title: Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne af 28. april 2000 om retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde, der skal fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske territorium - Interreg III

formats: html pdf print

text: C 143/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL MEDLEMSSTATERNE af 28. april 2000 om retningslinjer transeurop(cid:230)isk samarbejde, der skal fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europ(cid:230)iske territorium (cid:151) Interreg III f(cid:230)llesskabsinitiativ vedrłrende for et (2000/C 143/08) 1. Kommissionen for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab besluttede den 28. april 2000 at iv(cid:230)rks(cid:230)tte et f(cid:230)llesskabsinitiativ vedrłrende transeurop(cid:230)isk samarbejde (herefter ben(cid:230)vnt jf. artikel 20 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. »Interreg III«), juni 1999 om vedtagelse af generelle 1260/99 af 21. fłlgende bestemmelser ben(cid:230)vnt »strukturfondsforordningen«. strukturfondene (1), i det for som indg(cid:229)r 2. Under Interreg ydes f(cid:230)llesskabsstłtte til tiltag p(cid:229) omr(cid:229)der, som falder ind under retningslinjerne i denne meddelelse, og som freml(cid:230)gges af myndigheder, der er udpeget af medlems- staterne og godkendt af Kommissionen for De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber. EF-initiativprogrammer, de i I. Generelle m(cid:229)ls(cid:230)tninger og principper fortsat, at 3. Den overordnede m(cid:229)ls(cid:230)tning med Interreg-initiativerne landegr(cid:230)nserne ikke m(cid:229) har v(cid:230)ret og er udgłre en hindring for en afbalanceret udvikling og inte- gration inden for det europ(cid:230)iske territorium. Gr(cid:230)nseregio- nerne har v(cid:230)ret isoleret p(cid:229) to fronter: dels forhindrer en gr(cid:230)nse de samfund, den adskiller, i at opbygge et łkono- misk, socialt og kulturelt f(cid:230)llesskab, og den forhindrer en konsekvent forvaltning af łkosystemerne; dels tager de nationale politikker sj(cid:230)ldent hensyn til gr(cid:230)nseregionerne, hvilket medfłrer, at deres łkonomi i mange tilf(cid:230)lde er blevet af perifer betydning i national sammenh(cid:230)ng. Det indre marked og (cid:216)MU’en kan (cid:230)ndre denne situation. Men der er stadig masser af muligheder for at styrke samarbejdet til gensidig nytte for gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne i hele F(cid:230)llesskabet. Udfordningen er s(cid:229) meget desto stłrre, n(cid:229)r i man tager den fremtidige udvidelse af F(cid:230)llesskabet betragtning, eftersom den medfłrer endnu flere indre gr(cid:230)nser i F(cid:230)llesskabet og en gradvis forskydning af F(cid:230)lles- skabets ydre gr(cid:230)nser łstp(cid:229). 4. I programmeringsperioden 1994-1999 viderefłrte og udbyggede Interreg II arbejdsomr(cid:229)det fra den foreg(cid:229)ende periodes Interreg og Regen under tre s(cid:230)rskilte overskrifter: gr(cid:230)nseoverskridende (2 600 mio. EUR), samarbejde tv(cid:230)rnationale energinet (550 mio. EUR) og f(cid:230)lles aktioner til afhj(cid:230)lpning af problemer i forbindelse med oversvłm- melse og tłrke samt fysisk planl(cid:230)gning for stłrre geogra- fiske omr(cid:229)der i hele F(cid:230)llesskabet, Central- og (cid:216)steuropa nr. og Middelhavsomr(cid:229)det (413 mio. EUR). (E(cid:216)F) 4254/88, om gennemfłrelsesbestemmelser til forordning (E(cid:216)F) nr. 2052/88, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (2), ydet stłtte til tv(cid:230)rregionalt til andre projekter end infra- samarbejde i F(cid:230)llesskabet (»blłde sprłgsm(cid:229)l«) med relevans for strukturprojekter perioden regionaludviklingen 1994-1999). (200 mio. EUR, i f(cid:230)lles fłrst og fremmest vedrłrt Interreg-stłtten har til SMV-udvikling, undervisning, uddan- indfaldsvinkler nelse, kulturelle udvekslingsordninger, sundhedsm(cid:230)ssige problemer i gr(cid:230)nseregioner, miljłbeskyttende og -forbed- rende tiltag, energi-, transport- og telenet (som foranstalt- ningerne i m(cid:229)l 1-regionerne prim(cid:230)rt vedrłrer) samt f(cid:230)lles forvaltningssystemer og gr(cid:230)nseoverskridende og tv(cid:230)rna- tionale organisationer. 5. Erfaringen her viser, at der i mange tilf(cid:230)lde er taget vigtige skridt i retning af f(cid:230)llesprogrammer og f(cid:230)lles forvaltning af disse p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nserne. Men det n(cid:230)re samarbejde, som f. eks. foreg(cid:229)r i »Euroregionerne«, er stadig undtagelsen snarere end reglen. Selv om der er foreg(cid:229)et en del udvik- lingsaktiviteter er gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne, kommet disse omr(cid:229)der til gode, har det generelt v(cid:230)ret mere vanskeligt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte reelt gr(cid:230)nseoverskridende aktiviteter i f(cid:230)llesskab. Det har i visse tilf(cid:230)lde haft para- doksale fłlger, f. eks. parallelle projekter p(cid:229) begge sider af gr(cid:230)nsen. Og det har under alle omst(cid:230)ndigheder forhindret gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne og medlemsstaterne i at drage den fulde nytte af samarbejdet. som bestemt i Interreg II C har givet en vis erfaring vedrłrende samar- bejde hen over stłrre tv(cid:230)rnationale omr(cid:229)der, som omfatter nationale, regionale og lokale myndigheder, med henblik p(cid:229) stłrre fysisk integration af disse omr(cid:229)der. Men der er stor forskel p(cid:229) omfanget af samarbejdet. I forbindelse med de ydre gr(cid:230)nser og samarbejde med tredjelande har der v(cid:230)ret yderligere problemer, is(cid:230)r som fłlge af svage administrative strukturer i de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande, samt problemer med at samordne EF’s eksterne politiske instrumenter, f. eks. Phare, Tacis og Meda, med Interreg-programmerne p(cid:229) grund af forskelle i de praktiske regler. (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999, s. 1. (2) EFT L 193 af 31. 7. 1993, s. 34. 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/7 Endelig er der oprettet tv(cid:230)rregionalt samarbejde p(cid:229) forskel- lige omr(cid:229)der. Men det nuv(cid:230)rende finansieringssystem i henhold til artikel 10 i forordning (E(cid:216)F) nr. 2083/93 har den ulempe, at forvaltningen af alt for mange projekter s(cid:229) de ikke h(cid:230)nger centraliseres under Kommissionen, naturligt sammen med Interreg’s gr(cid:230)nseoverskridende og tv(cid:230)rnationale aktiviteter. 6. I den forbindelse er m(cid:229)ls(cid:230)tningen med den nye fase af Interreg at styrke den łkonomiske og sociale samhłrighed i F(cid:230)llesskabet ved at fremme gr(cid:230)nseoverskridende, tv(cid:230)rna- tionalt og tv(cid:230)rregionalt samarbejde og en afbalanceret udvikling af EF-omr(cid:229)det. Tiltag vedrłrende gr(cid:230)nser og gr(cid:230)nseomr(cid:229)der mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og tredjelande udgłr derfor en hjłrnesten i initiativet. Der vil blive rettet passende opm(cid:230)rksomhed mod: (cid:151) F(cid:230)llesskabets ydre gr(cid:230)nser, is(cid:230)r med henblik p(cid:229) udvi- delsen (cid:151) samarbejde i regionerne i F(cid:230)llesskabets yderste periferi (cid:151) samarbejde for at fremme den fredsproces, der er indledt p(cid:229) Balkan, og (cid:151) samarbejde om ł-regioner. P(cid:229) grundlag af erfaringerne fra de tidligere Interreg- initia- tiver skal den nye fase af initiativet gennemfłres via tre linjer: a) at fremme en integreret regionaludvikling mellem nabo- regioner ved gr(cid:230)nser, ogs(cid:229) ydre gr(cid:230)nser og visse farvandsgr(cid:230)nser (linje A); stłrstedelen af de finansielle midler er afsat til denne linje b) at medvirke til en harmonisk fysisk integration i hele F(cid:230)llesskabet (linje B) c) at forbedre regionaludviklings- og samhłrighedspoli- tikker og -teknikker via tv(cid:230)rnationalt/tv(cid:230)rregionalt samarbejde (linje C); denne linje er den finansielt mindste. Den stłrste udfordring for Interreg’s nye fase bliver derfor at bygge videre p(cid:229) de positive erfaringer med reelt samar- bejde under de nuv(cid:230)rende programmer og lłbende at udvide denne form for samarbejde til at omfatte hele F(cid:230)llesskabet samt forbindelserne med nabolandene. 7. For at virkeliggłre disse m(cid:229)ls(cid:230)tninger skal samarbejde, som iv(cid:230)rks(cid:230)ttes under Interreg III-initiativet, overholde fłlgende principper: (cid:151) F(cid:230)lles gr(cid:230)nseoverskridende/tv(cid:230)rnationalt strategi- og udvik- lingsprogram Opstilling af et f(cid:230)lles strategi- og EF-initiativprogram med f(cid:230)lles prioriteter er en grundl(cid:230)ggende betingelse for at projekter, som der ansłges om EF-tilskud til, kan komme i betragtning. Samtlige foranstaltninger og tiltag skal v(cid:230)re baseret p(cid:229) dette f(cid:230)llesprogram for de p(cid:229)g(cid:230)ldende regioner og omr(cid:229)der, og det skal p(cid:229)vises, hvilke fordele projektet indeb(cid:230)rer. De tiltag, der v(cid:230)lges til iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af programmet, skal v(cid:230)re af klar gr(cid:230)nseoverskridende/tv(cid:230)rnational karakter. Det vil sige, at de kun kan modtage stłtte, hvis de v(cid:230)lges og gennemfłres i f(cid:230)llesskab, enten i to eller flere medlemsstater eller tredjelande eller i Øn medlemsstat, hvor det kan godtgłres, at tiltaget har store fordele for andre medlemsstater eller tredjelande. konkurrencefremmende til Programmeringen skal tage hłjde for strukturfondenes og EF-politikkernes generelle retningslinjer. Det vil sige, at der foretr(cid:230)kkes tiltag, som virker besk(cid:230)ftigelses- eller p(cid:229)g(cid:230)ldende form(cid:229)l at opstille og omr(cid:229)der, eller indfłre politikker vedrłrende b(cid:230)redygtig udvikling eller ligestilling af m(cid:230)nd og kvinder. Alle tiltag skal overholde EF’s konkurrenceregler, herunder navnlig reglerne om statsstłtte. som har for de (cid:151) Partnerskab og »bottom-up«-princippet Der skal etableres et bredt partnerskab, ikke blot med »institutionelle« partnere med mandat fra national-, regional- og lokalmyndigheder, men ogs(cid:229) med arbejds- markedets parter, łkonomiske interesseorganisationer (NGO’er, og andre relevante kompetente organer repr(cid:230)sentanter jf. artikel 8 i strukturfondsforordningen. Kommissionen er is(cid:230)r interesseret i, at partnerskabet opbygges fra bunden, helt fra udarbejdelsen af den f(cid:230)lles strategi tiltagene. Efter en transparent til gennemfłrelsen af publicityfase skal tiltagene i stłrst mulig grad (cid:229)bne op for offentlige og private aktłrers deltagelse. for det akademiske miljł osv. ), C 143/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 (cid:151) Komplementaritet med strukturfondenes »g(cid:230)ngse« tiltag I denne forbindelse kan de kompetente myndigheder over- veje, om der kan etableres europ(cid:230)iske łkonomiske firma- grupper (E(cid:216)FG) (2). Programmeringen skal passe ind i de foranstaltninger, som stłttes under strukturfondenes m(cid:229) 1, 2 og 3, is(cid:230)r vedrłrende infrastruktur, og EF’s andre initiativer. Desuden skal tiltagene falde ind under strukturfondenes arbejdsomr(cid:229)de om stłtteberettigede udgifter. reglerne og II. Gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde (linje A) 9. Form(cid:229)l: Gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde mellem nabo- myndigheder skal medvirke til at oprette gr(cid:230)nseoverskri- dende łkonomiske og sociale centre via f(cid:230)lles strategier for b(cid:230)redygtig regionaludvikling. (cid:151) En mere integreret tilgang til gennemfłrelsen af f(cid:230)llesskabs- initiativerne 10. Stłtteberettigede omr(cid:229)der: I forbindelse med gr(cid:230)nseover- skridende samarbejde er fłlgende omr(cid:229)der stłtteberetti- gede: i det i De nye forordninger tillader efter artikel 3, stk. 2, forordning (EF) nr. Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets juli 1999 om Den Europ(cid:230)iske Fond 1783/99 af 12. for Regionaludvikling (1), fłlgende ben(cid:230)vnt »EFRU-forordningen«, at EFRU gennemfłrer Interreg III-initiativet ved at finansiere tiltag for udvikling af landdistrikter, der er stłtteberettiget under EUGFL, for udvikling af menneskelige ressourcer, der er stłttebe- rettiget under ESF, og for justering af fiskeristrukturen, der er stłtteberettiget under FIUF. Det er en ny chance, som błr udnyttes til at forbedre samordningen og inte- grationen af foranstaltninger og tiltag, som modtager f(cid:230)llesskabsstłtte. (cid:151) Effektiv samordning mellem Interreg III og eksterne politiske EF-instrumenter, is(cid:230)r med henblik p(cid:229) udvidelsen Gennemfłrelsen af Interreg III skal v(cid:230)re i tr(cid:229)d med og tilpasset efter andre berłrte finansielle instrumenter. Tiltag inden for F(cid:230)llesskabet finansieres af EFRU, hvor- imod tiltag uden for F(cid:230)llesskabet finansieres af andre EF’s finansielle instrumenter, f. eks. Phare, Pasi, Tacis, Meda, EFR eller andre f(cid:230)llesskabsprogrammer med en udenrigspolitisk dimension, alt efter den p(cid:229)g(cid:230)ldende situation. 8. N(cid:229)r der gennemfłres samarbejdsforanstaltninger p(cid:229) grundlag af disse principper, kr(cid:230)ver det reelle f(cid:230)lles struk- turer i forbindelse med udarbejdelse af programmerne, inddragelse af berłrte parter, udv(cid:230)lgelse af tiltag, forvalt- ning af hele programmet og samordning og tilsyn med gennemfłrelsen af programforlłbet samt, om nłdvendigt, foranstaltninger og f(cid:230)lles ordninger forvaltning af til aktioner. Under alle omst(cid:230)ndigheder Interreg III medfłre en m(cid:230)rkbar forbedring i forhold til den nuv(cid:230)- rende situation. Partnerne skal angive de nłjagtige vilk(cid:229)r, ordninger og midler, som g(cid:230)lder i forbindelse med indfł- relse og drift af de strukturer, hvis driftsomkostninger kan finansieres via programmerne. skal (1) EFT L 213 af 13. 8. 1999, s. 1. (cid:151) alle omr(cid:229)der beliggende ved F(cid:230)llesskabets indre og ydre gr(cid:230)nser, som falder ind under den administrative klassifikation NUTS III (nomenklaturen for statistiske territoriale enheder), jf. bilag I (cid:151) visse kystomr(cid:229)der, som falder ind under den admini- (nomenklaturen for strative klassifikation NUTS III statistiske territoriale enheder), jf. bilag I. I s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde kan der bevilges finansiering til foranstalt- ninger i NUTS III-omr(cid:229)der, som gr(cid:230)nser op til eller er omgivet af ovenn(cid:230)vnte NUTS III-omr(cid:229)der, s(cid:229)fremt de ikke repr(cid:230)senterer over 20 % af de samlede udgifter til det p(cid:229)g(cid:230)ldende EF-initiativprogram. De omr(cid:229)der, hvor man vil benytte sig af denne mulighed, skal angives i det relevante EF-initiativprogram. 11. Prioriterede omr(cid:229)der: Denne linje har navnlig fłlgende m(cid:229)ls(cid:230)tninger: (cid:151) at fremme udviklingen i byomr(cid:229)der, landdistrikter og kystomr(cid:229)der (cid:151) at anspore til en st(cid:230)rkere iv(cid:230)rks(cid:230)tterkultur og etable- ring af sm(cid:229) virksomheder (ogs(cid:229) i turistsektoren) og lokale besk(cid:230)ftigelsesinitiativer (cid:151) at fremme social- og arbejdsmarkedsintegration (cid:151) at udveksle menneskelige ressourcer og faciliteter i forbindelse med forskning, teknologisk udvikling, uddannelse, kultur, kommunikation og sundhedsv(cid:230)sen for at łge produktiviteten og medvirke til at skabe varige stillinger (2) Kommissionens meddelelse 97/C 285/10: Europ(cid:230)iske łkonomiske firmagruppers (E(cid:216)FG) deltagelse i offentlige indkłb og offentligt finansierede programmer (EFT C 285 af 20. 9. 1997, s. 17). 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/9 (cid:151) at tilskynde til miljłbeskyttelse (p(cid:229) lokalt og globalt plan), łge energieffektiviteten og fremme vedvarende energikilder (cid:151) at etablere bedre net inden for transport (navnlig tiltag indfłrelse af mere miljłvenlige transportmetoder), offentlige til information tjenester og vand- og energisystemer kommunikation samt og (cid:151) at etablere samarbejde p(cid:229) det juridiske og administra- tive omr(cid:229)de for at fremme den łkonomiske udvikling og den sociale samhłrighed (cid:151) at łge det menneskelige og institutionelle potentiale for fremme den gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde for at łkonomiske udvikling og den sociale samhłrighed i Investeringer infrastruktur skal Listen er ikke udtłmmende. Omr(cid:229)derne er til orientering angivet i bilag II. De finansielle midler skal dog koncen- treres om et begr(cid:230)nset antal m(cid:229)ls(cid:230)tninger og foranstalt- ninger. f. eks. s(cid:229) vidt muligt koncentreres om administrative omr(cid:229)der under NUTS III-niveau, som ligger umiddelbart op ad gr(cid:230)nser. N(cid:229)r det i tyndtbefolkede regioner konstateres, at udvik- lingen h(cid:230)mmes af infrastrukturmangler, kan etableringen jf. punkt 10, komme i af en s(cid:229)dan infrastruktur dog, betragtning i et omr(cid:229)de ud over det strengt definerede NUTS III-niveau, s(cid:229) vidt hovedm(cid:229)ls(cid:230)tningen med denne infrastruktur h(cid:230)nger sammen med udviklingen i de i bilag I angivne NUTS III-omr(cid:229)der. for III. Tv(cid:230)rnationalt samarbejde (linje B) 12. M(cid:229)ls(cid:230)tning: Tv(cid:230)rnationalt samarbejde mellem national-, regional- og lokalmyndigheder har til form(cid:229)l at fremme en hłjere grad af fysisk integration af stłrre grupper af europ(cid:230)iske regioner med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) en b(cid:230)re- dygtig, harmonisk og afbalanceret udvikling inden for F(cid:230)llesskabet og en bedre fysisk integration med ansłger- landene og andre nabolande. 13. Stłtteberettigede omr(cid:229)der: De foresl(cid:229)ede stłtteberettigede omr(cid:229)der i forbindelse med det tv(cid:230)rnationale samarbejde omfatter de grupper af regioner, som er angivet i bilag III. Disse grupperinger er baseret p(cid:229) de omr(cid:229)der, som allerede falder ind under de eksisterende Interreg II C-programmer og artikel 10-pilotaktioner vedrłrende fysisk planl(cid:230)gning, og er tilpasset for at tage hłjde for de erfaringer, der er opn(cid:229)et hidtil. P(cid:229) basis heraf kan medlemsstaterne og regio- nerne forel(cid:230)gge Kommissionen behłrigt begrundede anmodninger om (cid:230)ndring af disse grupperinger. Der vil blive udvist s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksomhed, n(cid:229)r det drejer sig om EF’s ydre gr(cid:230)nser, is(cid:230)r med henblik p(cid:229) udvidelsen, samar- bejde om regionerne i EF’s yderste periferi, łget samar- bejde over Adriaterhavet og med det sydlige (cid:216)stersłom- r(cid:229)de og foresl(cid:229)ede samarbejde om ł-regioner. De (cid:230)ndringer skal derfor (cid:229)bne op for et łget samarbejde mellem EF’s Adriaterhavs- og Balkanregioner og de eksterne Balkanregioner. Med hensyn til det sidste skal samarbejdet stłttes af det nye instrument, der er n(cid:230)vnt i punkt 46. 14. Prioriterede omr(cid:229)der: Forslag til tv(cid:230)rnationalt samarbejde skal bygge videre p(cid:229) erfaringen fra Interreg II C og tage hłjde for omr(cid:229)der, der er hłjt prioriterede i EF-politikken, f. eks. transeurop(cid:230)iske net og anbefalingerne om regional- udvikling i udviklingsplanen for F(cid:230)llesskabets omr(cid:229)de (ESDP). Samtidig er det i betragtning af de begr(cid:230)nsede finansielle midler og de berłrte omr(cid:229)ders store geografiske udstr(cid:230)kning vigtigt at undg(cid:229), at tiltagene spreder sig over for meget. De skal v(cid:230)re m(cid:229)lrettede. Der kan ansłges om stłtte til: (cid:151) at udarbejde operationelle strategier for fysisk planl(cid:230)g- ning p(cid:229) samarbejde tv(cid:230)rnationalt plan, herunder mellem byer indbyrdes og mellem byomr(cid:229)der og land- distrikter, med henblik p(cid:229) at fremme en polycentrisk og b(cid:230)redygtig udvikling (cid:151) at fremme effektive og b(cid:230)redygtige transportsystemer og forbedret adgang til informationssamfundet (cid:151) at fremme miljłet og god forvaltning af kulturarven og naturressourcerne, navnlig vandressourcerne (cid:151) at fremme integrationen mellem kystomr(cid:229)der og af ł-regioner gennem fastl(cid:230)ggelse af en specifik priorite- ring for hvert omr(cid:229)de og hver region med en passende finansiel bevilling (cid:151) at fremme det integrerede samarbejde i EU’s yderste periferi De udvalgte foranstaltninger skal virke fremmende for en integreret tilgang til den fysiske udvikling, som tager sigte p(cid:229) f(cid:230)lles problemer og muligheder og medfłrer reelle fordele for det tv(cid:230)rnationale omr(cid:229)de. Samarbejde mellem łer og kystomr(cid:229)der samt samarbejde mellem regioner med f(cid:230)lles handicap, f. eks. bjergomr(cid:229)der, vil v(cid:230)re s(cid:230)rlig velset. Der skal ogs(cid:229) angives nłgleomr(cid:229)der for investeringer i finansielle infrastruktur. Da der kun er begr(cid:230)nsede midler til r(cid:229)dighed, kan kun sm(cid:229) infrastrukturprojekter komme i betragtning. Anl(cid:230)gning af motorveje, hovedveje og lignende infrastruktur kan derimod ikke komme i tiltag skal medfłre konkrete, betragtning. De valgte synlige og nyskabende resultater. I tilf(cid:230)lde af problemer med forvaltning af vandressourcer som fłlge af oversvłm- melse eller tłrke kan Interreg III-midler undtagelsesvis anvendes til infrastruktur under hensyn- investeringer i tagen til de begr(cid:230)nsede finansielle midler. C 143/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 15. For fjernomr(cid:229)dernes vedkommende (de franske oversłiske departementer, De Kanariske (cid:216)er, Azorerne og Madeira) skal samarbejdsprogrammerne: de relevante regionale/lokale og nationale myndigheder og i givet fald af de relevante NGO’er. (cid:151) fremme bedre łkonomisk integration og samarbejde mellem disse regioner indbyrdes og mellem dem og de andre medlemsstater Der kan freml(cid:230)gges s(cid:230)rskilte forslag for hver enkelt linje. Hvis partnerne finder det hensigtsm(cid:230)ssigt kan program- merne dog omfatte hver af de tre linjer, A, B og C, idet der angives prioriterede omr(cid:229)der, foranstaltninger og f(cid:230)lles strukturer for hver enkelt linje. (cid:151) forbedre forbindelserne tredjelande og samarbejdet med Latinamerika, tilgr(cid:230)nsende Atlanterhavet, Nordvestafrika og Det Indiske Ocean). (Vestindien, 16. Disse prioriterede omr(cid:229)der błr som helhed d(cid:230)kke de er skal medfinansieres. Der aktioner, vigtigste n(cid:230)rmere redegjort herfor i bilag IV. der IV. Tv(cid:230)rregionalt samarbejde (linje C) 17. M(cid:229)ls(cid:230)tning: Tv(cid:230)rregionalt samarbejde har til form(cid:229)l at effektivisere regionaludviklings- og samhłrighedspolitikker og -instrumenter via etablering af netv(cid:230)rk, navnlig for regioner med udviklingseftersl(cid:230)b og regioner under omstilling. 18. Stłtteberettigede omr(cid:229)der: Hele EF er stłtteberettiget. 19. Prioriterede omr(cid:229)der: Denne linje omfatter samarbejde p(cid:229) s(cid:230)rlige omr(cid:229)der, som Kommissionen n(cid:230)rmere skal fast- jf. artikel 48, s(cid:230)tte efter hłring af forvaltningskomitØen, stk. 2, litra c), i strukturfondsforordningen, omr(cid:229)der s(cid:229)som forskning, teknologisk udvikling og SMV, informationssam- fundet, turisme, kultur og besk(cid:230)ftigelse, iv(cid:230)rks(cid:230)tter(cid:229)nd og miljł osv. (se punkt 33). Der skal is(cid:230)r l(cid:230)gges v(cid:230)gt p(cid:229) at łer, fjerntliggende regioner og ansłgerlande inddrages i de forskellige netv(cid:230)rk. Samar- bejde mellem kystregioner, selv p(cid:229) bilateralt plan, vil blive fremmet. V. Udarbejdelse, freml(cid:230)ggelse og interventioner godkendelse af 20. P(cid:229) grundlag af de vejledende rammebelłb pr. medlemsstat, som Kommissionen har fastlagt med angivelse af fleksi- (se kapitel VIII) bilitetsmulighederne mellem linjerne opstiller medlemsstaterne budgetter udspecificeret efter linje, gr(cid:230)nse og region, alt efter hvad der er relevant. Medlemsstaterne skal sikre en afbalanceret finansiering p(cid:229) de to sider af gr(cid:230)nserne under hensyntagen til de dispo- nible midler. 22. Programmerne vedrłrende gr(cid:230)nseoverskridende samar- bejde (linje A) udarbejdes i overensstemmelse med de prin- cipper, prioriteringer og procedurer, som er angivet i oven- st(cid:229)ende punkt 6-11, af regional- eller lokalmyndighederne i de stłtteberettigede omr(cid:229)der i partnerskab med de natio- nale myndigheder, afh(cid:230)ngigt af hver medlemsstats institu- tionelle struktur. Hvert program udarbejdes generelt for en gr(cid:230)nse med »underprogrammer« for hver gr(cid:230)nseoverskridende region, hvor det er relevant. Hvor det er berettiget (f. eks. i forbin- delse med meget lange gr(cid:230)nser, steder hvor flere gr(cid:230)nser samarbejdsstrukturer) eksisterende młdes, veludviklede udarbejdes gr(cid:230)nseoverskridende en for region, som d(cid:230)kker en eller flere gr(cid:230)nser. programmet 23. De programmer, som omfatter tv(cid:230)rnationalt samarbejde (linje B), udarbejdes i overensstemmelse med de principper, prioriteringer og procedurer, som er angivet i punkt 6-8 og 12-16, af de nationale myndigheder (eller andre myndigheder udpeget af medlemsstaterne) i t(cid:230)t samarbejde med de regionale eller lokale myndigheder i det geogra- fiske omr(cid:229)de, hvor det tv(cid:230)rnationale samarbejde skal foreg(cid:229). I betragtning af de indhłstede erfaringer, deltager organerne og arbejdsgrupperne under Interreg II C i det forberedende arbejde p(cid:229) anmodning fra de ansvarlige myndigheder. Der udarbejdes et enkelt program for hvert samarbejds- omr(cid:229)de som defineret i punkt 13. 24. Inden for hvert samarbejdsomr(cid:229)de under linje B udarbejdes forslagene om tv(cid:230)rregionalt samarbejde (linje C) af de regionale myndigheder eller andre organer, som medlems- staterne udpeger, eller af anerkendte formidlende organer for at vedtage enten s(cid:230)rlige programmer eller inkludere en prioritering inden for det relevante linje B-program. 21. Forslagene skal udarbejdes af f(cid:230)lles gr(cid:230)nseoverskridende eller tv(cid:230)rnationale komitØer eller organer, der oprettes af Betingelserne for gennemfłrelse af linje C-programmer er fastsat i bilag V. 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/11 25. Programmerne skal i indhold svare til de enhedsprogram- meringsdokumenter, der beskrives i strukturfondsforord- ningens artikel 19, stk. 3, og tilpasses for at tage hłjde for de s(cid:230)rlige behov og omst(cid:230)ndigheder i forbindelse med tv(cid:230)rregionalt tv(cid:230)rnationalt gr(cid:230)nseoverskridende, samarbejde, og de skal bl. a. omfatte: og (cid:151) en forh(cid:229)ndsevaluering jf. strukturfondsforordningens artikel 41, stk. 2, hvori man bl. a. analyserer st(cid:230)rke og svage sider ved samarbejdet i det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de og samarbejdets forventede virkninger f. eks. p(cid:229) miljł (p(cid:229) lokalt og globalt plan) og, hvis det er ligestilling af m(cid:230)nd og kvinder, samt de relevant, m(cid:229)der, samarbejdsstrukturerne forbedres p(cid:229) (cid:151) en oversigt over processen i den f(cid:230)lles programmering (f. eks. det blandede programmeringsudvalg), herunder ogs(cid:229) ordningerne for samr(cid:229)d med partnerne s(cid:230)rlige lovgivning, og som skal tjene som: aftaler under hensyntagen til national (cid:151) forvaltningsmyndighed, som omhandlet i struk- litra n), og turfondsforordningens artikel 9, artikel 34 (cid:151) betalingsmyndighed som omhandlet i struktur- fondsforordningens artikel 9, litra o), og artikel 32 p(cid:229) programniveau og om nłdvendigt som subsidi(cid:230)re betalingsmyndigheder (cid:151) f(cid:230)lles teknisk sekretariat for operationel forvalt- ning af EF-initiativ-programmerne, for opgaverne i punkt 30, uden at forvaltningsmyn- dighedens samlede ansvar ifłlge strukturfonds- forordningens artikel 34 herved indskr(cid:230)nkes. is(cid:230)r af det udvikling geografiske omr(cid:229)de, (cid:151) en erkl(cid:230)ring om den f(cid:230)lles strategi og prioriteringer for som programmet omfatter, fordelt p(cid:229) underprogram, hvor dette er relevant, med angivelse af prioriteringer, s(cid:230)rlig m(cid:229)ls(cid:230)tninger (kvantificerede, hvor det lader sig głre), og af, hvordan der ved udstikning af strategi og prio- riteringer er taget hensyn til de vejledende retnings- linjer, jf. strukturfondsforordningens artikel 10, stk. 3 Disse tre funktioner (forvaltningsmyndighed, beta- lingsmyndighed sekretariat) f(cid:230)lles udłves enten separat eller under Øt under hensyn- tagen til de s(cid:230)rlige forhold ved gennemfłrelsen af Interreg III teknisk og (cid:151) en kortfattet beskrivelse, om nłdvendigt pr. underpro- gram for linje A, af de tiltag, der er planlagt for at gennemfłre prioriteringerne, inklusive de nłdvendige oplysninger for at kontrollere, at stłtteordningerne er i overensstemmelse med traktatens artikel 87. Arten af de tiltag, der er nłdvendige for at udarbejde, fłlge og evaluere EF-initiativprogrammerne jf. (cid:151) en vejledende finansieringsplan med angivelse for hvert prioriteret omr(cid:229)de og (cid:229)r, strukturforordningens artikel 28 og 29, af det p(cid:229)t(cid:230)nkte finansielle tilskud fra EFRU og fra Phare, Tacis, Meda, Samhłrigheds- fonden, ISPA og EIB, hvor det er relevant, s(cid:229) vel som det samlede belłb for offentligt eller lignende stłtte eller den samlede skłnnede private finansiering i forbindelse med disse tilskud. Det samlede EFRU- tilskud, som er planlagt for hvert (cid:229)r, skal v(cid:230)re i over- ensstemmelse med det relevante finansielle overslag (cid:151) bestemmelserne om gennemfłrelse af det p(cid:229)g(cid:230)ldende EF-initiativprogram, herunder: (cid:151) de kompetente myndigheders udpegning af de f(cid:230)lles strukturer for samarbejde, der er baseret p(cid:229) (cid:151) overv(cid:229)gningsudvalg for hele programmet ifłlge strukturfondsforordningens artikel 35 (se punkt 28) og et styringsudvalg (eller hvor det er hensigtsm(cid:230)ssigt, en r(cid:230)kke af dem) (se punkt 29). dem, inklusive (cid:151) en beskrivelse af ordningerne for forvaltning af EF-initiativprogrammerne der vedrłrer en transparent publicityfase, der i stłrst mulig grad skal (cid:229)bne op for offentlige og private aktłrers deltagelse, og ordninger for indkaldelser af forslag og f(cid:230)lles udv(cid:230)lgelse af tiltag, styringsudval- gets rolle (se punkt 29) og ansvarsfordelingen for finansiering og finanskontrol, jf. strukturfondsfor- ordningens artikel 38 og 39. Dette skal, hvor det er relevant, omfatte anvendelse af globaltilskud som angivet i punkt 26 (cid:151) en beskrivelse af systemerne for f(cid:230)lles overv(cid:229)gning og evaluering, herunder styringsudvalgets rolle (se punkt 28). Som fastsat i strukturfondsforordningens artikel 36, stk. 1, tager de kompetente myndigheder hensyn til metodevejledningen for definering af overv(cid:229)gningsindikatorer ved indsamling af overv(cid:229)g- ningsdata og ved forberedelsen af evalueringer C 143/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 (cid:151) fastl(cid:230)ggelse af et finansielt forvaltningssystem, som giver mulighed for overfłrsel fra EFRU (og helst ogs(cid:229) fra de p(cid:229)g(cid:230)ldende nationale samfinansierings- ordninger) til Øn samlet konto for hvert program, og for hurtig og gennemsigtig udbetaling af disse midler til de endelige stłttemodtagere. De f(cid:230)lles ordninger kan i denne forbindelse omfatte under- tegnelse af en aftale mellem de forskellige myndig- heder i de lande, som deltager i programmet, s(cid:229) vel som en forpligtelse for de forskellige partnere p(cid:229) projektniveau til ogs(cid:229) at undertegne en aftale om deres finansielle og retlige ansvarsomr(cid:229)der (cid:151) at godkende programtill(cid:230)gget (cid:151) i overensstemmelse med strukturfondsforordningens artikel 15 at fastl(cid:230)gge de kriterier, der skal anvendes ved udv(cid:230)lgelsen af tiltag med sigte p(cid:229) at fastsl(cid:229) tilta- genes gr(cid:230)nseoverskridende eller tv(cid:230)rnationale karakter eller interesse (cid:151) senere at tilpasse programmet eller programtill(cid:230)gget (cid:151) en beskrivelse af de specifikke kontrolordninger og -procedurer for det p(cid:229)g(cid:230)ldende EF-initiativprogram, med angivelse af ansvarsfordelingen i forbindelse med finansiering og finanskontrol, jf. strukturfonds- forordningens artikel 38 og 39 (cid:151) at overv(cid:229)ge og evaluere programmet som helhed og indkaldelser af godkende opgavespecifikationerne i forslag. (cid:151) oplysninger om de midler, som er nłdvendige til udar- bejdelse, overv(cid:229)gning og evaluering af stłtten. 26. De s(cid:229)ledes udarbejdede programmer forel(cid:230)gges Kommis- sionen af de myndigheder, som de berłrte medlemsstater har udpeget. finansielle N(cid:229)r Kommissionen godkender de enkelte programmer, bevilger den Øt samlet tilskud fra EFRU uden angivelse af fordeling mellem medlemsstaterne. den Kommissionen kan ogs(cid:229) yde et globalt tilskud til hele programmet eller en del heraf efter aftale med de berłrte medlemsstater. 27. Hvert EF-initiativprogram suppleres af et programtill(cid:230)g som defineret i strukturfondsforordningens artikel 9, litra m), og beskrevet i artikel 18, stk. 3. Dette programtill(cid:230)g fremsendes til Kommissionen senest tre m(cid:229)neder efter Kommissionens beslutning om godken- delse Programtill(cid:230)gget udf(cid:230)rdiges i overensstemmelse med de samme ordninger for samarbejde og partnerskab, som g(cid:230)lder for EF-initiativ- programmet. EF-initiativprogrammet. af VI. Overv(cid:229)gning, gennemfłrelse og evaluering af tiltag 28. Programtilsynet varetages af programmets overv(cid:229)gnings- udvalg i henhold til strukturfondsforordningens artikel 35. Udvalget młdes mindst Øn gang om (cid:229)ret, og det har som hovedopgave: Overv(cid:229)gningsudvalget sammens(cid:230)ttes af repr(cid:230)sentanter for de regionale og lokale myndigheder og, hvis de nationale myndigheder łnsker det, for de nationale myndigheder. Deltagelse af arbejdsmarkedets parter, łkonomiske inter- esseorganisationer og NGO’er er łnskelig, jf. strukturfonds- forordningens artikel 8. En repr(cid:230)sentant for Kommis- sionen og, hvor det er relevant EIB deltager i overv(cid:229)g- ningsudvalget som r(cid:229)dgiver. 29. Den f(cid:230)lles udv(cid:230)lgelse af tiltag og det samordnede tilsyn med gennemfłrelsen af dem varetages af en eller om nłdvendigt flere styringsudvalg for de tiltag, der indg(cid:229)r i hvert enkelt underprogram. Dette udvalg sammens(cid:230)ttes efter de samme principper for samarbejde og partnerskab som overv(cid:229)gningsudvalget. En repr(cid:230)sentant for Kommis- sionen deltager eventuelt som observatłr. Styringsudvalgets opgaver kan eventuelt varetages af over- v(cid:229)gningsudvalget, som dermed ogs(cid:229) fungerer som styrings- udvalg. 30. Forvaltningsmyndigheder bist(cid:229)s ved udłvelsen af f(cid:230)lles tekniske sekretariat, n(cid:229)r det opgaver af det selv udłver sekretariatsfunktionen. sine ikke Ud over de ansvarsomr(cid:229)der, som i henhold til struktur- fondsforordningens artikel 34 p(cid:229)hviler forvaltningsmyndig- heden (se punkt 25), er den ogs(cid:229) ansvarlig for at tilret- tel(cid:230)gge forberedelsen af de beslutninger, som overv(cid:229)g- nings- og styringsudvalgene tr(cid:230)ffer. Dette indeb(cid:230)rer is(cid:230)r, at den modtager, tager stilling til og afgiver en forelłbig vurdering af de tiltag, der foresl(cid:229)s finansieret, eller koor- dinerer s(cid:229)danne opgaver. Den samordner ogs(cid:229) arbejdet i de myndigheder eller organer, som efter behov udpeges i forbindelse med gennemfłrelsen af de forskellige under- programmer og foranstaltninger. 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/13 31. EFRU-tilskuddet indbetales p(cid:229) Øn bankkonto, som inde- haves af betalingsmyndigheden eller forvaltningsmyndig- heden, n(cid:229)r denne ogs(cid:229) er betalingsmyndighed. P(cid:229) grundlag af beslutninger, som styringsudvalget eller overv(cid:229)gnings- udvalget, som ogs(cid:229) fungerer som styringsudvalg, tr(cid:230)ffer om udv(cid:230)lgelse af projekter, betaler betalingsmyndigheden efter strukturfondsforordningens artikel 32, stk. 1, sidste afsnit, EFRU-tilskuddet til de endelige modtagere eller, hvis det er relevant, til de myndigheder eller organer, der til at gennemfłre de forskellige underpro- er udpeget grammer eller foranstaltninger. I sidste tilf(cid:230)lde udbetaler disse myndigheder belłbene til de endelige modtagere. I forbindelse med tiltag, som omfatter partnere i forskellige medlemsstater, er den endelige modtager lederen af tiltaget, som varetager den finansielle forvaltning og samordningen mellem partnerne i tiltaget. Lederen b(cid:230)rer det finansielle og retlige forvaltningsmyndigheden. for Lederen fastl(cid:230)gger sammen med disse partnere ansvarsfor- delingen, eventuelt i form af en aftale. ansvar over 32. Afsnit III i strukturfondsforordningen (fondenes finansielle deltagelse og finansielle forvaltning) og bestemmelserne om overv(cid:229)gning, evaluering og finanskontrol g(cid:230)lder for EF-initiativprogrammerne med undtagelse af artikel 44. I henhold til forordningens artikel 21, stk. 4, kan EF-initia- tivprogrammerne revideres p(cid:229) medlemsstaternes initiativ eller p(cid:229) Kommissionens initiativ efter aftale med de berłrte medlemsstater efter den i forordningen omhand- lede midtvejsevaluering. 33. Ved to lejligheder i perioden 2000-2006 vil Kommissionen foresl(cid:229) forvaltningskomitØen i strukturforordningens artikel 48, stk. 2, litra c), de opgavespecifikationer i indkaldelser af som den ansvarlige forvaltningsmyndighed under linje C skal udstede. forslag, VII. Samordning mellem EFRU, Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard og ISPA 34. I henhold til strukturfondsforordningens artikel 20, stk. 2, fłrste afsnit, vedrłrer samordningen af stłtten fra EFRU og Interreg de łvrige instrumenter, III-initiativet, fłlgende forhold: hvilke geografiske omr(cid:229)der der er stłtteberettigede, fler(cid:229)rig programmering, hvilke tiltag der er stłtteberettigede, og ordninger vedrłrende gennemfłrelse, overv(cid:229)gning, evaluering og kontrol. tilskud til som yder Den betydelige forbedring af de f(cid:230)lles strukturer i forhold til den nuv(cid:230)rende situation som n(cid:230)vnt i punkt 8 vil med hensyn til de samarbejdsprogrammer, der er beskrevet i dette kapitel, blive foretaget i takt med de fremskridt, der głres med hensyn til koordineringen mellem EFRU og de andre finansielle instrumenter. sig til en gang om (cid:229)ret at Kommissionen forpligter strukturfondsforordningens artikel 48, forel(cid:230)gge den i stk. 3, en rapport om de fremskridt, der er gjort med hensyn til koordineringen mellem EFRU og de andre finansielle instrumenter. litra d), omhandlede r(cid:229)dgivende komitØ G r (cid:230) n s e o v e r s k r i d e n d e s a m a r b e j d e ( l i n j e A ) 35. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde hen over EF’s ydre gr(cid:230)nser skal gr(cid:230)nseomr(cid:229)der i nabolande v(cid:230)re omfattet af de forslag til EF-initiativ-programmer, som freml(cid:230)gges for Kommissionen af de bemyndigede myndigheder efter aftale med de p(cid:229)g(cid:230)ldende nabolande. Definitionen af disse omr(cid:229)der skal v(cid:230)re i overensstemmelse med de for Interreg III vedtagne kriterier. En liste over omr(cid:229)der, som er stłttebe- rettigede under Phare-CBC, er ved at blive udarbejdet af modtagerlandene. Den vil foreligge, fłr de f(cid:230)lles program- meringsdokumenter skal udarbejdes. i medlemsstaterne 36. Interreg III’s EF-initiativprogram for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde (linje A), som defineret i punkt 21-22 og 25-26, er det f(cid:230)lles gr(cid:230)nseoverskridende programmerings- dokument, som er omhandlet i artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2760/98 af 18. december 1998 om gennemfłrelse af et program for gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde inden for rammerne af Phare-programmet (1), i det fłlgende ben(cid:230)vnt »Phare-CBC-forordningen«. I forbin- delse med finansiering fra EFRU tager Kommissionen stil- ling til stłtten fra fonden, n(cid:229)r den godkender programmet. Ved tilskuddene fra Phare-CBC, Tacis, Meda, Sapard eller ISPA skal de principper og regler, som g(cid:230)lder for disse instrumenter, overholdes, og de belłb, som fastl(cid:230)gges i finansieringsplanen for (i fłrste omgang) 2000-2002, er vejledende. Der skal l(cid:230)gges v(cid:230)gt p(cid:229) at sikre en passende balance i finansieringen p(cid:229) begge sider af de berłrte gr(cid:230)nser under hensyntagen til de disponible midler, forskellene i den łkonomiske udvikling og i absorptions- kapaciteten. 37. Med hensyn til ISPA, et af jf. artikel 2, stk. 2, andet afsnit, i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999 om oprettelse fłrtiltr(cid:230)delsesinstru- strukturpolitisk ment (2), kan der indrłmmes undtagelser fra kravet om et minimumsbelłb i princippet (5 mio. EUR), kr(cid:230)ves for foranstaltninger under dette instrument, for at der kan tages hensyn til de s(cid:230)rlige forhold, som Kommis- sionen beslutter p(cid:229) grundlag af s(cid:230)rlige henstillinger fra overv(cid:229)gningsudvalget. der 38. Overv(cid:229)gningsudvalget, styringsudvalget(ne), f(cid:230)lles tekniske sekretariat, og hvor der er relevant, forvaltnings- myndigheden (se punkt 25) oprettes med deltagelse af repr(cid:230)sentanter for tredjelande, der deltager i EF-initiativ- programmerne. det (1) EFT L 345 af 19. 12. 1998, s. 49. (2) EFT L 161 af 26. 6. 1999, s. 73. C 143/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 Er en f(cid:230)lles forvaltningsmyndighed ikke mulig, deltager repr(cid:230)sentanter for tredjelande i forvaltningsmyndighedens aktiviteter inden for deres respektive kompetenceomr(cid:229)der. 39. Med hensyn til EF-initiativprogrammer, som finansieres af EFRU og Phare-CBC, udgłr overv(cid:229)gningsudvalget for EF-initiativprogrammer som beskrevet i punkt 28 og det f(cid:230)lles samarbejdsudvalg som beskrevet i artikel 7 i Phare- CBC-forordningen Øt enkelt udvalg, i det fłlgende ben(cid:230)vnt »Interreg/Phare-CBC-overv(cid:229)gningsudvalget«. Interreg/Phare-CBC-overv(cid:229)gningsudvalget tr(cid:230)ffer beslut- ning om interne procedureregler under hensyntagen til de p(cid:229)g(cid:230)ldende landes institutionelle, retlige og finansielle systemer. Disse regler omfatter, hvor det er relevant, detaljer om anvendelsen af punkt 28 og artikel 7 i Phare- CBC-forordningen. Interreg/Phare-CBC-overv(cid:229)gningsudvalget omfatter repr(cid:230)- sentanter for de kompetente myndigheder i medlemssta- terne og de p(cid:229)g(cid:230)ldende tredjelande og for Kommissionen og, hvor det er relevant, EIB. Kommissionens og, hvor det er relevant, EIB’s repr(cid:230)sentanter deltager som r(cid:229)dgivere i arbejde med Interreg/Phare-CBC-overv(cid:229)gningsudvalgets hensyn til tiltag, der medfinansieres af EFRU. Det er dette udvalgs ansvar at bekr(cid:230)fte programtill(cid:230)gget efter strukturfondsforordningens godkende (cid:230)ndringer i det. artikel 15 eller normalt Projekterne kr(cid:230)vede mindsteprojektstłrrelse p(cid:229) Den 2 mio. EUR kan kun fraviges p(cid:229) grundlag af en vurdering af det enkelte tilf(cid:230)lde og kun s(cid:229)fremt, der er tale om (cid:230)gte gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde, der er omfattet af de prioriteringer, der er indeholdt i de gr(cid:230)nseoverskridende enhedsprogrammeringsdokumenter. kan omfatte en r(cid:230)kke tiltag med et pr(cid:230)cist udviklingsm(cid:229)l. (se punkt 39) Interreg/Phare-CBC-overv(cid:229)gningsudvalget vil fra frems(cid:230)tte s(cid:230)rlige henstillinger om undtagelser projekters mindstestłrrelse med henblik p(cid:229) procedurerne i fłrste afsnit i dette punkt. P(cid:229) grundlag af vurdering af de enkelte sager kan der i de gr(cid:230)nseomr(cid:229)der, som opfylder betingelserne i artikel 12 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. juni 1999 om samordning af stłtten 1266/1999 af 21. fłrtiltr(cid:230)delsesstrategien (2) til ansłgerlandene som led i fłrtiltr(cid:230)delsesinstrumenter, vedrłrende samordning s(cid:229) udv(cid:230)lgelse af med tiden indfłres nye procedurer, projekter og godkendelse af finansiering fra Phare-CBC uddelegeres i samr(cid:229)d med Kommissionen. Oprettelse af de instanser, der er nłdvendig for indfłrelse af s(cid:229)danne procedurer, bliver et hovedm(cid:229)l i perioden 2000-2001. for programmerne af T v (cid:230) r n a t i o n a l t s a m a r b e j d e ( l i n j e B ) 43. Tredjelande kan deltage i tv(cid:230)rnationalt samarbejde, som defineret i disse retningslinjers kapitel III, p(cid:229) grundlag af forslag til EF-initiativprogrammer, for Kommissionen af de af medlemsstaterne udpegede myndig- heder i samr(cid:229)d med de p(cid:229)g(cid:230)ldende tredjelande. som freml(cid:230)gges 40. Tiltag og projekter udv(cid:230)lges, hvis de er stłtteberettigede under Interreg III, af styringsudvalget/-udvalgene eller af Interreg/Phare-CBC-overv(cid:229)gnings-udvalget, det fungerer som styringsudvalg (se punkt 29). hvis Projekter i lande, der f(cid:229)r stłtte fra Phare, og som er baseret rammerne af p(cid:229) tv(cid:230)rnationalt Interreg III, kan f(cid:229) stłtte gennem de nationale Phare- programmer. samarbejde inden for 41. Godkendelse af tiltag eller projekter, som skal finansieres under EF-initiativprogrammet, sker efter reglerne for EFRU eller andre finansielle instrumenter, som yder tilskud til programmet. 42. Projekter, som skal finansieres af Phare-CBC, godkendes efter proceduren i artikel 7, stk. 3, og artikel 8 i Phare- CBC-forordningen. I I tilf(cid:230)lde af finansiering gennem EFRU tr(cid:230)ffer Kommis- sionen beslutning om stłtte, n(cid:229)r den godkender de enkelte programmer. forbindelse med Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard og ISPA godkendes de projekter, der skal have stłtte herfra, p(cid:229) grundlag af de procedurer, der er for disse i de bestemmelser, der g(cid:230)lder programmer. S(cid:229) vidt muligt kan der fasts(cid:230)ttes et vejle- dende belłb for stłtten til det p(cid:229)g(cid:230)ldende tv(cid:230)rnationale program for perioden 2000-2002. fastsat I henhold til n(cid:230)vnte forordnings artikel 5, stk. 2, skal der opstilles s(cid:230)rlige bestemmelser for en begr(cid:230)nset del af programmerne vedrłrende mindre projekter med delta- som skal lokale aktłrer. Mindre projekter, gelse af finansieres overstiger som ikke 300 000 EUR, skal godkendes af det f(cid:230)lles samarbejds- for udvalg eller af det styringsudvalg, der er ansvarligt fonden for mindre projekter (1). Phare-CBC, og af Punkt 37 kan, hvor det er relevant, ogs(cid:229) anvendes for tv(cid:230)rnationalt samarbejde. 44. Kommissionen sikrer, at punkt 38-42 overholdes ved tv(cid:230)rnationalt samarbejde. (1) For at skabe łget sammenh(cid:230)ng inden for Interreg III słges denne gr(cid:230)nse nu revideret opad. (2) EFT L 161 af 26. 6. 1999, s. 68. 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/15 T v (cid:230) r r e g i o n a l t s a m a r b e j d e ( l i n j e C ) 45. Med hensyn til EFRU-finansiering bevilger Kommissionen EFRU-tilskud, n(cid:229)r den godkender det relevante globaltil- skud eller program. Projekter i lande, der modtager stłtte via Phare i forbin- delse med det tv(cid:230)rregionale samarbejde under Interreg III, kan stłttes via de nationale Phare-programmer. Efter aftale med de p(cid:229)g(cid:230)ldende trejdelande kan Kommis- sionen beslutte at yde EF-stłtte fra Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard og ISPA til de enkeltorganer, der forvalter det tv(cid:230)rregionale samarbejde. Dette sker i henhold til de regler, der g(cid:230)lder for disse programmer. En s(cid:229)dan stłtte kan om muligt bevilges i form af en vejledende samlet stłtte for hvert af de involverede instrumenter. Punkt 37 kan, hvor det er relevant, ogs(cid:229) anvendes for tv(cid:230)rregionalt samarbejde. E v a l u e r i n g a f a r b e j d e t 46. I lłbet af (cid:229)r 2000 vil Kommissionen frems(cid:230)tte forslag, der skal styrke koordinationen mellem den stłtte, der ydes fra EFRU, og den, der ydes fra Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard og ISPA. I forbindelse med den revision af Phare-programmet, der skal finde sted i (cid:229)r 2000, vil Kommissionen navnlig under- słge, hvorledes sammenh(cid:230)ngen mellem Phare-CBC og de tv(cid:230)rnationale og tv(cid:230)rregionale foranstaltninger under henholdsvis Interreg III, linje B og C, kan styrkes. Ved hj(cid:230)lp af et relevant samarbejdsinstrument eller en aftale og efter oprettelsen af et nyt EU-instrument for fred og genopbygning p(cid:229) Balkan vil Kommissionen, hvor det er relevant, undersłge mulighederne for at fremme koordinering af instrument under ordninger, der skal fasts(cid:230)ttes til sin tid, is(cid:230)r for de italienske Adriaterhavsregioner. Interreg III med et s(cid:229)dant VIII. Finansiering 47. F(cid:230)llesskabsinitiativet Interreg III samfinansieres af medlemsstaterne og F(cid:230)llesskabet. 48. I overensstemmelse med strukturfondsforordningens artikel i til 4 875 mio. EUR i 20, stk. 2, er EFRU’s samlede tilskud til perioden 2000-2006 fastsat Interreg III I henhold til strukturfondsforordningens 1999-priser. artikel 7, stk. 7, skal EFRU-tilskuddet til hvert enkelt EF-initiativprogram indekseres med 2 % om (cid:229)ret frem til 2003 og fasts(cid:230)ttes til 2003-priser for (cid:229)rene 2004-2006. Senest den 31. december 2003 fastl(cid:230)gger Kommissionen indekseringen for 2004-2006. EFRU’s tilskud kan udgłre op til 75 % af de samlede omkostninger i m(cid:229)l 1-regioner og op til 50 % andre steder, jf. dog undtagelserne i n(cid:230)vnte forordnings artikel 29, stk. 3, litra a). Kommissionen vedtager vejledende rammebelłb for hver enkelt medlemsstat. Ved sammens(cid:230)tningen af dette belłb sikrer medlemsstaterne, at mindst 50 % af deres samlede bevillinger til Interreg III i princippet afs(cid:230)ttes til gr(cid:230)nse- overskridende samarbejde under linje A. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer ogs(cid:229), at alle gr(cid:230)nser behandles ens. Mindst 14 % af den vejledende tildeling for hver medlems- stat tildeles til linje B og 6 % til linje C. 49. For i tredjelande, Interreg III, som deltager stłtter Phare-CBC i perioden 2000-2002 samarbejdet med op til 480 mio. EUR. Der kan ogs(cid:229), alt efter tilf(cid:230)ldet, ydes stłtte fra Phare’s nationale programmer, ISPA og Sapard. For Tacis, Meda, og EDF vil der blive truffet afgłrelse om bevillingerne til de koordinerede aktiviteter i forbindelse med de (cid:229)rlige budgetprocedurer og i overensstemmelse med de eksisterende regler. Indsatsen skal her tage sigte p(cid:229) fremme gr(cid:230)nseoverskridende og tv(cid:230)rnationalt samarbejde med lande p(cid:229) den anden side af EF’s ydre gr(cid:230)nser. at Der kan ligeledes ydes l(cid:229)n fra EIB. 50. I overensstemmelse med EFRU-forordningens artikel 3, stk. 2, yder EFRU som led i gennemfłrelsen af Interreg III-initiativet stłtte til foranstaltninger til udvikling af land- foran- distrikter, som er stłtteberettigede under EUGFL, staltninger til udvikling af menneskelige ressourcer, som er til stłtteberettigede under ESF, og foranstaltninger tilpasning af stłtteberettigede under FIUF. fiskeristrukturer, som er 51. Via EF-initiativerne kan der ydes teknisk bistand til udar- finansiering og gennemfłrelse af programmer bejdelse, under strukturfondsforordningens artikel 2 og 20. 52. I programmerne kan der fasts(cid:230)ttes s(cid:230)rlig teknisk bistand med henblik p(cid:229) at oprette og udvikle f(cid:230)lles strukturer. I denne forbindelse g(cid:230)lder efter strukturfondsforordningens artikel 29 de fastsatte medfinansieringssatser i alle tilf(cid:230)lde, hvor der ydes teknisk bistand p(cid:229) anmodning fra en medlemsstat. Hvis der undtagelsesvis ydes teknisk bistand p(cid:229) Kommis- sionens initiativ, fordi det ville v(cid:230)re til fordel for mere end en medlemsstat, kan den finansieres helt op til 100 %. C 143/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 53. For at fremme udveksling af erfaringer og god praksis, is(cid:230)r via netv(cid:230)rk, forbindelse med erfaringer, der er gjort under Interreg III, linje A, B og C, kan der hłjst anvendes et belłb p(cid:229) 47 mio. EUR. i De normale medfinansieringssatser g(cid:230)lder, n(cid:229)r medlems- staterne anmoder om s(cid:229)danne foranstaltninger. Hvis s(cid:229)danne foranstaltninger iv(cid:230)rks(cid:230)ttes p(cid:229) Kommissio- nens initiativ, kan de dog finansieres helt op til 100 %. I denne forbindelse vil Kommissionen oprette et center for gr(cid:230)nseoverskridende, tv(cid:230)rregionalt samarbejde. Centrets opgaver, som finansieres 100 % af F(cid:230)llesskabet, best(cid:229)r i: tv(cid:230)rnationalt og (cid:151) koordinering og udveksling af erfaringer og god praksis p(cid:229) EF-niveau i forbindelse med aktioner via Interreg III (cid:151) teknisk bistand og hj(cid:230)lp til oprettelse og konsolidering f(cid:230)lles strukturer til udarbejdelse, overv(cid:229)gning og af forvaltning af programmer (cid:151) Kommissionens samordning af indkaldelser af forslag vedrłrende tv(cid:230)rregionalt samarbejde. Indsamling af oplysninger om godkendte projekter (for at undg(cid:229) dobbelt finansiering af projekter og fremme synergi- virkninger) og deres gennemfłrelse (cid:151) publikationer, databaser og websteder. Kommissionen vil tr(cid:230)ffe en detaljeret beslutning om dette center med det form(cid:229)l at pr(cid:230)cisere definitionen af det, dets struktur og sammens(cid:230)tning, dets m(cid:229)de at fungere p(cid:229) og dets pr(cid:230)cise opgaver. Beslutningen vil blive taget inden for rammerne af de beslutninger, Kommissionen vil have taget i forbindelse med eksternalisering og i sammenh(cid:230)ng med den generelle reformproces, der er i gang. Beslutningen vil blive meddelt medlemslandene til orientering. 54. Finansieringen af 100 % p(cid:229) Kommissionens initiativ i forbindelse med de to former for teknisk bistand, der er beskrevet i punkt 52 (andet afsnit) og punkt 53 (tredje inklusive centrets finansiering, m(cid:229) ikke udgłre afsnit), mere end 2 % af det samlede EFRU-tilskud som fastsat i punkt 48. IX. Tidsplan 55. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne og de udpegede regionale myndigheder (cid:151) hvor det er relevant i samar- bejde med de berłrte tredjelande (cid:151) til at freml(cid:230)gge detal- jerede forslag til EF-initiativprogrammer under Interreg III- initiativet senest seks m(cid:229)neder efter datoen for offentliggł- relsen for denne meddelelse i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Kommissionen er tager indkommet efter denne dato, i betragtning. forslag, ikke der 56. Al korrespondance vedrłrende denne meddelelse stiles til: Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Regionalpolitik Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 28. april 2000. 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/17 BILAG I LINJE A: ST(cid:216)TTEBERETTIGEDE OMR¯DER BELGIQUE/BELGI¸ Antwerpen (Arr. ) Arlon Ath Bastogne Brugge Dinant Eeklo Gent (Arr. ) Ieper Kortrijk LiŁge (Arr. ) Maaseik Mons Mouscron Neufcha(cid:136)teau Philippeville Sint-Niklaas Thuin Tongeren Tournai Turnhout Verviers Veurne Virton DANMARK Bornholms Amtskommune Frederiksborg Amtskommune Fyns Amtskommune Kłbenhavn og Frederiksberg Kommuner Kłbenhavns Amtskommune Roskilde Amtskommune Słnderjyllands Amtskommune Stłrstrłms Amtskommune DEUTSCHLAND Aachen, Kreisfreie Stadt Aachen, Landkreis Alt(cid:246)tting Annaberg Aue-Schwarzenberg Aurich Bad T(cid:246)lz-Wolfratshausen Baden-Baden, Stadtkreis Barnim Bautzen Berchtesgadener Land Bitburg-Pr(cid:252)m Bodenseekreis Borken Breisgau-Hochschwarzwald Cham Cottbus, Kreisfreie Stadt Daun D(cid:252)ren Emden, Kreisfreie Stadt Emmendingen Emsland Euskirchen Flensburg, Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt Freiberg Freiburg im Breisgau, Stadtkreis Freyung-Grafenau Garmisch-Partenkirchen Germersheim G(cid:246)rlitz, Kreisfreie Stadt Grafschaft Bentheim Greifswald, Kreisfreie Stadt Heinsberg Hof, Kreisfreie Stadt Hof, Landkreis Karlsruhe, Landkreis Karlsruhe, Stadtkreis Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt Kempten (Allg(cid:228)u), Kreisfreie Stadt Kiel, Kreisfreie Stadt Kleve Konstanz Landau in der Pfalz Leer Lindau-Bodensee L(cid:246)bau-Zittau L(cid:246)rrach L(cid:252)beck, Kreisfreie Stadt M(cid:228)rkisch-Oderland Merzig-Wadern Miesbach Mittlerer Erzgebirgskreis M(cid:246)nchengladbach, Kreisfreie Stadt Neustadt an der Waldnaab Niederschlesischer Oberlausitzkreis Nordfriesland Oberallg(cid:228)u Oder-Spree Ortenaukreis Ostallg(cid:228)u Ostholstein Ostvorpommern Passau, Kreisfreie Stadt Passau, Landkreis Pirmasens, Kreisfreie Stadt Plauen, Kreisfreie Stadt Pl(cid:246)n Rastatt Regen Rendsburg-Eckernf(cid:246)rde Rosenheim, Kreisfreie Stadt Rosenheim, Landkreis Rottal-Inn C 143/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 Saarbr(cid:252)cken, Stadtverband Saarlouis Saar-Pfalz-Kreis S(cid:228)chsische Schweiz Schleswig-Flensburg Schwandorf Schwarzwald-Baar-Kreis Spree-Nei(cid:223)e Steinfurt S(cid:252)dliche Weinstra(cid:223)e S(cid:252)dwestpfalz Tirschenreuth Traunstein Trier Kreisfreie Stadt Trier-Saarburg Uckermark (cid:220)cker-Randow Viersen Vogtlandkreis Waldshut Weiden in der Oberpfalz, Kreisfreie Stadt Wei(cid:223)eritzkreis Wesel Wunsiedel im Fichtelgebirge Zweibr(cid:252)cken, Kreisfreie Stadt ELLADA Achaia Aitoloakarnania Chania Chios Dodekanisos Drama Evros Florina Ioannina Irakleio Kastoria Kavala Kefallinia Kerkyra Kilkis Lasithi Lefkada Lesvos Pella Preveza Rethymni Rodopi Samos Serres Thesprotia Thessaloniki Xanthi Zakinthos ESPA(cid:209)A Badajoz CÆceres CÆdiz Ceuta Girona Guipœzcoa Huelva Huesca Lleida MÆlaga Melilla Navarra Ourense Pontevedra Salamanca Zamora FRANCE Ain Aisne Alpes-de-Haute-Provence Alpes-Maritimes Ardennes AriŁge Bas-Rhin Corse du Sud Doubs Haut-Rhin Haute-Corse Haute-Garonne Hautes-PyrØnØes Haute-Savoie Hautes-Alpes Jura Meurthe-et-Moselle Meuse Moselle Nord Pas-de-Calais PyrØnØes-Atlantiques PyrØnØes-Orientales Savoie Seine-Maritime Somme Territoire de Belfort IRELAND Border Dublin Mid-east South-east ITALIA Bari Belluno Biella Bolzano-Bozen Brindisi Como Cuneo Gorizia Imperia Lecce 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/19 Lecco Livorno Novara Sassari Sondrio Torino Trieste Udine Valle d’Aosta Varese Venezia Verbano-Lusio-Ossola Vercelli LUXEMBOURG Luxembourg (Storhertugdłmmet) NEDERLAND Achterhoek Arnhem-Nijmegen Delfzijl og omegn Midden-Limburg Midden-Noord-Brabant Noord-Limburg Noord-Overijssel Oost-Groningen Overig Groningen Overig Zeeland Twente West-Noord-Brabant Zeeuwesch-Vlaanderen Zuid-Limburg Zuidoost-Drenthe Zuidoost-Noord-Brabant (cid:214)STERREICH Au(cid:223)erfern Bludenz-Bregenzer Wald Innsbruck Innviertel Klagenfurt-Villach Mittelburgenland M(cid:252)hlviertel Nordburgenland Oberk(cid:228)rnten Oststeiermark Osttirol Pinzgau-Pongau Rheintal-Bodenseegebiet Salzburg und Umgebung S(cid:252)dburgenland Tiroler Oberland Tiroler Unterland Unterk(cid:228)rnten Waldviertel Weinviertel West- und S(cid:252)dsteiermark Wien Wiener Umland/Nordteil Wiener Umland/S(cid:252)dteil PORTUGAL Alentejo Central Algarve Alto Alentejo Alto TrÆs-os-Montes Baixo Alentejo Beira Interior Norte Beira Interior Sul CÆvado Douro Minho-Lima SUOMI/FINLAND Ahvenanmaa/¯land Etel(cid:228)-Karjala Etel(cid:228)-Savo It(cid:228)-Uusimaa Kainuu Keski-Pohjanmaa Kymenlaakso Lappi Pohjanmaa Pohjois-Karjala Pohjois-Pohjanmaa Uusimaa Varsinais-Suomi SVERIGE Dalarnas l(cid:228)n J(cid:228)mtlands l(cid:228)n Norrbottens l(cid:228)n Sk(cid:229)ne l(cid:228)n Stockholms l(cid:228)n V(cid:228)rmlands l(cid:228)n V(cid:228)sterbottens l(cid:228)n V(cid:228)stra G(cid:246)talands l(cid:228)n UNITED KINGDOM Brighton and Hove Conwy and Denbighshire (kun den del, der er stłtteberettiget under Interreg II A) East of Northern Ireland East Sussex CC Gibraltar Gwynedd Isle of Anglesey Kent CC Medways Towns North of Northern Ireland South West Wales West and South of Northern Ireland C 143/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 BILAG II LINJE A: VEJLEDENDE LISTE OVER PRIORITEREDE OMR¯DER OG ST(cid:216)TTEBERETTIGEDE FORANSTALT- NINGER Som fastlagt i strukturfondsforordningen skal alle tiltag, som delvis finansieres af EFRU, overholde strukturfondenes anvendelsesomr(cid:229)de og reglerne om stłtteberettigede udgifter. De skal desuden v(cid:230)re i overensstemmelse med de łvrige EU-politikker, f. eks. konkurrencereglerne. 1. Fremme af udvikling i byomr(cid:229)der, landdistrikter og kystomr(cid:229)der Analyse af det gr(cid:230)nseoverskridende omr(cid:229)de. Opstilling af retningslinjer og f(cid:230)lles planl(cid:230)gning af forvaltningen af det omr(cid:229)de, som omfatter de gr(cid:230)nseoverskri- dende omr(cid:229)der som en integreret geografisk enhed (herunder ogs(cid:229) beskyttelse mod naturkatastrofer og teknologiske risici). Fremme af multisektorielle principper for arealanvendelse. Planl(cid:230)gning og beskyttelse af gr(cid:230)nseoverskridende omr(cid:229)der, navnlig lokaliteter af f(cid:230)llesskabsbetydning, f. eks. Natura 2000-omr(cid:229)der. Byudvikling Opstilling af f(cid:230)lles retningslinjer for planl(cid:230)gning og forvaltning af omr(cid:229)der mellem byer t(cid:230)t ved gr(cid:230)nser med s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) principperne og retningslinjerne i »B(cid:230)redygtig byudvikling i F(cid:230)llesskabet: Rammer for handling« (KOM(1998) 605 endelig udg. ). Samarbejde mellem byomr(cid:229)der og landdistrikter til fremme af b(cid:230)redygtig udvikling. Sanering og udvikling af historiske bycentre via en f(cid:230)lles gr(cid:230)nseoverskridende strategi (dog ikke vedrłrende bolig- spłrgsm(cid:229)l). Planl(cid:230)gning for gr(cid:230)nseoverskridende industriomr(cid:229)der. Udvikling af landdistrikter Gr(cid:230)nseoverskridende planl(cid:230)gning for landbrugsomr(cid:229)der og andre gr(cid:230)nseoverskridende forbedringer i forbindelse med landbrugsstrukturer. Aktivitetsoml(cid:230)gning med henblik p(cid:229) nye besk(cid:230)ftigelsesmuligheder eller supplerende indt(cid:230)gtskilder for befolkningen i landdistrikterne. landdistrikter, prim(cid:230)rt via markedsfłring og reklame for kvalitetsprodukter, Gr(cid:230)nseoverskridende udvikling af fremme af turisme og h(cid:229)ndv(cid:230)rk, forbedringer af levevilk(cid:229)r, sanering og udvikling af landbyer og beskyttelse af landdistrikternes kulturarv; udvikling og bevarelse af visse fredede gr(cid:230)nseoverskridende omr(cid:229)der. Forbedring, b(cid:230)redygtig udvikling og bevarelse af gr(cid:230)nseoverskridende skovbrugsressourcer og udvidelse af gr(cid:230)nse- overskridende skovomr(cid:229)der, jf. dog kapitel VIII i EUGFL-forordningen om udvikling af landdistrikter (herunder ogs(cid:229) forebyggelse af naturkatastrofer i bjergomr(cid:229)der). Udvikling i kystomr(cid:229)der Opstilling af f(cid:230)lles retningslinjer for planl(cid:230)gning og forvaltning af kystomr(cid:229)der. Beskyttelse af kystmiljłet via forebyggende tiltag, kontrol og sanering af miljłskadede omr(cid:229)der, fjernelse af affald og etablering og/eller f(cid:230)lles brug af ressourcer og infrastrukturer (ogs(cid:229) rensning af spildevand). Beskyttelse af grund- og havvandskvaliteten i kystomr(cid:229)der. 2. Udvikling af iv(cid:230)rks(cid:230)tterkultur og sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV’er), turisme og lokale udviklings- og besk(cid:230)ftigelsesinitiativer Iv(cid:230)rks(cid:230)tterkultur og SMV’er Oprettelse af gr(cid:230)nseoverskridende netv(cid:230)rk for łkonomiske forbindelser mellem SMV’er med henblik p(cid:229) oprettelse eller udbygning af kommercielle, faglige eller gr(cid:230)nseoverskridende udviklingsorganisationer, som kan styrke samar- bejdet, oplysningsniveauet, udvekslingen af effektive forvaltningsmetoder og teknologi samt forskning og markeds- undersłgelser. 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/21 Stłtte og opbakning til udvikling af SMV’er via investeringsstłtte. Bedre gr(cid:230)nseoverskridende adgang til finansiering, kredit og erhvervstjenester. Udvikling af hensigtsm(cid:230)ssige gr(cid:230)nseoverskridende finansielle instrumenter. Ovenn(cid:230)vnte organisationers driftsudgifter kan kun samfinansieres i opstartsfasen, hłjst tre (cid:229)r, efter et degressivt młnster. Turisme Udvikling af miljłvenlig kvalitetsturisme (ogs(cid:229) bondeg(cid:229)rdsturisme) via projekter til indfłrelse af nye turistprodukter (kulturturisme, miljłturisme) med varig besk(cid:230)ftigelsesfremmende virkning. investering, udformning og Reklametiltag, markedsundersłgelser og f(cid:230)lles reservationssystemer. Lokale udviklings- og besk(cid:230)ftigelsesforanstaltninger Etablering af netv(cid:230)rk af bydelstjenester eller andre former for tjenester vedrłrende lokale udviklings- og besk(cid:230)fti- gelsesforanstaltninger (1). 3. Arbejdsmarkedsintegration og fremme af social integration Oprettelse og/eller udvikling af et integreret arbejdsmarked p(cid:229) begge sider af gr(cid:230)nsen i overensstemmelse med ESF’s opgaver (artikel 1 i ESF-forordningen), under skyldig hensyntagen til behovet for at medvirke til at fremme lige- stillingen mellem m(cid:230)nd og kvinder og med deltagelse af arbejdsmarkedets parter. I de omr(cid:229)der, hvor der findes et gr(cid:230)nseoverskridende Eures-partnerskab, vil der is(cid:230)r blive lagt v(cid:230)gt p(cid:229) at gennemfłre tiltag, som supplerer eller stłtter dette partnerskab, som er med til at forbedre det gr(cid:230)nseoverskridende arbejds- markeds funktion. Disse tiltag fastl(cid:230)gges i samr(cid:229)d med de lokale Eures-partnere. Fremme af samarbejde om erhvervsuddannelse, gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og ordninger for overfłrsel af pensionsrettigheder. Udvikling af gr(cid:230)nseoverskridende regionale og lokale besk(cid:230)ftigelsespagter. Gr(cid:230)nseoverskridende sociale integration. 4. Samarbejde vedrłrende forskning, teknologisk udvikling, uddannelse, kultur, kommunikation, sund- hedsv(cid:230)sen og civilbeskyttelse Fremme af samarbejde mellem forsknings-, teknologi- og udviklingscentre i forbindelse med uddannelse (skoler, videreg(cid:229)ende uddannelser, universiteter og erhvervsuddannelse) kultur (herunder ogs(cid:229) medier og sport), kommuni- kation, sundhedsv(cid:230)sen og civilbeskyttelse via indfłrelse og/eller f(cid:230)llesbrug af ressourcer, institutioner og faciliteter, som virker besk(cid:230)ftigelses- og konkurrencefremmende i gr(cid:230)nseoverskridende omr(cid:229)der. Forbedret adgang for den lokale befolkning til gr(cid:230)nseoverskridende faciliteter p(cid:229) disse omr(cid:229)der. Investering i uddannelse og sundhed med lokale og besk(cid:230)ftigelsesfremmende aspekter. Kulturelle arrangementer (udstillinger, festivaler) er ikke stłtteberettigede, medmindre de medfłrer et varigt samar- bejde eller har en varig besk(cid:230)ftigelsesfremmende virkning. Derfor kan der som hovedregel ikke ydes finansiering til engangsarrangementer. Tilbagevendende arrangementer kan kun modtage finansiering i opstartsfasen. Der ydes hovedsagelig stłtte til de organisatoriske aspekter frem for kunstneriske (produktion, indkłb af v(cid:230)rker, betaling til kunstnere). De projekter, som udv(cid:230)lges til samfinansiering via andre finansielle f(cid:230)llesskabsinstrumenter inden for disse omr(cid:229)der, f. eks. det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, Culture 2000, Media II, Socrates, Leonardo da Vinci, Tempus osv. , kan ikke modtage stłtte under dette initiativ. 5. Miljłbeskyttelse, energieffektivitet og vedvarende energikilder Miljłbeskyttelse via forebyggelse (ogs(cid:229) af naturkatastrofer og teknologiske katastrofer), overv(cid:229)gning, genopretning af miljłskader, rationel anvendelse af energi, genbrug og affald samt etablering og/eller f(cid:230)llesbrug af ressourcer og infrastrukturer (ogs(cid:229) spildevandsrensning). (1) En europ(cid:230)isk strategi til fremme af lokale udviklings- og besk(cid:230)ftigelsesinitiativer; Kommissionens meddelelse KOM(95) 273 (EFT C 265 af 12. 10. 1995). C 143/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 Effektiv energiforvaltning, alternative og vedvarende energikilder. Forvaltning af turisme i gr(cid:230)nseoverskridende naturomr(cid:229)der, navnlig lokaliteter af f(cid:230)llesskabsbetydning. 6. Grundl(cid:230)ggende infrastruktur af gr(cid:230)nseoverskridende betydning Transportforbedringer Fjernelse af hindringer for offentlig transport, navnlig mellem byer ved gr(cid:230)nser. Fremme af miljłvenlige transportmidler, herunder navnlig alternative transportm(cid:229)der (p(cid:229) cykel og til fods) med dertil hłrende infrastruktur. Eliminering af flaskehalse (ogs(cid:229) til słs). Forbindelser til transeurop(cid:230)iske net; der kan kun ydes stłtte til selve f(cid:230)rdiggłrelsen af disse net i velbegrundede tilf(cid:230)lde og i s(cid:229) fald kun ved ydre gr(cid:230)nser. Forbedring af andre infrastrukturer Udvikling og forbedring af mindre gr(cid:230)nseoverskridende infrastrukturer, der passer til den lokale udvikling og udviklingen i besk(cid:230)ftigelsen. Etablering af gr(cid:230)nseoverskridende faciliteter i tele-, vand- og energisystemer. Forbedring af informations- og kommunikationsnet og -tjenester. Der kan ikke ydes stłtte til driftsomkostninger til de i punkt 6 omhandlede foranstaltninger. 7. Juridisk og administrativt samarbejde Forberedende arbejde (pilotprojekter, undersłgelser) med sigte p(cid:229) at reducere problemerne med de tilbagev(cid:230)rende hindringer for det indre marked under »handlingsplanen for det indre marked« (f. eks. beksyttelse af forbrugernes rettigheder, finansielle tjenester, offentlige indkłb og regionalstłtte) eller problemerne med forskellige love (f. eks. socialsikring og beskatning) og administrative systemer (f. eks. smugling, indvandrer- og asylomr(cid:229)der, civilbeskyttelse og oprettelse af gr(cid:230)nseoverskridende industriomr(cid:229)der). Forbedring af sikkerheden ved de ydre gr(cid:230)nser via f(cid:230)lles uddannelse af det berłrte personale og bedre gensidige informationssystemer. Der kan under dette initiativ ikke ydes stłtte til projekter, som udv(cid:230)lges til samfinansiering fra andre finansielle f(cid:230)llesskabsinstrumenter inden for disse omr(cid:229)der, f. eks. Falcone, Grotius, Odysseus, Oisin, Stop, Robert Schuman- foranstaltningen og R(cid:229)dets handlingsplan af 3. december 1998. Der kan ikke ydes stłtte til de p(cid:229)g(cid:230)ldende offentlige myndigheders almindelige administrationsomkostninger. 8. Samarbejde mellem borgere og institutioner (cid:216)get kommunikation og samarbejde mellem borgere, private og frivillige organisationer og myndigheder og insti- tutioner for at udvikle de forbindelser og den institutionelle basis, som ligger til grund for gr(cid:230)nseoverskridende integration i gr(cid:230)nseomr(cid:229)der, og indfłrelse af generel og m(cid:229)lrettet sprogundervisning i denne forbindelse for at fremme besk(cid:230)ftigelsen. Oprettelse af fonde med begr(cid:230)nsede midler (mikroprojektfaciliteter) til gennemfłrelse af sm(cid:229) projekter, som fremmer gr(cid:230)nseoverskridende integration mellem folk (af people-to-people-typen), og som forvaltes direkte via de gr(cid:230)nse- overskridende samarbejdsinitiativer (f. eks. Euro-regioner). Der kan der ikke ydes stłtte til engangsarrangementer via disse fonde, medmindre de indg(cid:229)r i en f(cid:230)lles strategi til udvikling eller forbedring af gr(cid:230)nseoverskridende integration. 9. Teknisk bistand Undersłgelser og teknisk bistand til udformning af gr(cid:230)nseoverskridende strategier. Teknisk bistand til etablering af gr(cid:230)nseoverskridende partnerskaber via oprettelse eller udbygning af f(cid:230)lles strukturer til gennemfłrelse af det gr(cid:230)nseoverskridende samarbejdsprogram. EFRU-tilskuddet til teknisk bistand kan udgłre op til 100 % og neds(cid:230)ttes under hensyntagen til stłtte, som allerede er ydet under Interreg I og II. 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/23 BILAG III LINJE B: ST(cid:216)TTEBERETTIGEDE OMR¯DER Program Medlemsstat Stłtteberettigede omr(cid:229)der (ikke nłdvendigvis alle NUTS II-omr(cid:229)der) Det vestlige Middelhav Alpeomr(cid:229)det Atlanterhavsomr(cid:229)det Sydvesteuropa Italien Spanien Frankrig Portugal Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardi- nien, Basilicata, Calabria, Sicilien, Valle d’Aosta og Emilia-Romagna Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluæa, Baleares, Aragon, Ceuta og Melilla Languedoc-Roussillon, PACA, Rh(cid:244)ne-Alpes og Korsika Algarve Det Forenede Kongerige Gibraltar Gr(cid:230)kenland (1) (cid:216)strig Tyskland Frankrig Italien Irland Det Forenede Kongerige Hele landet Hele landet Oberbayern og Schwaben (i Bayern), T(cid:252)bingen og Freiburg im Breisgau (i Baden-W(cid:252)rttemberg) Rh(cid:244)ne-Alpes, PACA, Franche-ComtØ og Alsace Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d’Aosta, Piemonte og Liguria Hele landet Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worces- tershire og Warwickshire, Avon, Gloucestershire og Wiltshire, Dorset og Somerset, Cornwall og Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan og West Glamorgan, Northern Ireland, Highlands og łer samt South Western Scotland og Frankrig Spanien Portugal Portugal Spanien Frankrig Aquitaine, Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre og Midi-PyrØnØes Poitou-Charentes, Pays-de-la-Loire, Bretagne, Basse- Galicia, Asturias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, La Rioja, Castilla-LØon og Huelva Hele landet Hele landet Hele landet Midi-PyrØnØes, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon og Poitou-Charentes Det Forenede Kongerige Gibraltar Nordvesteuropa Frankrig Belgien Nederlandene ˛le-de-France, Basse- Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Haute-Normandie, Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-ComtØ, Bretagne og Pays-de-la-Loire Hele landet Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant og Limburg Luxembourg Hele landet Tyskland Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-W(cid:252)rttem- berg, Schwaben, Unter-, Mittel- og Oberfranken (i Bayern) Det Forenede Kongerige Hele landet Irland Hele landet C 143/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 Program Medlemsstat Stłtteberettigede omr(cid:229)der (ikke nłdvendigvis alle NUTS II-omr(cid:229)der) Vesterhavsomr(cid:229)det Det Forenede Kongerige North-Eastern Scotland, Eastern Scotland, Highlands & łer (undtagen Comhairle Nan Eilean og Lochaber, Skye & Lochalsh og Argyll), Tees Valley & Durham, Northumberland og Tyne & Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire & Nottingham- shire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland & Northamptonshire, East Anglia og Essex Nederlandene Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland og Zeeland (cid:216)stersłomr(cid:229)det Cadses Belgien Tyskland Danmark Sverige Danmark Sverige Finland Tyskland (cid:216)strig Tyskland Italien Antwerpen, Oost-Vlaanderen og West-Vlaanderen Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg og Bremen Hele landet V(cid:228)stra G(cid:246)taland, Halland og V(cid:228)rmland Hele landet Hele landet Hele landet Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg og Regierungsbezirk L(cid:252)neburg (i Niedersachsen) Hele landet Baden-W(cid:252)rttemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Bran- denburg, Th(cid:252)ringen og Mecklenburg-Vorpommern Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia- Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige og Umbria Gr(cid:230)kenland Hele landet Den nordlige periferi Finland Sverige Alle m(cid:229)l 1-omr(cid:229)der og tilstłdende omr(cid:229)der i Pohjois-Pohjanmaa og Keski-Pohjanmaa Alle m(cid:229)l 1-omr(cid:229)der og tilstłdende kystomr(cid:229)der Archimed Vestindien Azorerne-Madeira-De Kanariske (cid:216)er Det Indiske Ocean Det Forenede Kongerige Skotland med s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) Highlands og łer Gr(cid:230)kenland Hele landet Italien Frankrig Portugal Spanien Frankrig Sicilien, Calabria, Basilicata, Puglia og Campania Guyana, Guadeloupe og Martinique Azorerne og Madeira De Kanariske (cid:216)er RØunion (1) I dette omr(cid:229)de kan Gr(cid:230)kenland deltage i den prioritering, der d(cid:230)kker definitionen p(cid:229) strategien for dette omr(cid:229)de. 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/25 BILAG IV LINJE B: PRIORITEREDE OMR¯DER OG FORANSTALTNINGER Som omhandlet i strukturfondsforordningen skal alle tiltag, som samfinansieres af strukturfondene, v(cid:230)re i overens- stemmelse med de łvrige f(cid:230)llesskabspolitikker, inklusive konkurrencereglerne. I forbindelse med fremme af en harmonisk, afbalanceret og b(cid:230)redygtig udvikling skal foranstaltningerne i denne linje bidrage til łkonomisk og social integration og til udvikling af de berłrte samarbejdsomr(cid:229)der. 1. Strategier for fysisk planl(cid:230)gning, herunder samarbejde mellem byer og mellem byomr(cid:229)der og landdistrikter med henblik p(cid:229) at fremme en polycentrisk og b(cid:230)redygtig udvikling (cid:151) Udarbejdelse af perspektiver for fysisk planl(cid:230)gning i det tv(cid:230)rnationale omr(cid:229)de. (cid:151) Vurdering af virkningen for fysisk planl(cid:230)gning af politikker og projekter, som p(cid:229)virker det tv(cid:230)rnationale omr(cid:229)de. (cid:151) Udbygning af samarbejde mellem storbyomr(cid:229)der og byer, som fungerer som »indfaldsporte«, for at udvikle stłrre zoner med global łkonomisk integration, is(cid:230)r i periferien af F(cid:230)llesskabet. (cid:151) Etablering af strategiske alliancer og netv(cid:230)rk mellem sm(cid:229) og mellemstore byer, herunder ogs(cid:229) foranstaltninger for at styrke mindre byers rolle i landdistrikternes udvikling. (cid:151) Samarbejde om forskning og udvikling og adgang til innovation, is(cid:230)r med hensyn til bynetv(cid:230)rk. (cid:151) (cid:216)get opm(cid:230)rksomhed om langsigtede fysiske udviklingsperspektiver og fremme af netv(cid:230)rkssamarbejde mellem planl(cid:230)gnings- og forskningsinstitutioner for at etablere f(cid:230)lles observation og overv(cid:229)gning. 2. Udvikling af effektive og b(cid:230)redygtige transportsystemer og forbedret adgang til informationssamfundet (cid:151) Forbedret lokal og regional adgang til national og tv(cid:230)rnationale transportnet og -knudepunkter, is(cid:230)r via tilslut- ning til sekund(cid:230)re net. Der kan ikke ydes stłtte til anl(cid:230)gning af motorveje, hovedveje eller lignende infrastruktur. (cid:151) Fremme af kombineret transport og oml(cid:230)gning af transport til mere miljłvenlige transportmidler, is(cid:230)r słvejs- transport, transport via indenlandske vandeveje og jernbanetransport samt ikke-motoriserede transportmidler. (cid:151) Tilskyndelse til brug af til udvikling af netv(cid:230)rkssamarbejde og »virtuel klyngedannelse«, is(cid:230)r som stłtte til f(cid:230)lles virksomheds- og markedsfłringsstrategier, med henblik p(cid:229) at give SMV bedre adgang til innovation, is(cid:230)r teknologisk innovation. informations- og kommunikationsteknologi (cid:151) Tilskyndelse til brug af informations- og kommunikationsteknologi til forbedring af offentlige tjenester, herunder overfłrsel af knowhow og teknologi blandt lokaladministrationer og udvikling af anvendelsesm(cid:229)der af almen interesse (uddannelse, sundhedsv(cid:230)sen osv. ). (cid:151) Udvikling af telematiktjenester og -anvendelser baseret p(cid:229) informationssamfundets muligheder for at overvinde afstande og fremme adgang til viden og innovation, is(cid:230)r inden for sektorer som elektronisk handel, uddannelse, forskning og fjernarbejde. 3. Fremme af miljłet og god forvaltning af kulturarven og naturressourcerne, navnlig vandressourcerne (cid:151) Medvirken til yderligere udvikling af et europ(cid:230)isk łkologisk net (Natura 2000) mellem fredede omr(cid:229)der af regional, national, tv(cid:230)rnational og EU-betydning. (cid:151) Kreativ genopretning af kulturlandskaber, som har lidt skade som fłlge af menneskelige aktiviteter, herunder ogs(cid:229) omr(cid:229)der, som er truet eller har lidt skade ved indstilling af landbrugsaktiviteten, i forbindelse med integrerede strategier for fysisk planl(cid:230)gning. (cid:151) Nyskabende metoder til at fremme brugen af natur- og kulturaktiver i landdistrikter som grundlag for udvikling af b(cid:230)redygtig turisme, is(cid:230)r i tyndtbefolkede omr(cid:229)der. (cid:151) Fremme af samarbejde om beskyttelse og kreativ udvikling af kulturarven. (cid:151) Opstilling af f(cid:230)lles strategier for risikoforvaltning i omr(cid:229)der med stor risiko for naturkatastrofer. (cid:151) Udarbejdelse og gennemfłrelse af integrerede strategier og tiltag til forebyggelse af oversvłmmelser i tv(cid:230)rnatio- nale afvandingsomr(cid:229)der omkring floder. (cid:151) Udarbejdelse og gennemfłrelse af integrerede strategier og tiltag til forebyggelse af tłrke i det tv(cid:230)rnationale samarbejdsomr(cid:229)de. C 143/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 (cid:151) Samordnet forvaltning af vandressourcer i kystomr(cid:229)der. (cid:151) Fremme af vedvarende energi. 4. S(cid:230)rlige prioriterede omr(cid:229)der (cid:151) Fremme af integreret samarbejde om kystregioner og ł-regioner. (cid:151) Fremme af integreret samarbejde i F(cid:230)llesskabets yderste periferi. 5. Teknisk bistand (cid:151) Teknisk bistand til etablering af tv(cid:230)rnationale partnerskaber via oprettelse eller udbygning af f(cid:230)lles strukturer til gennemfłrelse af det tv(cid:230)rnationale samarbejdsprogram. Der tages hensyn til tidligere stłtte, som allerede er modtaget under Interreg II. 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/27 GENNEMF(cid:216)RELSESBETINGELSER FOR LINJE C: TV˘RREGIONALT SAMARBEJDE BILAG V Tv(cid:230)rregionalt samarbejde foruds(cid:230)tter ligesom andre Interreg III-linjer decentraliseret programmering og forvaltning hos medlemsstatens ansvarlige myndigheder. Tv(cid:230)rregionalt samarbejde vedrłrer samarbejde i hele F(cid:230)llesskabet og i nabolandene. For at sikre ens konkurrencevilk(cid:229)r for alle EU-regioner skal opgavespecifikationerne i indkaldelser af forslag v(cid:230)re de samme for hele EU. Disse standard- opgavespecifikationer aftales mellem alle medlemsstaterne i den forvaltningskomitØ, der er omhandlet i strukturforord- ningens artikel 48, stk. 2, litra c), og godkendes af Kommissionen. P(cid:229) grundlag af samarbejdsomr(cid:229)derne for linje B udarbejder de berłrte medlemsstater i f(cid:230)llesskab et program for tv(cid:230)rregionalt samarbejde pr. omr(cid:229)de (idet overlapning mellem omr(cid:229)der undg(cid:229)s). To programmeringsmetoder er mulige: (cid:151) enten udarbejdelse af et s(cid:230)rligt program med et enkelt prioriteret omr(cid:229)de (cid:151) eller integrering af tv(cid:230)rregionalt samarbejde i form af et prioriteret omr(cid:229)de i det relevante linje B-program. I begge tilf(cid:230)lde kan styringsudvalget (der udv(cid:230)lger projekterne) og forvaltningsmyndigheden (der rent formelt yder EF-tilskuddet til hvert projekt) enten v(cid:230)re de samme som dem i linje B-programmet eller andre. Forvaltningsmyndighederne indkalder samtidigt forslag med de samme opgavespecifikationer som n(cid:230)vnt i andet led. For at udbrede kendskabet til indkaldelse af forslag p(cid:229) EF-plan kan Kommissionen ogs(cid:229) offentliggłre den i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Projektlederen indgiver projekterne om tv(cid:230)rregionalt samarbejde til den forvaltningsmyndighed, der er ansvarlig for det geografiske omr(cid:229)de, hvor han er etableret. Som i alle strukturfondsprogrammer st(cid:229)r forvaltningsmyndighederne for udv(cid:230)lgelse, godkendelse og ydelse af tilskud til projekter. De overv(cid:229)ger ogs(cid:229) projekternes gennemfłrelse og foretager finansiel kontrol. Kommissionen bist(cid:229)r forvaltningsmyndighederne for at lette samarbejdet mellem dem og s(cid:229)ledes sikre en ensartet fremgangsm(cid:229)de under hele processen. C 143/28 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 5. 2000 GENERELLE ERKL˘RINGER Kommissionens erkl(cid:230)ring om de italienske regioner og regionerne i tredjelandene ved Adriater- havet N(cid:229)r de politiske betingelser for at fremme Interreg III-samarbejdet mellem de italienske regioner og regionerne i tredjelandene ved Adriaterhavet er opfyldt, vil Kommissionen undersłge, hvilke metoder der er de bedst egnede til at fremme dette samarbejde med de andre samarbejdsinstrumenter. Kommissionens erkl(cid:230)ring om Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds s(cid:230)rlige tilsagn i Berlin Kommissionen bekr(cid:230)fter, at alle de s(cid:230)rlige tilsagn p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Berlin om EF-initiativer til fordel for (cid:216)strig og Nederlandene vil blive overholdt is(cid:230)r i forbindelse med Interreg III. Kommissionens erkl(cid:230)ring om samarbejde mellem Interreg III og Balkan N(cid:229)r de politiske betingelser for at fremme Interreg III-samarbejdet mellem de mest berłrte medlemsstater, i s(cid:230)rdeleshed (cid:216)strig, Gr(cid:230)kenland og Italien, og tredjelandene p(cid:229) Balkan er opfyldt, vil Kommissionen undersłge, hvilke metoder der er de bedst egnede til at fremme dette samarbejde med de andre samarbejds- instrumenter. ERKL˘RINGER OM LINJE A Kommissionens erkl(cid:230)ring om Belfast Kommissionen udtrykker tilfredshed med de positive resultater af det s(cid:230)rlige program for fred og forsoning i Nordirland og i gr(cid:230)nseomr(cid:229)derne i Irland og af Interreg II A-programmet for Nordirland-Irland. For at sikre, at der kan bygges videre p(cid:229) disse to programmers succes i fremtiden, mener Kommissionen, at Belfast (b(cid:229)de Outer Belfast og Belfast p(cid:229) NUTS III-niveau) błr deltage i det nye Interreg III-program for linje A for perioden 2000-2006 i forbindelse med 20 %’s fleksibilitetsreglerne for tilgr(cid:230)nsende omr(cid:229)der (cid:151) punkt 10 i retningslinjerne for Interreg III. Kommissionens erkl(cid:230)ring om anvendelse af Interreg III, linje A, for Belgien For at sikre et optimalt udbytte af gr(cid:230)nseoverskridende programmer med Nederlandene, Tyskland, Luxem- bourg og Frankrig mener Kommissionen, at provinserne Hasselt, Huy, Waremme og Marche-en-Famenne som en prioritet błr deltage i det nye Interreg III-program for linje A for perioden 2000-2006 i forbindelse med 20 %’s fleksibilitetsreglerne for tilgr(cid:230)nsende omr(cid:229)der (cid:151) punkt 10 i retningslinjerne for Interreg III (cid:151) under hensyntagen til is(cid:230)r den nłdvendige sammenh(cid:230)ng mellem de projekter, der freml(cid:230)gges under de p(cid:229)g(cid:230)ldende programmer. 23. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 143/29 ERKL˘RINGER OM LINJE B Kommissionens erkl(cid:230)ring om samarbejde i Barentshavet I forbindelse med det kommende tv(cid:230)rnationale Interreg III B-samarbejdsprogram for (cid:216)stersłomr(cid:229)det m(cid:230)rker Kommissionen sig s(cid:230)rligt Sveriges og Finlands anmodning om at m(cid:229)tte udvikle et prioriteret omr(cid:229)de for at fremme disse to medlemsstaters samarbejde med deres nabolande (Norge og Rusland) i Barentshavsomr(cid:229)det. Kommissionens erkl(cid:230)ring om samarbejde i den sydlige del af (cid:216)stersłen Kommissionen mener, at det samarbejde, der for tiden stłttes under Swebaltcop Artikel 10-projektet, skal forts(cid:230)tte under det nye Interreg III-initiativ. I betragtning af dette samarbejdes art błr fremtidige aktiviteter tilrettel(cid:230)gges i I tilf(cid:230)lde af vanskeligheder med koordineringen mellem Interreg III og Phare er Kommissionen parat til at undersłge andre muligheder for at fremme dette samarbejde. forbindelse med programmet for linje B, (cid:216)stersłen. ERKL˘RINGER OM KAPITEL VII Kommissionens erkl(cid:230)ring om gennemfłrelse af kapitel VII De automatiske frigłrelsesfrister i strukturforordningens artikel 31, stk. 2, andet afsnit, kan forl(cid:230)nges p(cid:229) grundlag af en gennemgang af de enkelte sager, for at der kan tages hensyn til forsinkelser som fłlge af beslutningsprocedurerne for eksterne finansielle instrumenter. Kommissionens erkl(cid:230)ring om Interreg III og Tacis Kommissionen er klar over betydningen af den nordlige dimension og de nuv(cid:230)rende vanskeligheder med at tage hensyn hertil i samarbejdet mellem EF-initiativet Interreg III og Tacis-instrumentet og łnsker at fremme forbedringen af betingelserne for dette samarbejde uden at foregribe de politiske betingelser, der eventuelt kan stilles til gennemfłrelsen af Tacis. Kommissionens erkl(cid:230)ring om Interreg og Meda Kommissionen er klar over betydningen af Middelhavsdimensionen og de nuv(cid:230)rende vanskeligheder med at tage hensyn hertil i samarbejdet mellem EF-initiativet Interreg III og Meda-instrumentet og erkl(cid:230)rer sig parat til at opn(cid:229) effektiv koordinering og konsekvens mellem Interreg III-programmerne og Meda-stłtten, bl. a. via operationelle retningslinjer, for at forbedre betingelserne for dette samarbejde. Kommissionens erkl(cid:230)ring om Espon i f(cid:230)llesskab at indgive et forslag til et samarbejdsnetv(cid:230)rk Hvis de femten medlemsstater er parate til mellem institutterne for fysisk planl(cid:230)gning (Espon), inklusive en finansiel mekanisme i forbindelse med observation og analyse af tendenserne i fysisk planl(cid:230)gning i EU, er Kommissionen indstillet p(cid:229) at medfi- nansiere dette samarbejde via budgetkontoen for netv(cid:230)rk, som fastsat i punkt 53 i retningslinjerne for Interreg III


title: Komission asetus (EY) N:o 895/2000, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2000, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien tavaroiden vientitodistuksiin sovellettavasta, asetuksen (EY) N:o 1222/94 6 b artiklassa säädetystä vähennyskertoimesta

eurovoc_concepts:
agricultural product
chemical industry
export refund
primary product
processed foodstuff

formats: pdf print

text: 29. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 104/59 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 895/2000, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2000, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien tavaroiden vientitodistuksiin sovellettavasta, asetuksen (EY) N:o 1222/94 6 b artiklassa säädetystä vähennyskertoimesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 6 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2491/98 (2), sekä erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vien- tituen myöntämisjärjestelmän soveltamista koskevista yksityis- kohtaisista säännöistä ja tuen määrän vahvistamisperusteista 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1222/94 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 701/2000 (4), ja erityisesti sen 6 b artiklan 6 ja 8 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Jo myönnettyjä todistuksia vastaavien haettujen tukien yhteenlaskettu määrä on 306 829 327 euroa. Kun tämä johon on lisätty ajanjaksolla 17 päivästä 21 määrä, päivään huhtikuuta 2000 tehtyjä hakemuksia vastaava määrä, muunnetaan kokonaismääräksi vuositasolla, taata täyttävänsä sille komissio ei välttämättä voi asetuksen (EY) N:o 1222/94 6 b artiklan 8 kohdassa säädettyjä velvollisuuksia. (2) Edellä tarkoitetun viikon aikana todistusten muodossa haettuihin määriin olisi sovellettava kerrointa, joka laske- taan 6 b artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Ajanjaksolla 17 päivästä 21 päivään huhtikuuta 2000 haetuissa todistuksissa oleviin määriin sovelletaan vähennyskerrointa, joka on 0,48. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission jäsen (1) EYVL L 318, 20. 12. 1993, s. 18. (2) EYVL L 309, 19. 11. 1998, s. 28. (3) EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (4) EYVL L 83, 4. 4. 2000, s. 6