapital på områderne konkurslovgivning, fremme af nye former for medarbejderdeltagelse og styrkelse af aktiemarkedet for små og mellemstore virksomheder. Arbejdsmarkedet Det spanske arbejdsmarked er begyndt at fungere betydelig bedre i de seneste år med et bemærkelsesværdigt fald i arbejdsløsheden og en stærk navnlig deltidsbeskæftigelsen. Der er gjort en indsats for arbejds- at den markedspolitikker, beskæftigelsen, fra passive herunder aktive styrke vækst skifte til i i den lettet, navnlig præventive indsats for at bekæmpe ungdoms- og langtidsledigheden. Skattebyrden på arbejde er blevet lavere ende af lønskalaen. Arbejdsløsheden er imidlertid fortsat den højeste i EU, og der er fortsat betydelige strukturproblemer, af bl. a. arbejdsmarkedet mellem fast og midlertidigt ansat på personale, arbejdsmarkedet og en lav beskæftigelsesgrad samt store regionale forskelle. Der er ligeledes en vis risiko for lønpres. I lyset af ovenstående bør Spanien fokusere på følgende: opsplitningen deltagelse kvinders lave sammen med arbejdsmarkedets parter løndannelsessystemet og den revurdere regionale-lokale anvendelse af det sociale sikringssystem samt til at forbedre situationen på boligmarkedet for at fremme mobilitet og fjerne regionale forskelle på arbejdsløshedsområdet tage skridt fortsætte indsatsen for at gøre de aktive arbejdsmarkedspolitikker mere effektive for at nedbringe langtidsledigheden og kombinere dette med en revurdering af skatte- og dagpengesystemerne for at gøre det mere attraktivt at ansætte og tage arbejde og deltage i aktive arbejds- markedsprogrammer; revurdere kvaliteten og effektiviteten af erhvervsuddannelsen i skolesystemet, og sammen med arbejdsmarkedets parter lovgivning om revurdere den stramme ansættelsestryghed mindske hindringerne for afskedigelse for at få færre tidsbegrænsede ansættelseskontrakter og på fremme arbejdsmarkedet. fleksibiliteten og i. ii. iii. 26 6. FRANKRIG Den økonomiske aktivitet blev styrket i midten af 1999 og opsvinget ser ud til at være godt forankret på nuværende tidspunkt; der vil fortsat være god vækst i 2000 og deraf følgende stærk jobskabelse. ovennævnte trods vækstpotentiale forventes det, at inflationspresset fortsat vil være under kontrol som følge af øget konkurrence og moderate lønstigninger. På af Budgetpolitikken Ifølge Frankrig gjorde i 1999 synlige fremskridt med forbedringen af budgetstillingen, idet det samlede offentlige underskud faldt til 1,8% af BNP, hvilket er et halvt procentpoint under målet i det det stabilitetsprogram. oprindelige ajourførte stabilitetsprogram forventes der en yderligere reduktion af gældskvoten i 2000 og derefter. Det skyldes en stram udgiftsstyring, der ligeledes vil give mulighed lette skattebyrden. På mellemlang sigt vil de offentlige finanser, og sygesikringen, blive pålagt yderligere byrder som følge af befolkningens aldring. I lyset af ovenstående bør budgetpolitikken tage sigte på følgende: pensionssystemet navnlig for at i. ii. nedbringe det offentlige underskud i 2000 til et niveau, der ligger klart under niveauet i det ajourførte stabilitetsprogram, på forventede grund af de bedre end resultater for det offentlige underskud i 1999 og de positive vækstprognoser træffe korrigerende hurtigt foranstalt- ninger, hvis der konstateres en mærkbar afvigelse fra de udgiftsmål, der er fastsat i det ajourførte stabilitetsprogram for de enkelte sektorer; gennemføre sådanne korrigerende foranstaltninger samme år eller senest det følgende år iii. iv. større vægt på en hurtigere lægge nedbringelse af underskuddet end på yderligere skattelettelser i 2000 og 2001, større budget- hvis der konstateres margener, for at undgå en finanspolitisk stimulering kraftig en økonomisk aktivitet, og allerede af rette reformen af pensionssystemet, der forventes at begynde i 2000, mod langsigtet bæredygtighed for de offentlige af under finanser retfærdighedshensyn herunder retfærdighed mellem generationerne. inddragelse - Produktmarkedet tid seneste Frankrig er ret godt integreret i de europæiske produktmarkeder. er I den strukturreformerne blevet fremskyndet, hvilket giver bedre konkurrenceforhold og mindre bureaukrati for virksomhederne. Den nuværende mere gunstige makroøkonomiske situation giver Frankrig mulighed for at gennemføre yderligere reformer. I lyset af ovenstående bør Frankrig fokusere på følgende: forbedre gennemførelsen af direktiverne indre marked, da Frankrigs om det resultattavle her er dårlig og på det seneste er blevet forværret; løse problemerne med indre anvendelsen af reglerne om det marked; fortsætte indsatsen for at indføre større åbenhed i offentlige udbuds- procedurer nøje overvåge og sikre et fald forholdsvis høje niveau for ad hoc-støtte i det udbygge den allerede indledte liberalisering af i energisektoren, og netværksindustrierne, navnlig indsatsen forenkle fortsætte formaliteterne for erhvervslivet og fremme innovation. for at i. ii. iii. iv. 27 Kapitalmarkedet udviklet Det franske kapitalmarked er veludviklet og sig effektivt. Aktiemarkedet har dynamisk i 1990'erne takket være indførelsen af moderne teknologi, oprettelse af et marked for vækstvirksomheder, privatisering og indførelse af for foranstaltninger skattemæssige til støtte aktieinvesteringer. Der er truffet en række foranstaltninger for at fremme udviklingen af er risikovillig kapital. Risikokapitalmarkedet imidlertid fortsat underudviklet til trods for den seneste vækst. I lyset af ovenstående bør Frankrig fokusere på følgende: i den seneste højeste i EU. Faldet i ungdomsarbejdsløsheden har været endnu mere mærkbart, da nye omfattende foranstaltninger gradvist er trådt i lønstigning har været kraft. Den nominelle moderat på trods af den øgede efterspørgsel efter arbejdskraft tid. Den næste lønforhandlingsrunde vil blive afgørende, da man der skal tage højde for følgerne af den gradvise indførelse af en 35-timers arbejdsuge. Den effektive skat på arbejde og kompensationsgraden i dagpengesystemet ligger over gennemsnittet i EU, og det gældende regelværk er fortsat ret tungt. I lyset af ovenstående bør Frankrig fokusere på følgende: i. ii. gøre det nemmere institutionelle investorer at investere på aktiemarkeder og i risikokapital, og for fra oktober være særlig opmærksom på de eksempler fremsat på god praksis, der blev i 1999 om meddelelsen risikovillig forbedre skattereglerne, ændre konkurslovgivningen og yderligere fremme nye former for medarbejderdeltagelse. kapital for at Arbejdsmarkedet Situationen på arbejdsmarkedet i Frankrig er blevet forbedret, selv om en arbejdsløshed på 11% af arbejdsstyrken i 1999 fortsat er en af de fortsætte og vurdere arbejdsmarkeds- politiske foranstaltninger, der kan lette skattetrykket på arbejde, navnlig for uuddannet og lavtlønnet arbejdskraft dagpengesystemet revurdere og lovgivningen om ansættelsestryghed for at tilskynde arbejdstagerne til at tage arbejde og deltage i aktive foranstaltninger samt anspore arbejdsgiverne til at ansætte, og nøje overvåge reformen om 35-timers arbejdsuge for at undgå negative følger for lønomkostningerne, udbuddet af arbejds- på kraft mellemlang sigt. arbejdstilrettelæggelsen og i. ii. iii. 28 7. IRLAND Produktmarkeder Irlands økonomi er meget godt integreret med resten af EU; priserne er ret lave, til trods for den seneste tids hurtige stigning i priserne på boliger og visse tjenesteydelser, og produktiviteten er høj. Der er de seneste år gennemført en række reformer vedrørende produktmarkeder. Der er gjort fremskridt med indførelsen af konkurrence i telesektoren, elektricitets- og gasmarkederne vil gradvis blive åbnet for konkurrence, og regeringen er begyndt at anvende partnerskaber mellem den offentlige og private sektor for at tjenester. Statens effektivisere de offentlige lavt, men ret ligger forskningsudgifter budgetbevillingerne til F&U vil nu blive sat kraftigt i vejret. På den baggrund bør Irland prioritere følgende punkter højt: i. ii. bør konkurrencemyndigheden have beføjelse til at håndhæve EF-traktatens artikel 81 og 82; der bør åbnes mulighed af for konkurrencepolitikken under den reform af konkurrencelovgivningen, der skal gennemføres i år, så den ikke begrænses til procedurespørgsmål; styrkelse reel en foranstaltninger til yderligere liberalisering transportsektoren; der bør specielt af i skabes konkurrence byområder og i jernbanesektoren, f. eks. gennem franchising. i bustransporten Kapitalmarkeder Kapitalmarkederne udvikler sig tilfredsstillende, og den samlede børsværdi som procent af BNP er blevet fordoblet i løbet af fem år. Antallet af børsnoterede virksomheder ligger dog fortsat lavt. Der er truffet forskellige foranstaltninger for at fremme risikovillig kapital, og der er sket en positiv bevægelse bort fra offentlige til private investorer. Investeringerne, der traditionelt har været koncentreret om virksomheders senere udviklingsfaser (ekspansion), er i stigende grad faser. blevet Investeringsniveauet ligger dog alt i alt stadig lavt. På den baggrund bør Irland prioritere følgende punkt højt: rettet mod tidlige de fortsat vil være Der var igen i 1999 en usædvanlig kraftig vækst i BNP, og denne forventes at fortsætte i 2000 - om end på et lidt lavere niveau - da væksten i efterspørgslen stor. Den nuværende accelererende inflation skyldes til dels engangsfaktorer, og den underliggende inflation vil formodentlig kunne holdes nede, men der er tegn på overophedning, arbejdsmarkedet. Begrænsninger på udbudssiden vil derfor på kort sigt både kunne skabe inflation og true væksten. særlig på Budgetpolitik I 1999 var der igen et solidt overskud på de offentlige finanser, anslået til 2 % af BNP. I stabilitetsprogrammet forventes det, at der også de kommende år vil være overskud. Der er nu klare tegn på et opadgående inflationspres i økonomien og fremkomsten af begrænsninger på udbudssiden, både af fysisk art, herunder infrastruktur, og på arbejdsmarkedet. På den baggrund bør budgetpolitikken fokusere på: i. ii. iii. at man allerede i 2000 er klar til at anvende budgetpolitikken til at sikre økonomisk stabilitet i betragtning af den betydelige af økonomien; 2001- overophedning budgettet skal indrettes efter dette mål; at begrænse realvæksten i det offentlige forbrug fra de 4,3 %, der blev anslået for 1999, til 2,7 % i 2002 som anført i det ajourførte stabilitetsprogram; at sikre, at målene i den nationale udviklingsplan prioriteres højt, da det er nødvendigt at dække infrastrukturbehovet i den kraftigt voksende økonomi, samtidig med at skattepolitikkens stabilitetsmål opfyldes. 29 i. der bør gøres en yderligere indsats for at til fremme risikovillig kapital specielt igangsætning og af finansiering af de indledende faser. virksomheder Arbejdsmarkedet i. ii. det øjeblikket kendetegner i euro-området, kvindernes andel Stærk vækst i beskæftigelsen og en arbejdsløshed på et historisk lavt niveau er de hovedtræk, der irske for til arbejdsmarked. Erhvervsfrekvensen svarer niveauet i arbejdsstyrken er stigende, og den seneste udvikling viser et større fald i langtidsledigheden. Befolkningsmæssige faktorer vil fortsat medføre en forøgelse af arbejdsstyrken, men situationen generelt giver anledning til bekymring over, at et strammere arbejdsmarked kunne begrænse den økonomiske vækst. På den baggrund bør Irland fokusere på følgende områder: lønudviklingen må overvåges, så det sikres, at den er forenelig med den løntilbage- holdenhed, der er nødvendig for at opretholde væksten i beskæftigelsen; der må vedtages en sammenhængende strategi for at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet, bl. a. må demotiverende indført faktorer fjernes, og for at få foranstaltninger, der gør det lettere at forene arbejde og familieliv; specielt skal der satses på fleksible orlovsordninger og gøres en vedvarende indsats for at hæve standarden for børnepasning og andre former for omsorg. 30 8. ITALIEN Siden sidste halvår af 1999 har der været en klart tiltagende vækst i Italiens økonomi, og der er fortsat udsigt til en solid vækst i 2000-2001. Grundlaget for væksten er den hjemlige efterspørgsel og den stigende nettoeksport. Trods et mere fleksibelt arbejdsmarked er arbejds- løsheden igen begyndt at stige. Budgetpolitik Italien reducerede i 1999 det samlede underskud på de offentlige finanser til 1,9 % af BNP, en smule bedre end det oprindelige mål på 2,0 %. Det primære overskud lå imidlertid lavere end forventet (4,9 % af BNP i stedet for 5,5 %), og gælden lå stadig helt oppe på 114,9 % af BNP. I det ajourførte stabilitetsprogram regnes der med en yderligere reduktion af underskuddet til 0,1 % i 2003. Denne reduktion skulle fremkomme som resultat af en stram udgiftsstyring, hvilket også vil give mulighed for at nedbringe skattetrykket. På mellemlang sigt vil Italiens offentlige finanser, især pensionssystemet, blive stadig hårdere belastet som følge af befolkningens stigende gennemsnitsalder. På bør budgetpolitikken fokusere på følgende punkter: baggrund den yderligere skridt til en reform af systemet, bl. a. ved at fremme udbredelsen af kapitaldækkede pensionsordninger; iv. det planlagte privatiseringsprogram bør gennemføres efter tidsplanen eller om muligt fremskyndes, især inden for energi- indtægterne fra og transportsektorerne; privatiseringen bør anvendes til yderligere at nedbringe den offentlige gæld. Produktmarkeder de Italien er i mindre grad integreret i de europæiske andre end produktmarkeder store medlemsstater. virksomheders Italienske internationale engagement ligger under, hvad man kunne forvente af et land af denne størrelse. Prisniveauet i Italien ligger imidlertid betydeligt under EU-gennemsnittet, og produktiviteten kan sammenlignes med niveauet i Frankrig og Tyskland. Der er gennemført en række reformer, der har været med til at få produktmarkedet til at fungere bedre, især med hensyn til privatisering og liberalisering af offentlige tjenesteydelser og reduktion af de administrative byrder, der påhviler SMV. På den baggrund bør Italien fokusere på følgende punkter: i. ii. iii. Italien bør i 2000 og 2001 opnå bedre budgetresultater end planlagt og således fremme en nedbringelse af den stadig høje gæld/BNP-rate lyset af det cykliske opsving, der formodentlig er stærkere end forudsat i det ajourførte stabilitetsprogram; i der bør som et minimum opnås et primært overskud på 5,0 % af BNP i 2000 og 2001 som fastsat i det ajourførte stabilitets- program, nemlig gennem stram styring af de løbende primære udgifter; i. ii. den forventede stigning i forholdet mellem pensionsudgifter på mellemlang sigt holdes nede; der bør derfor hurtigst muligt tages fat på en revurdering af pensionssystemet og tages og BNP bør 31 det der bør gøres yderligere fremskridt med hensyn til transponering af lovgivningen ikke- indre marked, om gennemførelsesprocenten på det sociale område fortsat ligger højt sammenlignet med andre medlemsstater, og da en række i tyder indikatorer forbindelse med offentlige indkøb; problemer på da der skal gøres en øget indsats for yderligere at nedbringe det generelle statsstøtteniveau uden for landbrugssektoren og for at ændre støttestrukturen, da omfanget af landbrugssektoren statsstøtten uden for udtrykt som procent af BNP fortsat ligger i EU, og da blandt de højeste regionalstøttens er vokset på bekostning af andre horisontale mål; andel iii. iv. der skal fortsat gøres en indsats for at forenkle de lovgivningsmæssige rammer for virksomhederne og for at udvikle såkaldte one-stop-shops; initiativer til fremme af F&U bør styrkes, især i lyset af at F&U-udgifterne udgør en meget lille del af BNP. Kapitalmarkeder Der er gjort væsentlige fremskridt hen imod udvikling af dybere og mere integrerede finansielle markeder og fremme af risikovillig kapital i Italien. Det italienske aktiemarked vokser hurtigt, bl. a. på grund af det igangværende omfattende privatiseringsprogram. Risikovillig kapital og privat aktiekapital er også vokset hurtigt de seneste år, og oprettelsen af Nuovo Mercato vil yderligere fremme denne udvikling. Men alligevel er markedet for risikovillig kapital stadig underudviklet. På den baggrund bør Italien fokusere på følgende: i. indsatsen for at fremme risikovillig kapital bør videreføres, især ved yderligere at forbedre den skattemæssige behandling af risikovillig kapital, ved at gøre det lettere for institutionelle investorer at investere i aktier og risikovillig kapital, og ved at reformere konkurslovgivningen. Arbejdsmarkedet lav beskæftigelsesgrad, høj regionale Trods beskedne forbedringer i den seneste tid er arbejdsmarkedssituationen fortsat vanskelig, med strukturel en arbejdsløshed og forskelle. store Adskilte del-arbejdsmarkeder, atypiske arbejds- kontrakter, en stor uformel økonomi og ulige fordeling af arbejdsløsheden på grupper og regioner viser de strukturelle problemer. Mange for underliggende er ugunstige strukturer lempelig administration lønforhandlingssystem. Der beskæftigelsen, herunder høj beskatning af arbejde, af socialsikringsordningerne kombineret med en streng lovgivning om tryghed i ansættelsen og et kompliceret er ganske vist gjort en stor indsats for at reducere beskatningen modernisere arbejde, indføre nye måder at administrationen og reformere på, men ingen af disse foranstaltninger har endnu rigtig båret frugt. Der er et klart behov supplere disse bestræbelser med for omfattende strukturelle foranstaltninger. På den baggrund bør Italien fokusere på følgende punkter: af at af der bør ske en ombalancering af den beskyttelse, som ydes af henholdsvis socialsikringsordninger og lovgivning om tryghed i ansættelsen, og en styrkelse af de arbejdsmarkedsforanstaltninger; aktive forbedring arbejds- løshedsunderstøttelsen bør kombineres med en mere fleksibel lovgivning om tryghed i ansættelsen og en stramning af reglerne om ret til pensioner og andre ydelser, samtidig med, at der stilles passende krav om at påtage sig anvist til at arbejde og skabes arbejdsmarkeds- deltage programmer; incitamenter i aktivt fleksibiliteten på arbejdsmarkedet bør især bør gøres en fremmes, yderligere fremme lønfleksibilitet i overensstemmelse med produktivitetsforskelle mellem regionerne; idet der indsats for at at bør bestræbelserne reducere for beskatningen af arbejde bør videreføres, og især udviklingen virkningen af midlertidige skatte- og socialbidragsforanstaltninger rettet mod ugunstigt stillede arbejdsmarkedsgrupper og regioner. følges nøje, i. ii. iii. 32 9. LUXEMBOURG Realvæksten i BNP var meget høj i 1999 til trods for en ugunstig ekstern udvikling, og den høje vækst forventes at fortsætte. Arbejdsløsheden er stadig meget lav, og der er et vist inflationspres. Budgetpolitik På grund af den hurtige økonomiske vækst og den deraf følgende stigning i skatteprovenuet har Luxembourg de seneste mange år kunnet notere pæne overskud. På den baggrund bør budgetpolitikken fokusere på følgende punkter: i. ii. der bør være en stram styring af statens løbende udgifter for at gøre det lettere at nå de opstillede budgetmål og samtidig give mulighed nedbringe for skattetrykket som anført i det ajourførte stabilitetsprogram; at gennemførelsen af en sund finanspolitik bør kombineres med reformer, navnlig på socialsikringsområdet, der er nødvendige for at sikre systemets levedygtighed på lang sigt og forberede det på den udfordring, som højere befolkningens gennemsnitsalder udgør. stadig Produktmarkeder Luxembourgs økonomi er meget godt integreret i det europæiske produktmarked, og landets makroøkonomiske resultater er fremragende. Derimod er man ikke så langt fremme, når det drejer sig om gennem strukturforanstaltninger at få produktmarkederne til at fungere bedre. Men fremskridt. Ophævelsen af der gøres dog prisregulerings- og regionalstøtteordningerne, der skulle finde sted i nær fremtid, må især hilses velkommen. På den baggrund bør Luxembourg fokusere på følgende punkter: i. ii. iii. i lov national af gennemførelsen lovgivningen om det indre marked bør fremskyndes, for så vidt angår transport, motorkøretøjer, plantesund- hedsundersøgelser og sociale spørgsmål; især der bør vedtages en ny konkurrencelov, der giver myndighederne mulighed for at føre en mere aktiv konkurrencepolitik og beføjelse til at håndhæve EF-traktatens artikel 81 og 82; der bør skabes gunstige betingelser for at komme på forkant med den nyeste udvikling i informationssamfundet, især fordi informations- og kommunikations- teknologien først er begyndt at slå igennem på et meget sent tidspunkt for et land med en så høj levestandard. Arbejdsmarkedet Det luxembourgske arbejdsmarked fungerer godt, med den laveste arbejdsløshed og den højeste indenlandske beskæftigelsesgrad i EU, hvoraf grænsearbejdere tegner sig for en stor del. Beskæftigelsen blandt landets egne borgere er ikke helt så god, med en lav erhvervsfrekvens for kvinder Skønt arbejdsmarkedet fungerer uden større problemer, er visse af de underliggende skatte- og social- sikringssystemer særlig beskæftigelses- fremmende. På den baggrund bør Luxembourg fokusere på følgende: arbejdstagere. ældre ikke og i. skatte- og socialsikringssystemerne bør undersøges for at fjerne faktorer, der hæmmer deltagelsen i arbejdsmarkedet, og der bør fortsat gøres en indsats for at øge erhvervsfrekvensen den især blandt indenlandske befolkning, kvinder og ældre arbejdstagere. blandt 33 10. NEDERLANDENE Produktmarkeder transport Nederlandene er meget godt integreret i den europæiske økonomi, og dets produktmarkeder funger ret godt. De strukturelle reformer har været effektive, selv om der stadig er visse problemer med transponering og gennemførelse af lovgivning om det indre marked (for så vidt angår indkøb). Konkurrencepolitikken bør fortsat styrkes, og det liberaliseringen af energi- og samme gælder transportsektorerne. Den private sektors andel af F&U-udgifterne er relativt lav, og teknologi- overførslen mellem offentlig og privat forskning er stadig utilstrækkelig. På den baggrund bør Nederlandene fokusere på følgende punkter: offentlige og i. ii. af direktiverne der bør gøres yderligere fremskridt med om håndhævelsen offentlige indkøb, da den andel, som værdien af udbud offentliggjort i EFT udgør af de samlede offentlige indkøb, er blandt de laveste i EU; af retsforskrifter videreføres og reformen som privatiseringen bør grundlag for indførelse af konkurrence i netværksindustrierne; specielt bør transpo- neringen af direktiver om det indre marked fremskyndes for så vidt angår transport- området; der bør vedtages en forordning om adgang til kabelnettet for at undgå, at kabelselskaber får en dominerende stilling inden for telefoni- og Internettjenester; iii. der bør træffes yderligere foranstaltninger for at øge den private sektors engagement i F&U og for at fremme teknologioverførsel mellem offentlig og privat forskning. faldt aktivitet økonomiske ikke Den i 1999 i forhold til det høje nævneværdigt vækstniveau, der blev nået i 1998. Som resultat heraf steg beskæftigelsen fortsat i hurtigt tempo, og den registrerede arbejdsløshed faldt til et niveau, der ikke er set siden begyndelsen af 1970'erne. Væksten vil formodentlig tiltage i 2000 som følge af forbedringen af den eksterne økonomiske situation. Den hurtige vækst og det gradvis vækker bekymring over udviklingen i priserne og - i endnu højere grad - i lønningerne, der nu vokser betydeligt hurtigere end i nabolandene. arbejdsmarked strammere Budgetpolitik af 1990'erne forventedes Siden midten Den kraftige økonomiske vækst øgede statens indtægter i 1999, så det offentlige underskud, der i årets begyndelse at vokse, efterhånden vendtes til et overskud på 0,5 % af BNP. har Nederlandenes budgetstrategi gået ud på at fastsætte begrænse statens udgifter ved at maksimale stigningstakter og derved reducere skattetrykket offentlige underskud. Der er planlagt en større skattereform i 2001, der vil indebære en nedsættelse af de personlige skatter og en forøgelse af den indirekte beskatning. På den baggrund bør budget- politikken fokusere på følgende punkter: samtidig det og i. ii. i af de lyset 2000 det offentlige overskud i 1999 bør forøges i positive vækstprognoser; man bør være parat til allerede i 2000 at stramme budget- politikken, hvis inflationspresset tiltager ud over den stigning, der skyldes stigningen i specielt hvis den importpriser, og nuværende lønstigninger fortsætter; tendens til de offentlige udgifter bør overvåges nøje i 2001 for at sikre, at provenutabet ved skattereformen højst giver anledning til en begrænset og midlertidig forværring af budgetsituationen. 34 Kapitalmarkeder Arbejdsmarkedet Nederlandenes aktiemarked og risikokapital- marked er veludviklede og konkurrencedygtige. Risikokapitalmarkedet er vokset kraftigt de seneste år, bl. a. på grund af gunstige skatteregler. Der i virksomheders første udviklingsfase. På den baggrund bør Nederlandene fokusere på følgende: investeres dog relativt fortsat lidt i. i virksomheders indsatsen bør koncentreres om at fremme investeringer første udviklingsfase; man bør overveje de eksempler på den bedste praksis, der er anført i Kommissionens meddelelse om risikokapital fra oktober 1999, og fremme ansattes innovative af medejerskab, aktieoptioner. ordninger herunder for i form af skatte- Reformer Det nederlandske arbejdsmarked har været blandt de mest velfungerende i EU de seneste år, ikke mindst på grund af den sammenhængende ligget bag de gennemførte strategi, der har reformer. og socialsikringssystemer har nedsat skattetrykket på arbejde og øget arbejdsmotivationen. Der er truffet foranstaltninger for at øge beskæftigelsen blandt grupper, herunder ældre arbejdstagere og handicappede. Der er dog stadig betydelige strukturelle uligevægte, idet en stor procentdel af folk i den erhvervsdygtige alder og passivt invalididetsydelser. På den baggrund bør Nederlandene fokusere på følgende: arbejdsløsheds- modtager specielle i. der bør fortsat gøres en indsats for at forbedre skatte- og socialsikringssystemet, så man fjerner faktorer, der kan mindske motivationen til at søge arbejde, især blandt kvinder og ældre arbejdstagere; der bør fortsat gøres en resolut indsats for at reducere det store antal personer, der befinder sig uden for arbejdsmarkedet og er afhængige af ordninger for passiv indkomststøtte. 35 11. ØSTRIG iii. Østrig oplever for øjeblikket et opsving i den økonomiske vækst, der skyldes en velafbalanceret udvikling i alle efterspørgselskomponenter, især det solide private forbrug. Beskæftigelsen vil formodentlig fortsat stige og kan i kombination med et stadig elastisk arbejdskraftudbud føre til et fald i arbejdsløsheden. Budgetpolitik Østrig gjorde i 1999 visse fremskridt hen imod en idet konsolidering af de offentlige finanser, underskuddet faldt til de 2,0 % af BNP, der var sat som mål i det oprindelige stabilitetsprogram. På baggrund af en mærkbar skattelettelse som følge af reformen af indkomstskatten regnes der i det ajourførte stabilitetsprogram med et samlet underskud på de offentlige finanser på 1,7 % af BNP i 2000 og med yderligere reduktioner i de følgende år. Dette mål vil imidlertid blive nået ved hjælp af omfattende engangsforanstaltninger. For at opnå en varig forbedring af statens finanser på mellemlang og lang sigt forudses der i det stabilitetsprogram betydelige strukturelle foranstaltninger, først og fremmest på pensions- og sundhedsområdet. På den baggrund bør budgetpolitikken følgende punkter: fokusere på ajourførte i. ii. som et minimum bør man nå det mål, at det samlede offentlige underskud udgør højst 1,7 % af BNP i 2000, idet dette vil bidrage til at skabe en klar nedadgående tendens i gældsforholdet; der bør opnås væsentlige besparelser på udgiftssiden og udøves under at dække budgetgennemførelsen af reformen ved omkostningerne indkomstskatten og familieydelserne; udgiftskontrol for streng i 2000 bør engangsforanstaltningerne erstattes af mere permanente foran- staltninger, der kan gøre de offentlige finanser bæredygtige på længere sigt; den at hæve man bør gennemføre den bebudede pensionsreform, der går ud på fra og med 2001 gennemsnitlige pensionsalder, og videreføre bestræ- belserne for at give pensionssystemet, der finansieres for øjeblikket overvejende gennem solideret grundlag. løbende bidrag, et Produktmarkeder ligger handelssystem, Mens Østrig hurtigt er ved at blive integreret i det europæiske landets deltagelse i direkte udenlandske investeringer og grænseoverskridende fusioner og virksomheds- overtagelser under gennemsnittet. Østrig har anlagt en ret forsigtig tilgang til spørgsmålet om reform af produktmarkeder. Men der er dog gjort visse fremskridt med hensyn til transponering af lovgivning om det indre marked, styrkelse af konkurrencepolitikken af telesektoren. Der er også taget nogle initiativer for at forenkle procedurerne for igangsætning af ny virksomheder, og der er opstillet det mål, at F&U-udgifterne skal stige til 2,5 % af BNP i 2005 (fra 1,6 % af BNP i 1998). På den baggrund bør Østrig fokusere på følgende punkter: liberalisering og der bør gøres yderligere fremskridt med hensyn til transponeringen af Fællesskabets retningslinjer for offentlige indkøb, navnlig på provinsplan, hvor processen er blevet forsinket; lovgivningsreformen inden for energi- og transportsektorerne bør fremskyndes, så der effektiv konkurrence på markedet; sikres der bør træffes yderligere foranstaltninger sektors styrke den private for at engagement fremme F&U teknologioverførsel mellem offentlig og privat forskning. og i i. ii. iii. 36 Kapitalmarkeder Arbejdsmarkedet Regeringen har gennemført flere reformer for at stimulere aktiemarkedet og risikokapitalmarkedet. Aktiemarkedet er dog fortsat lille, og risiko- lavt og er kapitalinvesteringerne koncentreret senere udviklingsfaser. På den baggrund bør Østrig fokusere på: ligger også virksomhedernes om i. ii. af virksomheder at modernisere tilsynsreglerne, forbedre (corporate ledelsen governance), fjerne faktorer, der hindrer institutionelle investorer i at investere i aktier, og indføre skatteincitamenter for investeringer i aktier og risikokapital; gennemføre de foranstaltninger, der er anført i handlingsplanen for risikokapital fra 1998, navnlig for så vidt angår beskatning virksomheder, risikokapitalinvesteringer og insolvens- og konkurslovgivning. ny af lavere Østrigs arbejdsmarked fungerer relativt godt. Arbejdsløsheden er lav, og beskæftigelsesgraden er høj. Dog ligger erhvervsfrekvensen for ældre arbejdstagere end EU-gennemsnittet, hvilket delvis skyldes den demotiverende effekt af ordningerne for førtidig pensionering. Et andet træk ved det østrigske arbejdsmarked er det smidige samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter, der kan ses som et forbillede for mange andre lande. På den baggrund bør Østrig fokusere på: og skærpelse hurtigst muligt at gennemføre de bebudede reformer om højere pensionsalder for førtidspensionister af bistandsreglerne, der må hilses velkommen stramme af det i betragtning arbejdsmarked, og på at støtte pensions- reformen gennem yderligere foranstalt- så ninger arbejdsløsheden i denne aldersgruppe ikke stiger; arbejdstagere, for ældre ret at videreføre indsatsen for at reducere den høje beskatning af arbejde, navnlig ved at fokusere på på arbejdsmarkedet. problemgrupper i. ii. 37 12. PORTUGAL Efter nedgangen i både den indenlandske og i 1999 begyndte udenlandske efterspørgsel eksporten at stige i anden halvdel af 1999, hvilket tyder på, at den økonomiske aktivitet vil blive øget i 2000. Jobskabelsen forventes at forblive stabil i 2000, men dog noget langsommere på grund af en mere afbalanceret vækst. Der er en stigende ubalance på de løbende poster, og gældsbyrden inden for den private sektor er steget kraftigt. Budgetpolitikken iii. det det Ifølge til 2,0% i I 1999 faldt underskuddet på de offentlige af BNP, hvilket var finanser oprindelige målsætningen ajourførte stabilitetssprogram. stabilitetsprogram bør budgetunderskuddet i forhold til BNP falde til 1,5% i 2000 og derefter holdes på dette niveau. Begrænsningen af underskuddet i 2000 bør fremkomme gennem en kraftig øgning af skatteprovenuet som følge af en mere effektiv skatteopkrævning, som vil mere end opveje den planlagte stigning i de samlede udgifter. For at understøtte den skattemæssige konsolidering på mellemlang sigt omfatter det forskellige stabilitetssprogram ajourførte reformplaner, først og fremmest indførsel af en ny grundlæggende budgetlovgivning, en ny lov om folkepension og foranstaltninger inden for bør denne sygesikring. budgetpolitikken tage sigte på: baggrund På i. som et minimum at opnå målsætningen med et underskud på 1,5% af BNP i 2000, hvilket forudsætter en streng kontrol med de primære udgifter, som er steget betydeligt igennem de senere år; i denne forbindelse bør de udgiftsbeløb, der er frosset på 2000-budgettet ikke anvendes til at opnå dette mål og således skabe en "stødpude" af ressourcer, som skulle kunne absorbere et eventuelt underskud i skatteprovenuet; ii. at finanspolitikken bidrager til at opnå en mere afbalanceret økonomisk politik, der kan korrigere de væsentligste ubalancer inden for Portugals økonomi; med henblik herpå bør der være en mere ambitiøs målsætning for underskuddet i 2001 end de 1,1% af BNP, som er forudset i det ajourførte stabilitetsprogram, således at de generelle forudsete saneringsbestræbelser snarest muligt kan gennemføres; den grundlæggende nye at budgetlovgivning godkendes inden udløbet af 2000, hvorved budgetforberedelsen kan ske på et flerårigt grundlag, således at det bliver lettere at fastslå virkningerne på mellemlang sigt af de trufne beslutninger; der bør omgående gennemføres en række reformer med budgetmæssig virkning, bebudede herunder for foranstaltninger sundhedssektoren ny pensionslovgivning, som skal forbedre socialsikringssektorens økonomiske stilling, således at den bedre kan imødegå problemerne i forbindelse med, at en stadig større del af befolkningen består af ældre. de inden og både en Produktmarkederne Den portugisiske økonomi er moderat integreret i for europæiske produkter. De markederne portugisiske internationale virksomheders aktiviteter er ikke særlig udviklede. Der er gjort fremskridt med hensyn til gennemførelse af indre marked og lovgivningen liberaliseringen telekommunikations- og energisektoren, men produktiviteten og forskning og udvikling ligger på nogle af de laveste niveauer i EU. På denne baggrund bør Portugal fokusere på følgende: for det af til hensyn gennemførelse bestræbelserne for at forbedre resultaterne med af lovgivningen for det indre marked bør fortsættes, specielt på transportområdet, eftersom gennemførelsen - på trods af fremskridtene - fortsat er lav; og statsstøtten, som er øget betydeligt, bør træffes nedbringes, bringe foranstaltninger konkurrencelovgivningen mere på linje med EU-lovgivningen og for at øge konkurrencemyndighedens uafhængighed; der for bør at i. ii. 38 iii. iv. af de forskellige effektiviteten foranstaltninger, der træffes for at forenkle de administrative procedurer og for at bør nedbringe kontrolleres i betragtning af den vigtige rolle, og mellemstore små virksomheder spiller for beskæftigelsen; udgifterne dem som til der bør udfoldes yderligere bestræbelser for at fremme forskning og udvikling og udbredelsen og især kommunikationsteknologi, bør tilskyndes til at øge den private sektors deltagelse i forskning og udvikling. informations- idet der af Kapitalmarkederne af en Kombinationen omfattende privatiseringsproces, indførelsen af euroen og overgangen til udelukkende elektronisk handel har øget det portugisiske aktiemarkeds udvikling i både dybden og bredden og gjort det mere effektivt. Der er også gjort fremskridt med hensyn til gennemførelse af EU-direktiverne om finansielle tjenesteydelser. På trods af det initiativ, de at for truffet der lovgivningsmæssige risikovillig rammer kapital, er investeringerne af denne form for kapital stadig begrænset og i høj grad afhængige af støtte fra offentlige midler. På denne baggrund bør Portugal fokusere på følgende: forbedre for er i. forsætte bestræbelserne på at udvikle markedet for risikovillig kapital og bl. a. overveje en revision af skattelovgivningen for at nedbringe de relative omkostninger i forbindelse med denne type investeringer i forhold til andre finansielle instrumenter. Arbejdsmarkedet Selv Det portugisiske arbejdsmarked fungerer bedre end i mange andre medlemsstater. Antallet af fuldtidsjob i forhold til erhvervsfrekvensen er blandt det højeste i EU. En af de alvorligste hindringer for en yderligere forbedring af den lave portugisiske økonomi er arbejdsstyrkens uddannelsesniveau. yngre arbejdstageres niveau er blevet betydeligt forbedret i forhold til tidligere generationer, er lavere andre det medlemsstaters. til Portugals beskyttelse af beskæftigelsen betragtes som værende forholdsvis streng, og kontrakter med bestemt varighed anvendes i stadig større omfang. På denne baggrund bør Portugal fokusere på følgende: end lovgivning stadig langt om de i forbedre undervisning og at faglig uddannelse med henblik på at øge arbejdskraftens muligheder for ansættelse og tilpasningsevne; dette bør ledsages af en for passende ordning arbejdsløshedsunderstøttelse, kan tilskynde til at deltage i foranstaltninger, der kvalificerer til at komme ind på arbejdsmarkedet og til at modtage tilbud om arbejde; som at fortsætte politikken med at gennemføre love, der har til formål at en række funktion, arbejdsmarkedets forbedre herunder at skabe større fleksibilitet med hensyn til muligheder for afskedigelse, anvisning af arbejde og arbejdstider. i. ii. 39 13. FINLAND Produktmarkeder den tidligere lavkonjunktur, De seneste års hurtige økonomiske vækst har været foranlediget af en blomstrende eksport, koncentreret om højteknologiske produkter. Den indenlandske efterspørgsel er kommet sig igen efter og beskæftigelsen er i fremgang, også selv om arbejdsløsheden, der hovedsagelig er strukturelt betinget, fortsat er høj. Den stærke vækst i kombination med af en budgetudgifterne har ført til en meget vellykket konsolidering af de offentlige finanser. Eftersom prognoserne tyder på fortsat stærk vækst, er der imidlertid nu en reel risiko for overophedning. Budgetpolitikken kontrol stram Overskuddet på statens budget steg i 1999 til i 1998. Ifølge det 2,3% af BNP fra 1,3% ajourførte stabilitetsprogram bør overskuddet overstige 4% af BNP i hele perioden 2000-2003, og eventuelle forandringer bør først og fremmest forårsages af overskuddet på statens budget. Den faktiske overskudsprofil vil være afhængig af regeringens valg af tidspunkt for sænkninger af skatter og afgifter på arbejde (som regeringen har til hensigt at nedskære med 1,5% af BNP inden 2003). Overskuddet er nødvendigt for at tage højde for følgerne af en befolkning, som i hastigt tempo får en stadig større andel af ældre. På denne baggrund bør budgetpolitikken fokusere på: i. ii. iii. af den at fastholde den stramme finanspolitik, som 2000-budgettet er udtryk for, på grund for overophedning, og man bør være rede til allerede i 2000 at foretage yderligere stramninger, hvis risikoen viser sig at være mere overhængende; øgede risiko at fortsætte med at øge det offentlige overskud gennem en nedsættelse af de offentlige udgifter i forhold til BNP. I denne forbindelse bør de retningslinjer for statens udgifter i 2001-2004, som blev annonceret i marts 2000, nøje overholdes; i lighed med i 1999 og 2000 at fortsætte med at nedbringe det høje skattetryk på arbejde, som en del af omlægningen af skattesystemet, der tager sigte på at støtte jobskabelsen. Den finske økonomi er blevet bedre integreret i de europæiske produktmarkeder, siden landet blev medlem af EU. Der er hurtigt gjort store fremskridt med hensyn til gennemførelse af lovgivningen for det indre marked i den nationale lovgivning og med hensyn til liberalisering af elektricitetssektoren. telekommunikations- og Den allerede betydelige for indsats forskning og udvikling er siden midten af 90'erne blevet yderligere optrappet. Hvis det lykkes at løse problemet med utilstrækkelig konkurrence inden for visse sektorer, vil der imidlertid være mulighed til finske prisniveauer og produktivitet økonomi. På denne baggrund bør Finland fokusere på følgende: forbedringer med hensyn i den inden for i. ii. at træffe yderligere foranstaltninger til at øge konkurrencen inden for en række sektorer, først og fremmest detailhandel og banksektoren; at overveje at reformere konkurrencelovgivningen, at konkurrencemyndigheden får beføjelser til at gennemføre EF-traktatens artikel 81 og 82; således at åbne markederne for offentlige indkøb og offentlige tjenesteydelser yderligere, hvilket bør føre til lavere omkostninger og højere kvalitet. Kapitalmarkederne Det finske aktiemarked er vokset hurtigt i de senere år, både med hensyn til børsværdi og antallet af børsnoterede selskaber. Markedet for risikovillig kapital er aktivt, og det marked for vækstforetagender, som for nylig er kommet til, vil yderligere fremme udviklingen af risikovillig kapital, selv om der bør gøres endnu mere på dette område. På denne baggrund bør Finland prioritere følgende områder højt: blev givet praksis, at lægge særlig vægt på de eksempler på god i som Kommissionens meddelelse om risikovillig for kapital områderne konkurslovgivning og fremme af for innovative medarbejderejerskab, herunder aktieoptioner; fra oktober 1999 ordninger inden i. 40 ii. forsætte med gennemføre at foranstaltninger, tilskynde der institutionelle investorer til at investere på aktiemarkederne. at skal Arbejdsmarkedet med reformer suppleres af bør understøttelsessystemet, således at dette aktivt støtter aktiviseringsprogrammerne, og at de underliggende strukturer i højere grad opmuntrer til erhvervsarbejde. På denne baggrund bør Finland fokusere på følgende: i 1999. Arbejdsløsheden Situationen på arbejdsmarkedet blev betydeligt forbedret ligger imidlertid fortsat over gennemsnittet i EU og er - hvad der er mere alvorligt - så godt som udelukkende strukturelt betinget. Andre store problemer er den erhvervsaktive befolknings store afhængighed af overførselsindkomst, den høje den af sammenpressede lønstruktur. Der er gjort en betydelig indsats for at nedbringe skattetrykket på intensivere og forbedre arbejde og for at aktive af kvaliteten indsats arbejdsmarkedsforanstaltninger. Denne beskatning arbejde og de det således almindelige revidere at understøttelsessystem, at arbejdskraften i højere grad er til rådighed for effektivisere tilstrækkelige jobsøgningen og incitamenter til at modtage jobtilbud og til at forblive på arbejdsmarkedet; arbejdsmarkedet, at skabe fortsætte den nyligt indledte politik med at lette skattetrykket på arbejde, og specielt med for lavtlønnede. sænke marginalskatten at i. ii. 41 14. SVERIGE en stadig stigende I 2000 forventes den svenske økonomi at fortsætte sin overraskende stærke vækst, som skyldes indenlandsk efterspørgsel og en stor eksport. Den stigende efterspørgsel sammen med en inflation bevirker, at der kan forventes endnu højere beskæftigelse og endnu lavere arbejdsløshed i årets imidlertid en risiko for udbudsbegrænsninger, som vil kunne presse priserne opad, ikke mindst på grund af den øgede efterspørgsel på arbejdsmarkedet. løb. Der er lav Budgetpolitikken I 1999 lå overskuddet på de offentlige finanser på samme niveau som i 1998, dvs. 1,9% af BNP. Ifølge det ajourførte konvergensprogram sigtes der for 2000 og fremefter på fortsatte overskud på mindst 2% af BNP. Dette skulle kunne opnås gennem en fortsat streng kontrol med udgifterne, hvilket også en formindskelse af de offentlige udgifter i forhold til BNP. På dette grundlag bør budgetpolitikken fokusere på: skulle kunne muliggøre i. ii. på baggrund af det gode vækstklima at stramme finanspolitikken med henblik på at støtte de pengepolitiske bestræbelser på at opnå prisstabilitet, eftersom der er risiko for udbudsbegrænsninger inden for den nærmeste fremtid; at holde streng kontrol med udgifterne i år og næste år, hvilket er den vigtigste nuværende forudsætning budgetprognose, og derigennem stadig mindske de offentlige udgifters omfang i forhold til BNP; den for iii. yderligere at sænke skattetrykket, som trods skattenedsættelserne i 2000 stadig er højt. Produktmarkederne indre marked. Statsstøtten er når det gælder gennemførelsen af lovgivningen for det lav, udgifterne til forskning og udvikling er blandt de højeste i Europa, og der er gjort meget for at liberalisere netværksvirksomhederne. Hvis det lykkes at løse problemet med utilstrækkelig konkurrence inden for visse sektorer, er der af imidlertid mulighed prisniveauer og produktivitet inden for den svenske økonomi. På denne baggrund bør Sverige fokusere på følgende: forbedringer for i. ii. iii. inden bygge- for at fortsætte at fjerne indsatsen lovgivning, som hindrer eller begrænser for konkurrencen detailhandelssektoren, og anlægssektoren og lægemiddelsektoren, idet der bør tages hensyn til, at det er fuldstændig vanskeligt tyndt konkurrence befolkede i områder, overensstemmelse med regeringens planer konkurrencemyndigheden at beføjelser til at gennemføre EF-traktatens artikel 81 og 82; opnå land med så samt at i et give forsætte med at forbedre jernbane-, fly- og bustransport; konkurrencen initiativerne inden for at for at fortsætte de initiativer, der er iværksat for at effektivisere offentlige indkøb og ydelsen af offentlige tjenester. Kapitalmarkederne i investeringer Det svenske kapitalmarked er karakteriseret ved hastig globalisering, teknologisk udvikling og voksende risikovillig kapital. Markedet for risikovillig kapital er således aktivt. Det har udviklet sig fra at bestå af nogle få især offentlige aktører til nu at omfatte et stort antal private aktører. Dog har nystartede virksomheder og foretagender uden for "vækstsektorerne" stadig vanskeligheder med at få adgang til kapital. På denne baggrund bør Sverige fokusere på følgende: Sverige integreres stadig mere i Fællesskabets markeder og har opnået udmærkede resultater, i. at gøre en yderligere indsats for at lette adgangen til risikovillig kapital, specielt for 42 uden virksomheder for små højteknologisektoren; at lægge særlig vægt på de eksempler på god praksis, som blev givet i Kommissionens meddelelse om risikovillig kapital fra oktober 1999 inden for områderne beskatning og fremme af innovative for herunder medarbejderejerskab, aktieoptioner. ordninger aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger af de forventes at gøre dem mere effektive, men det er vigtigt at fortsætte med at tilpasse programmerne potentielle til langtidsarbejdsløshed samt til arbejdsmarkedets behov. På denne baggrund bør Sverige fokusere på følgende: faktiske den og at træffe yderligere foranstaltninger for at på høje det mindske arbejdsindkomst, specielt for personer med en lav arbejdsindkomst; skattetryk tilpasse understøttelsessystemet at yderligere for at gøre kriterierne for begrænse berettigelse tydeligere, en ydelsesperioden aktiviseringspolitik, styrke forvaltningen og sikre, at der er effektive incitamenter til at påtage sig arbejde. gennem Arbejdsmarkeder Situationen på arbejdsmarkedet begyndte at blive mærkbart forbedret i 1999, og beskæftigelsen, især af kvinder, er en af de højeste i EU. Trods de foranstaltninger, som allerede er vedtaget, er beskatningen arbejde meget høj, og understøttelsesordningerne er generøse. Den svenske regering har med rette koncentreret sin arbejdsmarkedspolitik om at forbedre den menneskelige kapital. Den aktuelle opstramning af i. ii. 43 15. DET FORENEDE KONGERIGE forventes ikke højere Det Forenede Kongeriges vækst i 1999 oversteg forventningerne, og væksten forventes at blive endnu højere og at overstige prognoserne igen i 2000. Der inflation. Arbejdsmarkedet forventes at forblive stærkt, og selv om lønningerne viser visse tegn på at stige, skulle de foranstaltninger, regeringen allerede har truffet for at fremme beskæftigelsesmulighederne og gøre erhvervsarbejde mere attraktivt, begrænse risikoen for, at væksten skaber øget tryk på arbejdsmarkedet. Budgetpolitikken De offentlige finansier udviste i 1999 et overskud på 1,2% af BNP. Myndighederne mener nu, at overskuddet kommer til at ligge på 1,3% af BNP for budgetåret 1999-2000, i sammenligning med prognosen på 0,3% af BNP i det ajourførte I budgettet, som blev konvergensprogram. offentliggjort i marts, var udgifterne øget inden for visse områder. Der er også planer om at øge de offentlige investeringers andel i forhold til BNP mere end tidligere bebudet, for at hæve det nuværende lave niveau. Ikke desto mindre forventes der et solidt overskud på de offentlige finanser i 2000-2001. På denne baggrund bør budgetpolitikken fokusere på: i. ii. at bevare den grundlæggende struktur i de offentlige finanser stort set uforandret, under hensyntagen til cykliske ændringer i økonomien; at sikre, at alle nye udgifts- eller beskatningsinitiativer er forenelige med denne målsætning; at fortsætte en politik, som tager sigte på en betydelig forøgelse af de faste offentlige investeringers andel i forhold til BNP med fastholdelse af en streng kontrol af de samlede offentlige udgifter. i mange henseender nået tjenesteydelser er længere end i de øvrige medlemsstater. Der er dog stadig visse problemer, specielt inden for transportsektoren. Trods vigtige reformer for at forbedre produktmarkedernes funktion har Det Forenede Kongerige et alvorligt problem med lav produktivitet, faldende udgifter til forskning og udvikling og faldende innovation. antal virksomhedskonkurser og manglen på faglært arbejdskraft giver også anledning til bekymring. På denne baggrund bør Det Forenede Kongerige fokusere på følgende: som delvis skyldes store Det i. ii. og, om overvåge nødvendigt, at effektivisere de foranstaltninger, som er vedtaget, eller som er planlagt for at angribe problemet med den dalende forskning og udvikling, lav innovation, mangel på uddannet arbejdskraft og den store konkursforekomst inden for små og mellemstore virksomheder; en for udvikle sammenhængende at håndtere transportstrategi trafikoverbelastning, problemerne med utilstrækkelige for jernbaner og dårlig servicekvalitet inden for offentlig transport. investeringer inden at Kapitalmarkeder Det Forenede Kongeriges kapitalmarked er veludviklet og konkurrencedygtigt, og der er en række initiativer på vej for at udvikle markederne for risikovillig kapital. Ikke desto mindre er investeringerne i nystartede virksomheder lave i forhold til investeringerne i forbindelse med management buy-outs og buy-ins. Selv om tilsynslovgivningen forbyder pensionsfondene at investere i risikovillig kapital, er deres investeringer i denne form for kapital lave. På denne baggrund bør Det Forenede Kongerige fokusere på: ikke udtrykkelig Produktmarkederne i. Det Forenede Kongeriges økonomi er i meget høj grad udsat for international konkurrence. Liberaliseringen af markederne for varer og 44 at analyse, hvorfor pensionsfondene ikke investerer i risikovillig kapital, på trods af at der i tilsynslovgivningen, vedtage foranstaltninger til at stimulere denne form for investeringer. ikke er forbud mod dette og Arbejdsmarkedet skatte- Gennem Det Forenede Kongeriges arbejdsmarked har været blandt de bedst fungerende i EU igennem de senere år. De nyligt indførte reformer har intensiveret og udvidet det såkaldte "Welfare to Work"-program. og socialsikringsreformer er marginalskatterne for lavtlønnede arbejdstagere blevet sænket, samtidig med at familier og handicappede får adgang til tillæg, som er knyttet til lønarbejde. Der er gennemført en strategi for at forbedre adgangen til børnepasning. Der er vedtaget en række foranstaltninger, som er rettet mod områder med høj arbejdsløshed. Men selv om resultaterne generelt er gode, er der fortsat et alvorligt problem med områder med koncentreret langtidsarbejdsløshed. På denne baggrund bør Det Forenede Kongerige fokusere på følgende: at angribe problemet med koncentreret arbejdsløshed i dårligt stillede områder og grupper og at nedbringe andelen af husstande, hvor ingen af medlemmerne er i for styrke arbejde; strategien forebyggelse langtidsarbejdsløshed, således at man i overensstemmelse med retningslinjerne for beskæftigelse kan give arbejdsløse voksne en ny chance inden for 12 måneder. af at i. 45