title: Codice di buona condotta amministrativa nell'Ufficio comunitario delle varietà vegetali

eurovoc_concepts:
Community body
code of conduct
crop production

text: C 371/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 23. 12. 2000 UFFICIO COMUNITARIO DELLE VARIET(cid:192) VEGETALI CODICE DI BUONA CONDOTTA AMMINISTRATIVA NELL’UFFICIO COMUNITARIO DELLE VARIET(cid:192) VEGETALI (2000/C 371/08) IL CONSIGLIO DI AMMINISTRAZIONE DELL’UFFICIO COMUNITA- RIO DELLE VARIET(cid:192) VEGETALI blico. Di seguito con il termine «funzionari» si intendono sia i funzionari che altri agenti. Nell’esercizio dei poteri conferitigli dall’articolo 36, paragrafo 1, lettera d), del regolamento (CE) n. 2100/94 concernente la privativa comunitaria per ritrovati vegetali, Vista l’inchiesta avviata su iniziativa del mediatore europeo circa l’esistenza e l’accessibilit(cid:224) al pubblico, nelle varie istitu- zioni e organismi comunitari, di un codice di buona condotta amministrativa destinato ai funzionari nei loro rapporti con il pubblico, 2. L’Ufficio adotta le misure necessarie per far s(cid:236) che le disposizioni previste dal presente codice si applichino anche ad altri dipendenti, quali persone impiegate con contratto di diritto privato, esperti distaccati da amministrazioni nazionali e tirocinanti. 3. Con il termine «pubblico» si intendono le persone fisiche e giuridiche, aventi o non aventi residenza o sede sociale nel- l’UE. Considerando che il trattato di Amsterdam ha introdotto espli- citamente il concetto di trasparenza nel trattato sull’Unione europea, affermando che esso segna una nuova tappa nel pro- cesso di creazione di un’unione sempre piø stretta tra i popoli dell’Europa, in cui le decisioni siano prese nel modo piø tra- sparente possibile e il piø vicino possibile ai cittadini; Considerando che tale codice Ł utile sia per i funzionari, in quanto li informa in modo dettagliato delle norme da rispettare nei loro rapporti con il pubblico, che per i cittadini in quanto fornisce loro informazioni sul tipo di comportamento che hanno diritto di pretendere nei loro contatti con l’Ufficio; Considerando che Ł pertanto auspicabile elaborare un codice che delinei i principi di buona condotta amministrativa che i funzionari debbono rispettare nei loro rapporti con il pubblico e che tale codice sia accessibile a quest’ultimo, SANCISCE CON IL PRESENTE DOCUMENTO LE SEGUENTI NORME RELATIVE AI METODI DI LAVORO DELL’ UFFICIO: Articolo 3 Campo di applicazione materiale Il presente codice contiene i principi generali di buona 1. condotta amministrativa che si applicano a tutti i rapporti dei funzionari dell’Ufficio con il pubblico, salve disposizioni speci- fiche. 2. I principi esposti nel presente codice non si applicano ai rapporti tra l’Ufficio e i suoi funzionari, in quanto tali rapporti sono disciplinati dallo statuto del personale. Articolo 4 Legalit(cid:224) Il funzionario agisce secondo la legge ed applica le norme e le procedure previste dalla legislazione comunitaria. Il funzionario vigila, in particolare, affinchØ le decisioni che incidono sui diritti o sugli interessi dei singoli abbiano un fondamento di legge e che il contenuto sia conforme ad essa. Articolo 1 Disposizione generale Articolo 5 Assenza di discriminazione Nei suoi rapporti con il pubblico, il personale dell’Ufficio co- munitario delle variet(cid:224) vegetali («l’Ufficio») rispetta i principi sanciti dalle presenti norme, principi che costiituiscono il co- in appresso denomi- dice di buona condotta amministrativa, nato «il codice». Nel trattare le richieste del pubblico e nell’adottare deci- 1. sioni, il funzionario garantisce che sia rispettato il principio della parit(cid:224) di trattamento. Membri del pubblico nella mede- sima situazione ricevono pari trattamento. Articolo 2 Campo di applicazione personale 1. Il codice si applica a tutti i funzionari e agli altri agenti, per i quali vigono lo statuto del personale e le regolamenta- zioni applicabili agli altri agenti, nei loro rapporti con il pub- Qualsiasi differenza nel trattamento deve essere giustifi- 2. cata dalle caratteristiche obiettive del singolo caso. In particolare, 3. il funzionario evita qualsiasi discrimina- zione ingiustificata tra membri del pubblico basata su nazio- nalit(cid:224), sesso, razza, origine etnica, religione o credo, handicap, et(cid:224) od orientamento sessuale. 23. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 371/15 Articolo 6 Proporzionalit(cid:224) in un caso specifico, non vi siano motivi legittimi per disco- starsene. Nell’adottare decisioni, 1. il funzionario si assicura che le misure adottate siano proporzionali all’obiettivo voluto. In par- ticolare il funzionario evita di limitare i diritti dei cittadini o di imporre loro oneri, qualora non esista una ragionevole rela- zione tra tali restrizioni od oneri e la finalit(cid:224) dell’azione. Articolo 11 Equit(cid:224) Il funzionario opera in modo equo e ragionevole. 2. Nell’adottare decisioni, il funzionario cerca di trovare un giusto equilibrio tra gli interessi dei singoli e l’interesse pub- blico in generale. Articolo 12 Cortesia Articolo 7 Assenza di abuso di potere Le competenze sono esercitate unicamente per le finalit(cid:224) per le quali sono state conferite dalle disposizioni applicabili. In par- ticolare, il funzionario evita di utilizzare tali poteri per finalit(cid:224) prive di fondamento giuridico o che non siano giustificate dall’interesse generale. Nei suoi rapporti con il pubblico, il funzionario d(cid:224) prova 1. di spirito di servizio, correttezza, e disponibilit(cid:224). Qualora il funzionario non sia responsabile di una deter- 2. minata questione, indirizza la persona interessata al funziona- rio competente. Nel caso di un errore che leda i diritti o gli interessi di un 3. membro del pubblico, il funzionario Ł tenuto a presentare le proprie scuse all’interessato. Articolo 8 Imparzialit(cid:224) e indipendenza Articolo 13 1. Il funzionario Ł imparziale e indipendente. Il funzionario si astiene da qualsiasi azione arbitraria che abbia effetti negativi su membri del pubblico, nonchØ da qualsiasi trattamento pre- ferenziale quali che ne siano i motivi. Risposta a lettere nella lingua del mittente Il funzionario si adopera affinchØ qualsiasi membro del pub- blico che scrive all’Ufficio in une delle lingue ufficiali della Comunit(cid:224) riceva una risposta nella stessa lingua. Il 2. funzionario non Ł condizionato da alcun fattore esterno, comprese le autorit(cid:224) politiche, nØ da interessi perso- nali. 3. Il funzionario si astiene dal partecipare all’adozionoe di una decisione su questioni riguardanti i propri interessi o quelli di familiari, parenti, amici e conoscenti. Articolo 9 Obiettivit(cid:224) Nell’adottare una decisione, il funzionario tiene conto di tutti i fattori pertinenti, soppesandoli, e ignorando qualsiasi elemento irrilevante. Articolo 10 Legittime aspettative e coerenza 1. Il funzionario rispetta le legittime e ragionevoli aspetta- tive del pubblico basate sui precedenti comportamenti dell’Uf- ficio. 2. Il funzionario Ł coerente con il proprio comportamento amministrativo, nonchØ con l’azione amministrativa dell’Ufficio. Il funzionario segue la normale prassi dell’Ufficio, a meno che, Articolo 14 Avviso di ricevimento e indicazione del funzionario com- petente Per ogni 1. lettera o denuncia indirizzata all’Ufficio viene inviato un avviso di ricevimento entro un termine di due set- timane, tranne i casi in cui pu(cid:242) essere trasmessa una risposta nel merito entro due mesi dal ricevimento di tale lettera o denuncia. 2. L’avviso di ricevimento o la risposta deve riportare il nome e il numero di telefono del funzionario incaricato della questione, nonchØ il servizio a cui questi appartiene. Non Ł previsto un avviso di ricevimento o una risposta a loro numero 3. lettere o denunce inopportune in ragione del eccessivo o perchØ ripetitive o prive di significato. Articolo 15 Obbligo di trasmissione al servizio competente Qualora una lettera o una denuncia destinata all’Ufficio Ł indi- rizzata o trasmessa a un funzionario o a una sezione che non Ł competente a trattare il caso, il fascicolo Ł trasmesso al servizio competente dell’Ufficio, che procede in conformit(cid:224) con l’arti- colo 14. C 371/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 23. 12. 2000 Articolo 16 Articolo 20 Diritto di essere ascoltato e di rilasciare dichiarazioni Notifica della decisione 1. Nei casi in cui siano coinvolti i diritti o gli interessi di membri del pubblico, il funzionario si assicura che siano ri- spettati i diritti di difesa in ogni fase del processo decisionale. Il funzionario garantisce che le decisioni che ledono i interessi di un individuo gli siano notificate per 1. diritti o gli iscritto non appena la decisione Ł adottata. 2. Ogni membro del pubblico ha il diritto, nei casi in cui deve essere presa una decisione che incide sui suoi diritti, di presentare commenti scritti e, se del caso, di presentare osser- vazioni orali prima che la decisione sia adottata. Articolo 17 Termine ragionevole per l’adozione di decisioni 1. Il funzionario assicura che sia presa una decisione su ogni richiesta o denuncia indirizzata all’Ufficio entro un termine ragionevole, senza indugio e in ogni caso non oltre i due mesi dalla data di ricevimento. Qualora, a causa della complessit(cid:224) delle questioni solle- 2. vate, una richiesta o una denuncia indirizzata all’Ufficio non possa essere oggetto di una decisione entro il termine summen- zionato, il funzionario ne informa quanto prima l’autore. In tal caso, una decisone deve essere notificata all’autore nel piø breve tempo possibile. Il funzionario si astiene dal comunicare la decisione ad 2. altri prima che la persona interessata ne sia informata. Articolo 21 Tutela dei dati Il 1. funzionario che tratta dati personali riguardanti un cittadino rispetta i principi sanciti dalla direttiva 95/46/CE re- lativa alla tutela delle persone fisiche riguardo al trattamento dei dati personali, nonchØ alla libera circolazione di tali dati. 2. Il funzionario evita, in particolare, di utilizzare dati per- sonali per finalit(cid:224) illecite o di trasmettere tali dati a persone non autorizzate. Articolo 22 Richieste di informazioni Articolo 18 Qualora sia competente per la materia in questione, 1. funzionario fornisce al pubblico le informazioni richieste. il Obbligo di indicare i motivi delle decisioni 1. Qualsiasi decisione dell’Ufficio suscettibile di ledere i di- ritti o gli interessi di una persona fisica indica i motivi sui quali essa si basa, specificando chiaramente i fatti pertinenti e la base giuridica della decisione. Il funzionrio evita di adottare decisioni basate su motivi 2. sommari o vaghi o prive di un’argomentazione specifica. 3. Qualora, a causa del gran numero di persone interessate da decisioni analoghe, non sia possibile comunicare in modo dettagliato i motivi della decisione e siano pertanto elaborate risposte standard, il funzionario si impegna a trasmettere in un secondo tempo una spiegazione specifica a chiunque ne faccia espressamente richiesta. Articolo 19 Indicazione delle possibilit(cid:224) di ricorso Una decisione dell’Ufficio suscettibile di ledere i diritti o 1. gli interessi di una persona fisica contiene un’indicazione delle possibilit(cid:224) di ricorso contro tale decisione. Essa indica, in par- ticolare, la natura dei mezzi di ricorso, gli organismi presso i quali possono essere epseriti, nonchØ i relativi termini. Qualora una richiesta di 2. informazioni orale sia troppo complessa o troppo estesa, il funzionario invita l’interessato a formulare la propria domanda per iscritto. 3. Conformemente all’articolo 18 del presente codice, qua- lora un funzionario, per motivi di riservatezza, non possa fornire le informazioni richieste, Ł tenuto ad indicarne i motivi all’interessato. 4. Nel caso di richieste di informazioni su questioni per le quali non Ł competente, il funzionario fornisce al richiedente il nome e il numero di telefono della persona incaricata. Nel caso di richieste di informazioni riguardanti un’altra istituzione od organismo comunitario, il funzionario indirizza il richiedente a tale istituzione od organismo. Articolo 23 Richieste di accesso del pubblico a documenti 1. A seguito di richieste di accesso a documenti dell’Ufficio, il funzionario d(cid:224) accesso a tali documenti conformemente alla legislazione che regola l’Ufficio e alla decisione del consiglio di amministrazione di quest’ultimo concernente l’accesso del pub- blico ai documenti. 2. Una decisione pu(cid:242) ugualmente fare riferimento al riesame e alle denunce di cattiva amministrazione dinazi al mediatore europeo, in virtø degli articoli 230 e 195 rispettivamente del trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea. 2. Qualora non possa ottemperare a una richiesta orale di accesso a documenti, il funzionario invita l’interessato a formu- larla per iscritto. 23. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 371/17 Articolo 24 Tenuta di registri idonei oggetto di una denuncia dinanzi al mediatore europeo confor- memente all’articolo 195 del trattato che istituisce le Comunit(cid:224) europee nonchØ allo statuto del mediatore europeo (1). Il funzionario tiene appositi registri della corrispondenza in entrata e in uscita, dei documenti ricevuti e delle misure adot- tate. Articolo 27 Revisione Articolo 25 Accesso del pubblico al codice L’Ufficio adotta le misure necessarie affinchØ il pubblico 1. sia a conoscenza del presente codice. In particolare, l’Ufficio garantisce la disponibilit(cid:224) dell’opuscolo «Buona condotta ammi- nistrativa presso l’Ufficio comunitario delle variet(cid:224) vegetali» contenente tale codice. Le presenti norme saranno riviste dopo due anni dall’entrata in vigore. In preparazione a tale revisione, verso la fine del 2001, il presidente dell’Ufficio presenter(cid:224) al consiglio di amministra- zione una relazione sull’applicazione delle presenti norme fino a quel momento. Articolo 28 Entrata in vigore L’Ufficio fornisce una copia di detto codice a chiunque ne 2. faccia richiesta. Le presenti norme entreranno in vigore il 13 aprile 2000 e saranno pubblicate sulla Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee. Articolo 26 Diritto di presentare denuncia dinanzi al mediatore euro- peo Qualsiasi inadempienza da parte di un funzionario nell’ottem- perare ai principi enunciati nel presente codice pu(cid:242) essere Data: 12 aprile 2000. Il Presidente del consiglio di ammi- nistrazione Louis VAN EYLEN (1) Decisione del Parlamento europeo sullo statuto e le condizioni generali per l’esercizio delle funzioni del mediatore (GU L 113 del 4. 5. 1994, pag. 15)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1181/00 af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen. Bydelen San Lorenzo i Firenze, Italien.

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
Tuscany
competence of the Member States
heritage protection

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/157 Finder Kommissionen ikke, at der er behov for at skride ind over for regeringen i Ankara for at f(cid:229) 2. den til at afst(cid:229) fra at retsforfłlge og p(cid:229) anden vis forfłlge Birdal og Erkaban? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (22. maj 2000) Kommissionen deler det (cid:230)rede medlems bekymring over Akin Birdals situation, som fłlge af, at denne har m(cid:229)ttet vende tilbage til f(cid:230)ngslet for at afsone resten af sin straf, og bekymringen for Necmettin Erbakan, der er blevet idłmt Øt (cid:229)rs f(cid:230)ngsel. Med hensyn til Akin Birdal, tilslutter Kommissionen sig fuldt ud erkl(cid:230)ringen af 30. marts 2000 fra R(cid:229)dets formandskab, der heri bl. a. opfordrer den tyrkiske regering til at tage skridt til at lłslade denne anerkendte fortaler for menneskerettighederne i Tyrkiet. Den nyopst(cid:229)ede situation er s(cid:229) meget desto mere beklagelig, som det sidste Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsinki den 10. december 1999 besluttede at stadf(cid:230)ste Tyrkiets status som ansłgerland og opfordrede landet til at głre en s(cid:230)rlig indsats med henblik p(cid:229) opfyldelsen af de politiske Kłbenhavnkriterier. Det er derfor vigtigt, at Tyrkiet beslutsomt engagerer sig i en vedvarende demokratiseringsproces og vedtager de nłdvendige reformer. I den forbindelse m(cid:229) det anses for bydende nłdvendigt, at landet foretager en revision, og helst en oph(cid:230)velse, af artikel 312 i straffeloven, som danner grundlag for domf(cid:230)ldelsen af Akin Birdal i 1998 og Necmettin Erbakan i marts 2000. (2001/C 26 E/195) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1181/00 af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Bydelen San Lorenzo i Firenze, Italien Er Kommissionen bekendt med det forfald og den manglende vedligeholdelse, der pr(cid:230)ger bydelen San Lorenzo i Firenze? Hvorledes agter den at beskytte den kunstneriske, historiske og kulturelle arv i denne florentinske bydel, hvis marked hvert (cid:229)r tiltr(cid:230)kker millioner af turister fra alle europ(cid:230)iske lande? Hvorledes vil Kommissionen garantere sikkerheden for butiksejere, gadehandlere og turister og sikre en velordnet udvikling af handlen og dermed undg(cid:229), at forfaldet fłrer til, at den kunstneriske virksomhed gradvis afvikles, og at Firenzes historiske centrum tłmmes for indhold? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (29. maj 2000) EF-traktatens artikel 151 (tidligere 128) giver F(cid:230)llesskabet bemyndigelse til at opfordre til et kulturelt samarbejde mellem medlemsstaterne. Det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l henhłrer ikke under F(cid:230)llesskabets kompetence, men falder i henhold til subsidiaritetsprincippet udelukkende ind under medlemsstatens kompetence. (2001/C 26 E/196) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1185/00 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Beskatning af enlige Beskatningen af enlige varierer fra EU-land til EU-land. Det fremg(cid:229)r af en nylig OECD-undersłgelse, at tr(cid:230)kprocenten i visse lande er p(cid:229) over 50, mens den i andre er mindst ti procentpoint lavere. Mener


title: Situación y presiones del medio ambiente marino y del litoral mediterráneo : Resumen.

eurovoc_concepts:
Mediterranean region (EU)
climate change
coastal pollution
degradation of the environment
economic activity
environmental policy
environmental protection
urbanisation


title: QUESTION ÉCRITE E-1165/00 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Livre blanc sur la sécurité alimentaire et autorité alimentaire européenne.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
food safety
precautionary principle

text: 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/137 C(cid:146)est pourquoi la Commission a ØtØ invitØe (cid:224) plusieurs reprises par le Conseil et le Parlement (cid:224) amØliorer la collecte, l(cid:146)analyse et la diffusion des donnØes relatives (cid:224) la santØ ainsi que leur qualitØ et leur comparabilitØ. La Commission rassure l(cid:146)Honorable Parlementaire en ce qui concerne les Øventuels chevauchements des actions de la Commission et des (cid:201)tats membres. La Commission n(cid:146)a aucune intention de se substituer aux (cid:201)tats membres. Tous les travaux en cours dans le domaine de la surveillance de la santØ nutritionnelle se font avec les (cid:201)tats membres, la Commission jouant le r(cid:244)le d(cid:146)initiateur et de coordonnateur. (2001/C 46 E/157) QUESTION (cid:201)CRITE E-1165/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (12 avril 2000) Objet: Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire et autoritØ alimentaire europØenne En janvier 2000 paraissait le Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire (COM(1999) 719). Son chapitre 4 traite de la crØation d(cid:146)une autoritØ alimentaire europØenne (AAE). Son chapitre 5 envisage les aspects rØglemen- taires de la sØcuritØ alimentaire. La Commission entend clarifier et renforcer les rŁgles existantes de l(cid:146)OMC (paragraphe 108). Le principe de la prØvention doit Œtre pris en compte en matiŁre de sØcuritØ alimentaire. Il est surtout nØcessaire de dØgager une mØthodologie univoque pour l(cid:146)application de ce principe. Les mesures prises par d(cid:146)autres pays pour repousser les produits de l(cid:146)Union europØenne doivent Œtre ØtudiØes dans le cadre des possibilitØs que l(cid:146)accord SPS offre en la matiŁre. L(cid:146)Union europØenne doit adhØrer au Codex Alimentarius ainsi qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)Office international des Øpizooties. La Commission considŁre-t-elle que les dispositions existantes de l(cid:146)accord SPS sont insuffisantes pour appliquer le principe de la prØvention d(cid:146)une maniŁre appropriØe? Dans l(cid:146)affirmative, quelles sont ces insuffisances? Et quelles propositions fera-t-elle pour y remØdier? Dans la nØgative, proposera-t-elle tout de mŒme des modifications? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (16 juin 2000) La Commission considŁre que les dispositions de l(cid:146)article 5, paragraphe 7 de l(cid:146)accord sanitaire et phyto- sanitaire (SPS) reflŁtent l(cid:146)application du principe de prØcaution. Cet article ne prØvoit pas le dØveloppement de lignes directrices pour son application. En revanche, dans le domaine alimentaire, le Codex Alimentarius, dont les normes sont prises en compte par le SPS, s(cid:146)est donnØ pour objectif, (cid:224) la demande de la CommunautØ, de dØfinir le principe de prØcaution et d(cid:146)Øtablir des lignes directrices pour son application. Les diffØrents rapports de l(cid:146)organe d(cid:146)appel de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce ont Øtabli clairement que ce paragraphe ne porte pas atteinte (cid:224) l(cid:146)application du principe de prØcaution dans l(cid:146)accord SPS et qu(cid:146)il ne doit pas Œtre considØrØ indØpendamment des dispositions des articles 2 et 5 SPS. Bien qu(cid:146)il soit possible de modifier l(cid:146)accord SPS pour dresser une meilleure classification des conditions d(cid:146)application du principe de prØcaution, la Commission estime que cela n(cid:146)est peut-Œtre pas nØcessaire Øtant donnØ que le mŒme rØsultat peut Œtre atteint par l(cid:146)Ølaboration de lignes directrices pour l(cid:146)application du paragraphe 7, de l(cid:146)article 5, qui permettraient certainement (cid:224) l(cid:146)avenir une utilisation correcte et non protectionniste du principe de prØcaution. La CommunautØ a prØsentØ une communication sur le recours au principe de prØcaution (cid:224) la rØunion du comitØ sanitaire et phytosanitaire de l(cid:146)OMC du mois de mars 2000 dans le but d(cid:146)encourager un dØbat avec ses partenaires et de dØgager une approche commune (cid:224) l(cid:146)avenir


title: Règlement (CE) n° 753/2000 de la Commission, du 12 avril 2000, fixant le montant maximal de la restitution à l'exportation de sucre blanc pour la trente-cinquième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente visée au règlement (CE) n° 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 13. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 92/3 RÈGLEMENT (CE) No 753/2000 DE LA COMMISSION du 12 avril 2000 fixant le montant maximal de la restitution à l'exportation de sucre blanc pour la trente-cinquième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente visée au règlement (CE) no 1489/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2038/1999 du Conseil du 13 septembre 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), et notamment son article 18, paragraphe 5, deuxième alinéa, point b), (3) (4) marché du sucre dans la Communauté et sur le marché mondial. Après examen des offres, il convient d'arrêter pour la trente-cinquième adjudication partielle les dispositions visées à l'article 1er. Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion du sucre, au présent règlement sont considérant ce qui suit: (1) (2) (CE) no 1489/1999 de la En vertu du règlement Commission du 7 juillet 1999 concernant une adjudica- tion permanente pour la détermination de prélèvement et/ou de restitutions à l'exportation de sucre blanc (2), il est procédé à des adjudications partielles pour l'exporta- tion de ce sucre. Selon les dispositions de l'article 9, paragraphe 1, du règlement (CE) no 1489/1999, un montant maximal de la restitution à l'exportation est fixé, le cas échéant, pour l'adjudication partielle en cause en tenant compte notamment de la situation et de l'évolution prévisible du A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour la trente-cinquième adjudication partielle de sucre blanc, effectuée en vertu du règlement (CE) no 1489/1999, le montant maximal de à 50,798 EUR/100 kg. l'exportation est restitution à fixé la Le présent règlement entre en vigueur le 13 avril 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 172 du 8. 7. 1999, p. 27


title: Verordening (EG) nr. 757/2000 van de Commissie van 12 april 2000 betreffende de opening van een openbare inschrijving voor de vaststelling van de verlaging van het recht bij invoer van maïs, van herkomst uit derde landen, in Portugal

eurovoc_concepts:
Portugal
award of contract
import
maize
tariff quota
tariff reduction

text: 13. 4. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 92/9 VERORDENING (EG) Nr. 757/2000 VAN DE COMMISSIE van 12 april 2000 betreffende de opening van een openbare inschrijving voor de vaststelling van de verlaging van het recht bij invoer van maïs, van herkomst uit derde landen, in Portugal DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelijk gewijzigd bij Veror- inzonderheid op artikel 12, dening (EG) nr. 1253/1999 (2), lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) De Gemeenschap heeft zich er ingevolge de in het kader van de multilaterale handelsbesprekingen van de Uruguay-Ronde gesloten landbouwovereenkomst toe verbonden een bepaalde hoeveelheid maïs in Portugal in te voeren. Verordening (EG) nr. 1839/95 van de Commissie van 26 juli 1995 houdende uitvoeringsbepalingen met betrek- king tot de tariefcontingenten voor de invoer van maïs en sorgho in Spanje enerzijds en maïs in Portugal ander- zijds (3), gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1963/95 (4), bevat bepalingen omtrent het beheer van deze bijzon- dere invoerregelingen. De voor de uitvoering van de openbare inschrijving vereiste specifieke aanvullende bepalingen zijn vastgesteld, met name die met betrek- king tot het stellen en het vrijgeven van de zekerheid die de handelaren moeten stellen om te garanderen dat zij in het bijzonder de hun verplichtingen nakomen, verplichting tot verwerking of gebruik van het inge- voerde product op de Portugese markt. Met het oog op de huidige noden van de Portugese markt, is het dienstig een inschrijving met verlaging van het recht bij invoer van maïs open te stellen in het kader van deze bijzondere regeling voor invoer. Aangezien de Donau tĳdelĳk voor het handelsverkeer is gesloten, is het vervoer van maïs van oorsprong uit de landen die aan deze rivier liggen en geen goederen over zee naar het Iberisch Schiereiland kunnen vervoeren, aanzienlĳk duurder geworden. Het voor deze invoer toegepaste recht weerspiegelt dan ook niet langer de invoerrecht reële vervoerkosten. Bĳgevolg moet het (2) (3) (4) verder worden verlaagd om voor de bĳ deze verordening geopende openbare inschrĳvingen rekening te houden met deze stand van zaken. (5) Het Comité van beheer voor granen heeft geen advies uitgebracht binnen de door zĳn voorzitter bepaalde termĳn, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de verlaging van het recht bij invoer, zoals bedoeld 1. in artikel 10, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1766/92, van maïs in Portugal wordt een openbare inschrijving gehouden. 2. De inschrijving blijft geopend tot en met 25 mei 2000. Tijdens de geldigheidsduur ervan wordt wekelijks een deelin- schrijving gehouden waarvoor de hoeveelheden en de uiterste data voor de indiening van de offertes in het bericht van inschrijving worden vastgesteld. 3. De bepalingen van Verordening (EG) nr. 1839/95 zijn van toepassing voor zover in deze verordening niet anders bepaald. Artikel 2 De in het kader van de onderhavige openbare inschrijving afgegeven invoercertificaten zijn 50 dagen geldig vanaf de datum van afgifte, in de zin van artikel 10, lid 4, van Verorde- ning (EG) nr. 1839/95. Artikel 3 Voor invoer van oorsprong uit de landen aan de Donau die geen toegang hebben tot de zee, wordt de in het kader van de inschrĳvingen toegekende verlaging van het invoerrecht verhoogd met tien euro per ton. Artikel 4 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 april 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 177 van 28. 7. 1995, blz. 4. (4) PB L 189 van 10. 8. 1995, blz. 22


title: Avis du Comité des régions sur: la Communication de la Commission concernant un certain nombre de mesures communautaires de lutte contre la discrimination

eurovoc_concepts:
EU action
anti-discriminatory measure
application of EU law
human rights

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 226/1 II (Actes préparatoires) COMITE´ DES RE´ GIONS Avis du Comité des régions sur: — la «Communication de la Commission concernant un certain nombre de mesures communau- taires de lutte contre la discrimination» (COM(1999) 564 final), — la «Proposition de directive du Conseil portant création d’un cadre général en faveur de l’égalité de traitement en matière d’emploi et de travail» (COM(1999) 565 final — 1999/0225 CNS), — la «Proposition de directive du Conseil relative à la mise en œuvre du principe de l’égalité de traitement entre les personnes sans distinction de race ou d’origine ethnique» (COM(1999) 566 final — 1999/0253 CNS), et — la «Proposition de décision du Conseil établissant un programme d’action communautaire de lutte contre la discrimination 2001-2006» (COM(1999) 567 final — 1999/0251 CNS) (2000/C 226/01) LE COMITE´ DES RE´ GIONS, vu la communication de la Commission concernant un certain nombre de mesures communautaires de lutte contre la discrimination (COM(1999) 564 final); vu la proposition de directive du Conseil portant création d’un cadre général en faveur de l’égalité de traitement en matière d’emploi et de travail (COM(1999) 565 final — 1999/0225 CNS); vu la proposition de directive du Conseil relative à la mise en œuvre du principe de l’égalité de traitement entre les personnes sans distinction de race ou d’origine ethnique (COM(1999) 566 final — 1999/0253 CNS); vu la proposition de décision du Conseil établissant un programme d’action communautaire de lutte contre la discrimination 2001-2006 (COM(1999) 567 final — 1999/0251 CNS); vu les décisions du Conseil en date du 19 janvier 2000 et du 4 février 2000, de le consulter à ce sujet, conformément à l’article 265 premier alinéa du Traité instituant la Communauté européenne; vu la décision de son Bureau en date du 2 juin 1999, d’attribuer la préparation de cet avis à la commission 5 «Politique sociale, santé publique, protection des consommateurs, recherche, tourisme»; vu sa déclaration en date du 9 novembre 1998 (déclaration de Graz); C 226/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 8. 8. 2000 vu son avis du 13 juin 1996 sur «La proposition de décision du Conseil proclamant 1997 Année européenne contre le racisme» (CdR 156/96 fin) (); vu son avis du 12 juin 1997 sur «Le racisme, la xénophobie et l’antisémitisme» (CdR 80/97 fin) (); vu son avis du 11 mars 1999 sur le «Plan d’action contre le racisme» (CdR 369/98 fin) (); vu son avis du 16 septembre 1999 sur «1999 — Année internationale des personnes âgées» (CdR 442/98 fin) (); vu la directive 97/80/CE du Conseil relative à la charge de la preuve dans des cas de discrimination fondée sur le sexe (); vu le projet d’avis (CdR 513/99 rév. 1), adopté par la commission 5 le 6 mars 2000 [rapporteurs: Mme Granberg (SV/PPE) et M. Moore (RU/ELDR)]; considérant que le rejet de toutes les formes de discrimination constitue une condition essentielle pour le développement de l’Union en tant qu’espace de liberté, de sécurité et de justice, tel que prévu par le traité sur l’Union européenne (article 2 TUE), et inscrit dans le traité instituant la Communauté européenne (article 13 TCE); considérant que le traité sur l’Union européenne énonce comme objectif fondamental le renforcement et la protection des droits et des intérêts des ressortissants de ses E´ tats membres (article 2 TUE); considérant que le traité sur l’Union européenne fixe comme objectif la prévention du racisme et de la xénophobie et la lutte contre ces phénomènes (article 29 TUE); considérant que le traité instituant la Communauté européenne interdit explicitement toute discrimination exercée en raison de la nationalité (article 12 TCE); considérant que le traité instituant la Communauté européenne autorise le Conseil, statuant à l’unanimité sur proposition de la Commission et après consultation du Parlement européen, à prendre les mesures nécessaires en vue de combattre toute discrimination fondée sur le sexe, la race ou l’origine ethnique, la religion ou les convictions, un handicap, l’âge ou l’orientation sexuelle (article 13 TCE); considérant que les propositions de directive définissent un niveau minimal commun de protection contre la discrimination et autorisent les E´ tats membres à adopter un niveau de protection plus élevé et plus vaste, a adopté le présent avis lors de sa 33e session plénière des 12 et 13 avril 2000 (séance du 12 avril). 1. Le Comité des régions Rejette fermement toutes les formes de discrimi- 1. 1. nation. 1. 2. Rappelle et réitère sa déclaration du 9 novembre 1998 («déclaration de Graz») dans laquelle il rejette fermement toute forme d’alliance ou de coopération politique avec les partis politiques qui font des déclarations racistes et xénophobes tant à l’échelle locale, régionale, nationale qu’européenne et demande à tous les partis politiques démocratiques à tous les niveaux de s’opposer aux activités des groupes et des mouvements racistes avec tous les moyens démocratiques mis à leur disposition. (1) JO 337 du 11. 11. 1996, p. 63. (2) JO C 244 du 11. 8. 1997, p. 58. (3) JO C 198 du 14. 7. 1999, p. 48. (4) JO C 374 du 28. 12. 1999, p. 36. (5) JO L 14 du 20. 1. 1998, p. 6. E´ tend la déclaration de Graz à toutes les formes de 1. 3. discrimination couvertes par les articles 12 et 13 TCE. 8. 8. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 226/3 BASE JURIDIQUE ET SUBSIDIARITE´ BESOIN D’ADOPTER DES DIRECTIVES VERTICALES Se réjouit que la Commission européenne lui ait 1. 4. spontanément transmis l’ensemble des propositions pour consultation, reconnaissant ainsi l’importance de celles-ci pour les citoyens. Il considère que l’article 13 TCE devrait faire l’objet d’une consultation obligatoire du Comité des régions et d’une codécision du Parlement européen, et plaide pour que ces lacunes soient corrigées lors de la Conférence intergouver- nementale. Comme l’a suggéré le Comité des régions dans sa 1. 5. précédente résolution sur le «Plan d’action contre le racisme», la Commission européenne est invitée à mettre sur pied un groupe de travail interinstitutionnel sur le thème de l’antidiscrimination. 1. 6. Invite la Commission européenne à tenir compte des projets de directive dans ses propositions de lignes directrices pour l’emploi en 2001 et 2002, dans l’attente de la transposi- tion des directives par les E´ tats membres, ceux-ci ayant jusqu’au 31 décembre 2002 pour transposer les directives dans leur législation. ROˆ LE DES COLLECTIVITE´ S LOCALES ET RE´ GIONALES 1. 7. Souligne que la lutte contre la discrimination est également une question de changement des comportements et des valeurs. A` cet égard, les collectivités locales et régionales ont un rôle important à jouer dans la mesure où elles opèrent sur le terrain et entretiennent d’étroites relations avec les citoyens. 1. 8. Les collectivités locales et régionales constituant d’im- portants employeurs et fournisseurs de biens et services dans leurs régions, elles exercent un énorme effet de démonstration. Elles devraient dès lors montrer l’exemple à suivre à d’autres employeurs et fournisseurs de biens et services, en matière de bonnes pratiques et de respect de ces directives. 1. 9. Estime qu’il convient d’encourager la participation de membres de minorités à la vie politique à tous les niveaux de gouvernement (local, régional, national et européen), y compris lors de la sélection de candidats. DE´ FINITIONS 1. 10. mination afin de faciliter un accès efficace au recours. Souligne l’importance de définir les motifs de discri- 1. 11. Considère que la discrimination indirecte et la charge de la preuve dans des cas de discrimination fondée sur le sexe devraient être définies conformément aux propositions de directive. Estime que l’article 5, point f), de la proposition de 1. 12. directive «Emploi» portant sur les limites d’âge n’est pas clair et qu’il y aurait lieu de le reformuler. Accueille favorablement l’ensemble des propositions, 1. 13. qui constituent un premier pas essentiel en vue de donner effet à l’article 13 TCE. Il déplore toutefois l’impression de hiérarchisation de la discrimination qui pourrait être ressentie du fait de l’approche progressive adoptée par la Commission dans l’introduction de directives verticales. 1. 14. Plaide en faveur de l’élaboration de directives spécifi- ques concernant les autres motifs de discrimination visés à l’article 13 TCE, à savoir l’âge, un handicap, la religion ou les convictions, et l’orientation sexuelle (les considérants relatifs à la proposition de directive du Conseil sur l’égalité de traitement entre les personnes sans distinction de race ou d’origine ethnique s’appliqueraient, par extension, à toutes les proposi- tions ultérieures concernant les autres motifs). 1. 15. Considère que la proposition de directive «Emploi» devrait étendre l’interdiction de traitement discriminatoire aux partenaires des travailleurs (qu’ils soient de même sexe ou de sexe opposé) ou aux situations familiales. Reconnaît que le contenu de l’enseignement et l’orga- 1. 16. nisation des systèmes d’éducation demeurent de la compétence des E´ tats membres; le Comité des régions invite dès lors ces derniers à intégrer le domaine de l’éducation dans la proposi- tion de directive du Conseil sur l’égalité de traitement entre les personnes sans distinction de race ou d’origine ethnique. Dans ce contexte, il s’avère opportun d’encourager toute forme d’éducation à la société multiethnique, afin que les enfants s’habituent le plus tôt possible à la diversité culturelle. RESPECT Considère que l’obligation de contrôler la composi- 1. 17. tion de la main-d’œuvre a un effet considérable de sensibilisa- tion; c’est pourquoi, les employeurs ou fournisseurs de biens et services, qu’ils émanent du secteur public ou privé, devraient être invités à noter, à contrôler ou à évaluer le respect des directives. La mise en œuvre de cette exigence devrait être conforme aux normes en vigueur en matière de protection des données et ne devrait pas permettre l’identification d’un quelconque travailleur. 1. 18. Estime que le nombre de travailleurs ne constitue pas un élément probant pour mesurer la capacité des ressources, même s’il convient parfois de traiter différemment les petites et les grandes entreprises. 1. 19. Se réjouit de l’exigence posée dans la proposition de directive du Conseil sur l’égalité de traitement entre les personnes sans distinction de race ou d’origine ethnique lesquels de mettre en place des organismes indépendants, revêtiront une importance considérable en termes d’aide aux victimes de discrimination. Il regrette, toutefois, que cette exigence, énoncée à l’article 12 de la proposition de directive «Race», n’ait pas été étendue à d’autres motifs de discrimination. De ce fait, la possibilité de discriminations multiples est insuffisamment prise en compte. C 226/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 8. 8. 2000 PROPOSITION DE PROGRAMME D’ACTION Plaide pour que l’un des éléments du programme 1. 20. d’action proposé consiste à améliorer la connaissance et la compréhension du phénomène de discriminations multiples. Insiste pour que, outre les grands réseaux d’organisa- 1. 21. tions dont il est question dans la proposition, le deuxième volet du programme d’action soit également accessible aux réseaux et groupes d’intérêt de plus petite envergure. 1. 22. Plaide pour que les collectivités locales et régionales et autres fournisseurs d’informations soient pleinement asso- ciés au programme d’action proposé étant donné qu’ils sont le mieux à même de mener des actions de sensibilisation aux mesures de lutte contre la discrimination. 1. 23. Considère, tout en reconnaissant que les réseaux européens de lutte contre la discrimination existants ont un rôle non négligeable à jouer, que des organismes de terrain de plus petite taille devraient également être consultés et impliqués dans le programme d’action proposé. Insiste pour que l’ensemble des projets financés au 1. 24. titre du programme d’action proposé implique des acteurs de terrain; il devrait s’agir là d’une condition essentielle pour bénéficier de ressources de l’UE dans le cadre du programme. 1. 25. Déplore le fait qu’en matière de financement, il n’a pas été tenu compte du respect des contrats ou des subventions, et demande que cette lacune soit corrigée. Bruxelles, le 12 avril 2000. 1. 26. Invite l’autorité budgétaire à garantir un financement approprié du programme d’action et à veiller à ce que les collectivités locales et régionales puissent bénéficier d’un appui, notamment grâce à une simplification des procédures administratives, demandée à maintes reprises par le Comité des régions. Considère que les points de convergence entre le 1. 27. programme d’action proposé et les autres programmes exis- tants devraient être exposés de manière plus détaillée afin de trouver davantage de synergies et de complémentarité et d’éviter que les initiatives existantes ne soient supplantées ou que les actions en cours ne soient répétées. VADE-MECUM Rappelant ses résolutions sur le racisme et les person- 1. 28. nes âgées qui proposaient des inventaires de bonnes pratiques pour chacun de ces thèmes, le Comité des régions devrait publier un vade-mecum de bonnes pratiques antidiscriminatoi- res à l’intention d’autorités locales telles que les organisations d’employeurs, incluant des exemples d’initiatives prises dans chaque E´ tat membre en ce qui concerne les six motifs de discrimination reconnus par l’article 13 TCE. POLITIQUE DU PERSONNEL DU COMITE´ DES RE´ GIONS 1. 29. Invite le Secrétaire général du Comité des régions à évaluer la politique du personnel et le profil des agents du Secrétariat général, et à faire rapport au Bureau, dans un délai d’un an, sur le respect par le Comité des régions tant de la lettre que de l’esprit de la nouvelle législation après sa mise en vigueur, et sur toute mesure connexe à prendre. Le Président du Comité des régions Jos CHABERT


title: Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta "Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpano"

eurovoc_concepts:
European Union
cooperation policy
employment policy
regional policy

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 226/43 Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpano” (2000/C 226/12) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon työvaliokunnan 8. marraskuuta 1999 tekemän päätöksen laatia aiheesta päätöslauselma sekä antaa valmistelutyö valiokunta 6:n ”työllisyys, talouspolitiikka, yhteismarkkinat, teollisuus, pk- yritykset” tehtäväksi, ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 23. ja 24. maaliskuuta 2000 Lissabonissa järjestetyn kokouksen, jossa keskityttiin työllisyyteen, talousuudistuksiin ja yhteiskunnalliseen koheesioon, ottaa huomioon työllisyyttä käsitelleet aikaisemmat lausuntonsa aiheista ”Alue- ja paikallisviranomaisten tehtävä oppilaitosten ja yritysten lähentämisessä” (1), ”Ehdotus neuvoston päätökseksi innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpi- teistä – Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite” (2), ”Talouspolitiikan tulevat yleislinjat” (3), ”Komission tiedonanto – Suuntaviivoista toiminnaksi: työllisyyttä koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat” ja ”Komission tiedonanto – Ehdotus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaa koskeviksi suuntaviivoiksi vuonna 1999” (4), ”Komission tiedonanto – Yhteisön tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttaminen ja edistäminen” ja ”Luonnos neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen pysyvän työllisyyskomitean perustamisesta tehdyn päätöksen 70/532/ETY muuttamisesta” (5), ”Alueellisten työllisyyssopimusten sisältö ja niiden vaikutukset rakennepolitiikkaan” (6), ”Ehdotukset jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 2000” (7), ottaa huomioon valiokunta 6:n 24. tammikuuta 2000 yksimielisesti hyväksymän päätöslauselmaluonnok- sen (esittelijät: Henning Jensen, DK, PSE, ja Pedro Sanz Alonso, E, PPE), ja joka katsoo että alue- ja paikallisviranomaisilla on monissa jäsenvaltioissa suuri vaikutusvalta yritysten toimintaympäristön ja -edellytysten muodostumiseen sekä merkittävä tehtävä taloudellisen ja teollisen kehityksen tukemisessa alueillaan tarjotessaan suotuisan yhteiskunnallisen ja taloudellisen ympäristön, joka houkuttelee yrityksiä sijoittautumaan ja kehittymään, katsoo että alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä rooli koulutuspalveluiden tarjoajina ja taloudellisen kehityksen edistäjinä, koska ne voivat toimia koulutuksen ja yrityselämän välisinä sillanrakentajina sekä vaalia strategisesti hyvältä paikaltaan kummankin alan päätekijöiden kumppanuutta ja vuoropuhelua alueellisella ja paikallisella tasolla, katsoo että alue- ja paikallisviranomaisilla on keskeinen tehtävä työpaikkojen luomisessa sekä suoraan työnantajina että epäsuorasti suotuisten olojen järjestäjinä elinkeinoelämälle, (1) CdR 346/96 fin, EYVL C 116, 14. 4. 1997, s. 98. (2) CdR 46/98 fin, EYVL C 251, 10. 8. 1998, s. 41. (3) CdR 110/98 fin, EYVL C 51, 22. 2. 1999, s. 63. (4) CdR 279/98 fin, EYVL C 51, 22. 2. 1999, s. 59. (5) CdR 343/98 fin, EYVL C 93, 6. 4. 1999, s. 54. (6) CdR 91/99 fin, EYVL C 293, 13. 10. 1999, s. 1. (7) CdR 360/99 fin. C 226/44 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 8. 8. 2000 katsoo että komitean ehdottaman ”Paikallistason työllisyystoimet” -aloitteen ansiosta paikallis- alueviranomaiset pystyvät edistämään työllisyyteen liittyviä jäsenvaltioiden toimintasuunnitelmia, ja katsoo että vuoden 1999 yhteisessä työllisyysraportissa todetaan, että useat jäsenvaltiot ovat tunnustaneet paikallis- ja aluetasolla toteutettavien toimien merkityksen, mutta tätä näkökohtaa on varaa vahvistaa edelleen, katsoo että Helsingissä ja Århusissa syksyllä 1999 järjestettyjen konferenssien (1) tulokset osoittavat selvästi paikallis- ja aluetason laajan valmiuden osallistua nykyistä tiiviimmin Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanoon, hyväksyi yksimielisesti 12. ja 13. huhtikuuta 2000 pitämässään 33. täysistunnossa (huhtikuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman. 1. Alueiden komitea kiinnittää huomiota seuraaviin edel- lytyksiin, jotka ovat välttämättömiä Euroopan työlli- syysstrategian menestyksellisen täytäntöönpanon kannalta: on mahdollista ainoastaan paikallis- ja aluetasolla, minkä vuoksi on keskeisen tärkeää, että alue- ja paikallisviranomaiset kutsutaan osallistumaan kansallisten toimintasuunnitelmien rajaamiseen, kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. 1. 1. Maailmanlaajuisilla markkinoilla mutta erilaisissa ta- lousrakenteissa toimittaessa työttömyyden tehokas torjunta edellyttää vakaata kansantalouspolitiikkaa, jota tuetaan koh- dennetuilla aktiivisilla työllisyystoimilla, jotka täyttävät seuraa- vat kriteerit: – – välitön tietämys alue- ja paikallistason reaalikasvusta ja työllisyysmahdollisuuksista yksilöllinen ja henkilökohtainen neuvonta ja koulutus työmarkkinoiden tarjonnan ja kysynnän sovittamiseksi toisiinsa – maantieteellinen ja kulttuurinen läheisyys vaikeasti tavoi- tettaviin ryhmiin. 1. 2. EU:n työllisyysalan koordinointipyrkimysten tärkeä lähtökohta tulee olla läheisyysperiaatteen noudattaminen ja kunkin jäsenvaltion vastuu omasta työmarkkinapolitiikastaan. On yleisesti ottaen toivottavaa, että alue- ja paikallisviranomai- silla on tärkeä rooli työllisyysalalla, mutta kyse on ennen kaikkea valtakunnallisten ja alue- ja paikallistason etujen punnitsemisesta, jonka tulee tapahtua jäsenvaltiossa. 2. Alueiden komitea korostaa, että paikallis- ja alueyh- teisöjen aktiivinen osallistuminen voi edistää huomat- tavasti Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpa- noa, kuten seuraavat esimerkit osoittavat: 2. 1. Paikallis- ja alueyhteisöjen on ylempiä hallintotasoja helpompaa tehdä yhteistyötä yritysten ja muiden kumppanien kanssa räätälöityjen aktiivisten työllisyystoimien toteuttami- seksi. Tämä johtuu siitä, että paikallis- ja alueyhteisöillä on enemmän suoraa tietoa paikallisen yritysmaailman esteistä ja mahdollisuuksista, mikä saattaa helpottaa yhteisten ratkaisujen löytämistä. 2. 2. Alue- ja paikallisyhteisöt ovat ratkaisevassa asemassa byrokratian vähentämisessä sekä yrityksiä ja työllisyyttä luo- vien ja kehittävien hankkeiden hallintomenettelyjen nopeutta- misessa. 1. 3. Euroopan työllisyysstrategian menestys riippuu siksi viime kädessä siitä, kuinka hyvin se on yleisesti ottaen suunniteltu, sekä siitä, että löydetään kulloinkin sopivin tapa sen täytäntöönpanemiseksi. Paikallis- ja aluetaso on sillä toimivien organisaatioiden 2. 3. välityksellä usein ainoa taso, jolla kansalaiset, joilla on vaikeuk- sia löytää työtä tai jotka ovat vaarassa syrjäytyä yhteiskunnasta, voivat osallistua ammatillisiin ja henkilökohtaisiin kehitysoh- jelmiin. 1. 4. Alueellinen ja paikallinen itsemääräämisoikeus työlli- syysasioissa on edellytys sille, että työvoiman taidot voidaan räätälöidä paikallisten yritysten tarpeisiin. Monilla aloilla tämä (1) Eurooppalainen konferenssi ”Kaupunginjohtajat työllisyyden puo- ja lesta – Paikallisyhteisöt työllisyyden edistäjinä” Helsinki, 9. 10. syyskuuta 1999 Eurooppalainen konferenssi ”Paikalliset työlli- syyskumppanuudet” Århus, Tanska, 23. ja 24. marraskuuta 1999. 2. 4. Palvelualan ja etenkin hoivapalvelujen työllistämis- mahdollisuuksiin tulisi kiinnittää erityistä huomiota nykyisen väestönkehityksen ja ikääntyvien ihmisten elinaikaodotteen kasvun vuoksi siten, että pyrittäisiin vähentämään palkattoman työn määrää. Tämä työ, jolla tarkoitetaan hoivan tarpeessa olevista ihmisistä huolehtimista, lankeaa nykyään useimmiten naisille. Näin autettaisiin naisia saamaan enemmän ja parempia työtilaisuuksia ja vaikutettaisiin miesten ja naisten työllisyysta- son välisen epäsuhteen kaventamiseen. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 226/45 2. 5. Eräissä jäsenvaltioissa alue- ja paikallisyhteisöt toimivat sovittelijana työnantajien ja työntekijöiden välisissä työehtoso- pimusneuvotteluissa alue-, paikallis- ja yritystasolla. Tämä mahdollistaa nopeamman sopeutumisen uusiin työmarkkinoi- hin ja taloudellisiin olosuhteisiin sekä joustavoittaa työntekijöi- den koulutusmahdollisuuksia. Työllisyyttä ja yrittäjyyttä tukevista aluekehitystoimis- 2. 6. toista on saatu hyvin myönteisiä kokemuksia. Ne soveltavat kattavaa lähestymistapaa, jolla hankitaan tukea tutkimus- ja kehitysinvestointeihin. 2. 7. Osuus- ja yhteisötalouden kehitystä tukevat paikalliset suunnitelmat, joilla tehostetaan osuuskunnallisten yritysten ja kumppanuuksien perustamista ja kehittämistä, voivat olla tärkeä väline pienten yritysten ja yrittäjyyden edistämisessä. 2. 8. Luomalla yrityksille paikallisen kasvualustan paikallis- ja alueyhteisöt edistävät yksityisyrittäjyyden sekä osuus- ja yhteisötalouden kehittymistä. Yritysten ja niiden verkostojen paikallisten seuranta- 2. 9. elinten kehityksen johdosta paikallis- ja aluetason avulla voidaan työllistämismahdollisuudet ja -toimet yksilöidä ny- kyistä välittömämmin siellä, missä kysyntää ei ole vielä tyydytetty. 3. Alueiden komitea esittää jäsenvaltioille ja Euroopan komissiolle seuraavat ehdotukset Euroopan työlli- syysstrategian täytäntöönpanon jatkotoimista: 3. 1. Jotta alue- ja paikallisyhteisöt voivat täyttää edellä kuvatun tehtävänsä, niiden ja keskushallinnon välillä tulisi käydä rakentavaa vuoropuhelua. Bryssel 12. huhtikuuta 2000. 3. 2. Kansallisten toimintasuunnitelmien suunnittelun, to- teutuksen ja arvioinnin muodostama vuotuinen ”kiertokulku” tarjoaa ihanteellisen foorumin tällaista keskustelua varten. Neuvosto on vuotta 2000 koskevassa suuntaviivassa 12 jo tunnustanut paikallis- ja alueyhteisöjen aseman. Nyt on kaik- kien jäsenvaltioiden aika tarttua haasteeseen ja taata paikallis- ja alueyhteisöille niille kuuluva rooli prosessissa. 3. 3. Tällaisen asetelman looginen seuraus olisi, että komis- sio julkaisisi vuotuisen yhteisraportin ja ensi vuoden suuntavii- vaehdotukset oikeaan aikaan. Tämä antaisi sekä alueiden komitealle että Euroopan parlamentille mahdollisuuden käydä näistä keskeisistä asiakirjoista laaja poliittinen keskustelu. 3. 4. Ottamalla käyttöön neuvoston yksittäisille jäsenval- tioille antamat ”suositukset” on luotu yhteisön työllisyyspolitii- kan uusi ja merkittävä koordinointiväline. Suositukset antavat mahdollisuuden suunnata jäsenvaltioiden huomion alue- ja paikallisyhteisöjen merkitykseen työttömyyden torjunnassa. Suosituksissa on kuitenkin otettava huomioon, että alue- ja paikallisyhteisöjen tehtävät ja toimivalta vaihtelevat jäsenval- tiosta toiseen. 3. 5. Eurooppa-neuvosto antanee kohdan 3. 4 mukaisesti neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten tehtäväksi kutsua paikallis- ja alueyhteisöt osallistumaan työllisyyttä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien valmisteluun ja täytän- töönpanoon. 3. 6. Alueiden komitea esittää Euroopan unionin puheen- johtajavaltiolle Portugalille, että se kutsuu myös alueiden komitean osallistumaan suunniteltuun korkean tason fooru- miin, jossa arvioidaan EU:n työllisyyspolitiikkaa ennen Euroop- pa-neuvoston kesäkuussa 2000 pidettävää huippukokousta. Alueiden komitean puheenjohtaja Jos CHABERT


title: PREGUNTA ESCRITA E-1173/00 de Malcolm Harbour (PPE-DE) a la Comisión. Financiación de la sociedad de la información en el sector del automóvil..

eurovoc_concepts:
EU financing
East Midlands
information technology
job creation
skilled worker

text: C 72 E/24 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 6. 3. 2001 Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de junio de 2000) Como ya seæalara en su respuesta a la pregunta E-2635/99 (1) formulada por Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n puede facilitarle la informaci(cid:243)n solicitada para el periodo 1990-1999. La informaci(cid:243)n se presenta desglosada por aæo y en forma de cuadro, tal y como ahora se solicita. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (Millones de €) JOULE I (energ(cid:237)a no nuclear) (1) JOULE II (energ(cid:237)a no nuclear) (1) Iniciativas de fomento (RES) (1) 4o Programa Marco (energ(cid:237)a no nuclear) (1) 5o Programa Marco (energ(cid:237)a no nuclear) (1) Altener I B4-1030 Altener II B4-1030 89,8 26,7 6,6 (cid:129) 136,4 94,6 26,5 24,9 313,3 163,5 266,5 260,1 5,0 10,0 13,0 10,2 8,6 211,6 (2) 11,0 15,4 Thermie B6-7151 (3) 6,6 35,7 35,0 35,2 46,6 Demostraci(cid:243)n (energ(cid:237)a) (3) 2o Programa Marco (seguridad/fusi(cid:243)n nuclear) 3er Programa Marco (fisi(cid:243)n/fusi(cid:243)n) 4o Programa Marco (fisi(cid:243)n/fusi(cid:243)n) 5o Programa Marco (fisi(cid:243)n/fusi(cid:243)n) Transporte de materiales radiactivos B4-1020 (4) Formaci(cid:243)n (salvaguardias) 30,1 37,4 57,1 30,2 66,9 242,2 156,8 46,0 3,8 3,3 134,8 222,9 222,3 340,1 258,6 197,8 206,4 0,4 0,4 0,2 0,2 0,3 (cid:129) (cid:129) 0,7 0,9 2,0 1,3 0,7 1,8 (cid:129) 0,1 237,8 0,5 1,1 (1) (2) (3) (4) El gasto en energ(cid:237)as renovables estÆ integrado en la l(cid:237)nea presupuestaria correspondiente al programa de IDT sobre energ(cid:237)as no nucleares, es decir, no exclusivamente renovables. (cid:218)nicamente en 1994 el presupuesto «Investigaci(cid:243)n» cont(cid:243) con una l(cid:237)nea concreta (cid:129)no vinculada a un programa(cid:129) para las energ(cid:237)as renovables; en el per(cid:237)odo 1995-1998 y en 1999, las cifras mencionadas incluyen la parte correspondiente a demostraci(cid:243)n gestionada por la Direcci(cid:243)n General de Energ(cid:237)a. Ejecuci(cid:243)n de los crØditos. Las cifras indicadas se refieren s(cid:243)lo a las fuentes de energ(cid:237)a renovables (es decir, biomasa, energ(cid:237)a geotØrmica, hidrÆulica, solar, e(cid:243)lica, renovables en edificios e integraci(cid:243)n de energ(cid:237)as renovables) y œnicamente a proyectos de demostraci(cid:243)n; ciertas actividades en el campo de la difusi(cid:243)n, entre ellas las de la red OPET referidas a las fuentes de energ(cid:237)a renovables, no estÆn comprendidas en esas cifras ya que no estÆn clasificadas segœn la fuente energØtica. Programa SURE inclusive (1999). (1) DO C 225 E de 8. 8. 2000, p. 187. (2001/C 72 E/027) PREGUNTA ESCRITA E-1173/00 de Malcolm Harbour (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Financiaci(cid:243)n de la sociedad de la informaci(cid:243)n en el sector del autom(cid:243)vil. En vista de la reestructuraci(cid:243)n que esta teniendo lugar en la industria automovil(cid:237)stica de las West Midlands como consecuencia de la disoluci(cid:243)n del Grupo Rover por BMW, ¿podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n estudiar la 6. 3. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 72 E/25 posibilidad de facilitar a la regi(cid:243)n de las West Midlands financiaci(cid:243)n especial para proyectos en el Æmbito de la sociedad de la informaci(cid:243)n centrados en actividades donde se pudieran crear empleos para los obreros especializados afectados ahora por el desempleo? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de junio de 2000) En el per(cid:237)odo 2000-2006, las ayudas otorgadas a travØs de los Fondos Estructurales europeos en favor de programas de desarrollo econ(cid:243)mico en la regi(cid:243)n de West Midlands serÆn considerables. A ra(cid:237)z de la iniciativa e-Europe adoptada con motivo del Consejo Europeo de Lisboa, el desarrollo de la sociedad de la informaci(cid:243)n es una de las prioridades de la Comisi(cid:243)n, segœn queda plasmado en muchas de las iniciativas europeas de financiaci(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n intentarÆ garantizar que el desarrollo de la sociedad de la informaci(cid:243)n se integre debidamente en la pr(cid:243)xima generaci(cid:243)n de programas financiados por los Fondos Estructurales en la regi(cid:243)n, en consonancia con la iniciativa e-Europe. En primer lugar, gran parte de la regi(cid:243)n de West Midlands puede recibir ayudas de los Fondos Estructurales, al formar parte del objetivo no 2 o del plan de exclusi(cid:243)n gradual del objetivo no 2. Con una dotaci(cid:243)n de mÆs de 850 M€, el programa de las West Midlands serÆ el mÆs importante del Reino Unido, dentro del objetivo no 2, en el per(cid:237)odo 2000-2006. El plan de desarrollo de la regi(cid:243)n de West Midlands al amparo del objetivo no 2 fue presentado recientemente por las autoridades nacionales a la Comisi(cid:243)n y en Øl se establecen las siguientes prioridades: 1) desarrollar un tejido empresarial diversificado y dinÆmico; 2) crear una regi(cid:243)n en constante proceso de aprendizaje y profesionalmente cualificada; 3) crear las infraestructuras y las condiciones necesarias para el crecimiento; 4) regenerar los centros de poblaci(cid:243)n. El apoyo a la innovaci(cid:243)n y al desarrollo de la sociedad de la informaci(cid:243)n serÆ uno de los elementos transversales del programa. Dentro de estas prioridades, cabe pensar en las siguientes actuaciones: apoyo a la formaci(cid:243)n en el uso de la tecnolog(cid:237)a de la informaci(cid:243)n y comunicaci(cid:243)n y a la promoci(cid:243)n de esta tecnolog(cid:237)a; apoyo a las PYME de alta tecnolog(cid:237)a, lo que incluye un apoyo empresarial especializado; y aportaci(cid:243)n de capital de partida, mediante subvenciones, prØstamos o participaci(cid:243)n en el capital. El plan presentado destaca la necesidad de crear empleo y analiza cada una de las prioridades antes seæaladas en tØrminos de creaci(cid:243)n de nuevos puestos de trabajo. En segundo lugar, la regi(cid:243)n de West Midlands recibirÆ una parte de la dotaci(cid:243)n prevista para el programa del objetivo no 3, que asciende a un total de 4 500 M€ para el Reino Unido. En conjunci(cid:243)n con las ayudas correspondientes al objetivo no 2, estos fondos pueden servir para respaldar la reconversi(cid:243)n de los trabajadores cualificados anteriormente empleados en la industria automovil(cid:237)stica. AdemÆs de estos importes, innovadores, actualmente una serie de directrices en relaci(cid:243)n con estas medidas. la regi(cid:243)n de West Midlands podr(cid:237)a recibir tambiØn ayudas para proyectos inclusive en el Æmbito de la sociedad de la informaci(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n estÆ elaborando (2001/C 72 E/028) PREGUNTA ESCRITA E-1174/00 de Malcolm Harbour (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Investigaci(cid:243)n en el sector de la automoci(cid:243)n En vista de la reestructuraci(cid:243)n que estÆ teniendo lugar en la industria del autom(cid:243)vil en la regi(cid:243)n de las West Midlands, como consecuencia de la desintegraci(cid:243)n del Grupo Rover por parte de BMW: (cid:129) ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n indicar cual es la situaci(cid:243)n de los actuales proyectos de investigaci(cid:243)n sobre nuevas tecnolog(cid:237)as en el sector del autom(cid:243)vil? (cid:129) ¿QuØ posibilidades hay de impulsar nuevas tecnolog(cid:237)as prometedoras por medio de un programa para empezar a financiar nuevas empresas con sede en las West Midlands? (cid:129) ¿Podr(cid:237)a facilitar la Comisi(cid:243)n una financiaci(cid:243)n especial, en reconocimiento del grave problema de desempleo que afecta a tØcnicos cualificados del sector del autom(cid:243)vil como consecuencia de la disoluci(cid:243)n de Rover?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1184/00 van Cristiana Muscardini (UEN) aan de Commissie. Invoer van hormonenvlees uit de VS.

eurovoc_concepts:
United States
beef
extra-EU trade
hormone

text: 3. 4. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 103 E/9 (2001/C 103 E/008) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1184/00 van Cristiana Muscardini (UEN) aan de Commissie (12 april 2000) Betreft: Invoer van hormonenvlees uit de VS Kan de Commissie, met betrekking tot het conflict tussen de EU en de VS over het Europese verbod op de invoer van hormoonresiduen bevattend vlees en het feit dat de WTO-conferentie te dien aanzien niets heeft opgeleverd, 1. gegevens verstrekken omtrent de stand van zaken op dit moment, aangeven of de EU het wetenschappelijke bewijs heeft geleverd dat het gebruik van hormonen door 2. veehouders ongunstige gevolgen kan hebben voor de menselijke gezondheid, gegevens verstrekken omtrent de hoeveelheid in 1999 uit de VS in de EU ingevoerd vlees die op de 3. aan- of afwezigheid van hormoonresiduen is onderzocht? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (24 juli 2000) 1. Uitgaande van de relevante bevindingen in het verslag van de Beroepsinstantie en op grond van een specifiek mandaat van de Commissie heeft het Wetenschappelijk ComitØ voor veterinaire maatregelen in verband met de volksgezondheid een onderzoek ingesteld naar de risico(cid:146)s die residuen van hormonen in rundvlees en producten daarvan kunnen inhouden voor de gezondheid van de mens. Het ComitØ heeft in april 1999 unaniem een advies goedgekeurd, dat op 3 mei 2000 nog eens opnieuw is bekeken. Dit advies vormt de recentste en meest uitgebreide beoordeling van de risico(cid:146)s die aan de betrokken hormonen zijn verbonden. Bovendien heeft de Commissie begin 1998 opdracht gegeven tot en de nodige financiºle middelen beschikbaar gesteld voor 17 wetenschappelijke studies die tot doel hebben nadere informatie te verkrijgen op gebieden zoals de toxicologische kenmerken, de gevolgen van misbruik en de milieuaspecten. Een aantal van deze studies is nog niet voltooid. In het licht van de recente wetenschappelijke bevindingen heeft de Commissie op 24 mei 2000 een voorstel goedgekeurd voor een richtlijn van het Parlement en de Raad die ertoe strekt het gebruik van 17 bŒta-oestradiol definitief te verbieden en het huidige verbod voor de overige vijf hormonen op voorlopige basis te handhaven. Dit voorstel is bij de Raad en het Parlement ingediend. In april 1999 is uit de resultaten van een deel van de 17 studies gebleken dat er residuen van hormonen aanwezig waren in sommige partijen rundvlees en slachtafvallen van runderen die uit de Verenigde Staten waren ingevoerd in het kader van het programma betreffende hormonenvrij rundvee, zodat deze partijen niet voldeden aan de communautaire voorschriften voor de invoer van rundvlees. Het genoemde programma was door de VS in overleg met de Gemeenschap opgezet als een interimmaatregel om te voldoen aan de communautaire regelgeving. De betrokken rapportering heeft ertoe geleid enerzijds dat de Gemeenschap specifieke aanvullende bepalingen betreffende de invoer van rundvlees en slachtafvallen van runderen uit de VS is gaan toepassen die nog steeds van kracht zijn, en anderzijds dat in de VS het programma betreffende hormonenvrij rundvee in september 1999 is vervangen door het programma betreffende niet met hormonen behandeld rundvee. Het Wetenschappelijk ComitØ voor veterinaire maatregelen in verband met de volksgezondheid heeft 2. in zijn advies van 30 april 1999 het volgende geconcludeerd: (cid:129) Uitgaande van een overmatige inname van residuen van hormonen en de metabolieten daarvan en gezien de intrinsieke eigenschappen van hormonen en de epidemiologische bevindingen, is er een risico voor de consument vastgesteld, waarbij er voor de betrokken zes hormonen in uiteenlopende mate sprake is van overtuigende bewijzen. (cid:129) In het geval van 17 bŒta-oestradiol is er heel wat recent bewijsmateriaal dat erop duidt dat dit hormoon als een volledig carcinogeen moet worden beschouwd, aangezien het zowel zelf nieuwe tumoren doet ontstaan als de groei van reeds aanwezige tumoren bevordert. Een kwantitatieve schatting van het risico is met de beschikbare gegevens niet mogelijk. Wat de overige vijf hormonen betreft, is bij de huidige stand van de kennis evenmin een kwantitatieve schatting van het risico mogelijk ondanks de individuele toxicologische en epidemiologische gegevens die in het rapport zijn beschreven. C 103 E/10 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 4. 2001 (cid:129) Voor alle zes hormonen geldt dat endocriene, ontwikkelings-, immunologische, neurobiologische, immunotoxische, genotoxische en carcinogene effecten mogen worden verwacht. Wat de verschillende mogelijke risicogroepen betreft, is ten aanzien van prepuberale kinderen de bezorgdheid het grootst. Ook hier is met de beschikbare gegevens geen kwantitatieve schatting van het risico mogelijk. (cid:129) Gezien de intrinsieke eigenschappen van de hormonen en de epidemiologische bevindingen, kan voor geen enkele van de zes stoffen een drempelwaarde worden bepaald. 3. In 1999 is 4 100 ton vers, gekoeld of bevroren rundvlees en slachtafval van runderen uit de VS in de Gemeenschap ingevoerd. Volgens Beschikking 1999/302/EG van de Commissie van 30 april 1999 moet 100 % van de partijen van de betrokken producten uit de VS aan een analyse worden onderworpen. In die beschikking is het volgende bepaald: (cid:132)van iedere partij worden twee officiºle monsters genomen en onderzocht op residuen van elk van de lichaamsvreemde hormonen (cid:133)(cid:148) (2001/C 103 E/009) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1407/00 van Jeffrey Titford (EDD) aan de Commissie (5 mei 2000) Betreft: Fraude en corruptie in de Europese Unie Kan de Commissie meedelen welke maatregelen zijn genomen om gevallen van fraude en corruptie zoals bij het Leonardo-programma onder het gezag van voormalig commissaris Edith Cresson in de toekomst te voorkomen? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (13 juli 2000) Het Bureau voor fraudebestrijding van de Europese Gemeenschappen (OLAF) heeft een onderzoek ingesteld inzake het interne beheer van het bureau voor technische assistentie (BAT) dat verantwoordelijk is voor de tenuitvoerlegging van het Leonardo-programma, en heeft daarbij feiten geconstateerd die uiteindelijk zouden kunnen leiden tot rechtsvervolging in verband met mogelijke fraude. Het betrokken feitenmateriaal is inmiddels aan de bevoegde rechtsinstanties doorgegeven. Uit het onderzoek door OLAF zijn geen ongeoorloofde handelingen bij het beheer van het programma zelf gebleken. Afgezien van het onderzoek door OLAF is inzake het beheer van het programma ook een administratief onderzoek verricht dat onlangs is afgesloten. Ook dit onderzoek heeft geen bewijzen voor ernstige fouten bij het beheer van het betrokken programma aan het licht gebracht op grond waarvan een disciplinaire procedure zou kunnen worden ingeleid. In het kader van het streven om pogingen tot fraude, corruptie of ernstig wanbeheer nog krachtiger te bestrijden, zijn in het hervormingsprogramma van de Commissie verschillende bepalingen opgenomen die voorzien in maatregelen die onder meer beantwoorden aan de in het eerste verslag van het ComitØ van onafhankelijke deskundigen geuite bezorgdheid en de daarin vervatte aanbevelingen. Deze maatregelen zijn onder andere: het versterken van de verantwoordelijkheid en de verantwoordings- plicht van de directoraten-generaal, die voortaan rechtstreeks verantwoordelijk zullen zijn voor het financiºle beheer en een verantwoording van dat beheer in hun jaarverslag moeten opnemen; het creºren van nieuwe auditcapaciteit in de directoraten-generaal; de oprichting van een onafhankelijke dienst voor interne audit, die zal worden geleid door en verder ook voornamelijk zal bestaan uit gekwalificeerde deskundigen inzake financiºle audit. Bovendien zal de Commissie de middelen die zij voor audit kan inzetten verruimen, door externe specialisten aan te trekken en door interne opleiding van personeel. Om het effect van deze veranderingen te illustreren: er mag redelijkerwijs van worden uitgegaan dat de auditeenheden binnen de directoraten-generaal zullen besluiten om bij de BAT(cid:146)s (of vergelijkbare organisa- ties) audits uit te voeren of daarmee reeds zijn begonnen. Bovendien zal, telkens wanneer er niet binnen een bevredigend tijdsbestek een auditverslag is uitgebracht, de dienst interne audit worden gewaarschuwd en zal deze het nodige onderzoek verrichten en daarover aan de Commissie rapporteren


title: Kommissionens förordning (EG) nr 761/2000 av den 12 april 2000 om fastställande av importtullar inom rissektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

text: 13. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 92/19 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 761/2000 av den 12 april 2000 om fastställande av importtullar inom rissektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2072/98 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1503/96 av den 29 juli 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 3072/95 vad avser importtullar inom rissektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2831/ 98 (4), särskilt artikel 4. 1 i denna, och av följande skäl (1) (2) I artikel 11 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förord- ningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid import- tullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med en särskild procentsats, om det rör sig om råris eller helt slipat ris, minskat med cif-importpriset, om denna importtull inte överstiger tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. Enligt artikel 12. 3 i förordning (EG) nr 3072/95 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av representa- tiva priser för produkten i fråga på världsmarknaden eller på gemenskapens importmarknad för produkten. (3) (4) (5) (6) I förordning (EG) nr 1503/96 fastställs tillämpningsföre- skrifter förordning (EG) nr 3072/95 vad avser importtullar inom rissektorn. för Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft. De förblir likaså gällande om det inte finns någon börsnotering som kan utgöra referenspris i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1503/96 under två veckor före nästa period för fastställande. För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de marknadskurser som fastställs under en referensperiod fortsätta att till- lämpas. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1503/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilagorna i denna förordning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Importtullarna inom rissektorn som avses i artikel 11. 1 och 11. 2 i förordning (EG) nr 3072/95 skall fastställas i bilaga I i denna förordning på grundval av de faktorer som tas upp i bilaga II. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 13 april 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 12 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EGT L 189, 30. 7. 1996, s. 71. (4) EGT L 351, 29. 12. 1998, s. 25. L 92/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 4. 2000 BILAGA I Importtullar vad gäller ris och brutet ris KN-nummer 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Tredje land (undantaget AVS och Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 142,52 142,52 142,52 208,10 142,52 142,52 142,52 208,10 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) AVS (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 45,54 45,54 45,54 68,50 45,54 45,54 45,54 68,50 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Importtull (5) Bangladesh (4) Basmati från Indien och Pakistan (6) Egypten (8) (EUR/t) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 66,92 66,92 66,92 99,71 66,92 66,92 66,92 99,71 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 106,89 106,89 106,89 156,08 106,89 106,89 106,89 156,08 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) För import av ris med ursprung i och som kommer från AVS-länderna skall importtull tillämpas inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets ändrade förordning (EG) nr 1706/98 (EGT L 215, 1. 8. 1998, s. 12) och kommissionens förordning (EG) nr 2603/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 22). (2) I enlighet med förordning (EEG) nr 1706/98, skall importtull inte tillämpas på produkter som har sitt ursprung i länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet och som direktimporteras till det franska utomeuropeiska departementet Réunion. (3) I artikel 11. 3 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställs importtullen för import av ris till det franska utomeuropeiska departementet Réunion. (4) För import av ris, undantaget brutet ris (KN-nummer 1006 40 00), med ursprung i Bangladesh skall importtull tillämpas inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets förordning (EEG) nr 3491/90 (EGT L 337, 4. 12. 1990, s. 1) och kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 862/91 (EGT L 88, 9. 4. 1991, s. 7). (5) Import av produkter med ursprung i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) skall befrias från importtull enligt artikel 101. 1 i rådets ändrade beslut 91/482/EEG (EGT L 263, 19. 9. 1991, s. 1). (6) Importtullen för råris av sorten Basmati med ursprung i Indien och Pakistan skall nedsättas med 250 EUR/t (artikel 4a i förordning (EG) nr 1503/96, ändrad). (7) Tull som fastställts i den Gemensamma tulltaxan. (8) För import av ris med ursprung i och som kommer från Egypten skall importtull tillämpas inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets förordning (EG) nr 2184/96 (EGT L 292, 15. 11. 1996, s. 1) och kommissionens förordning (EG) nr 196/97 (EGT L 31, 1. 2. 1997, s. 53). 13. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 92/21 BILAGA II Beräkning av importtull inom rissektorn 1. Importtull (EUR/ton) (1) 208,10 455,00 142,52 455,00 (1) Paddyris Brutet ris Råris Helt slipat ris Råris Helt slipat ris Indicaris Japonicaris 2. Beräkningsfaktorer: a) Cif-pris ARAG (EUR/ton) b) Pris fritt ombord (EUR/ton) c) Sjöfrakt (EUR/ton) d) Källa (1) Tull som fastställts i den Gemensamma tulltaxan. — — — — 332,53 289,32 422,14 330,00 — — — — 390,87 298,73 31,27 31,27 USDA USDA Operatör Operatör — — — —


eurovoc_concepts:
Africa
EU relations
European Union
cooperation policy
summit meeting

text: 7. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 40/141 Onsdag, den 12. april 2000 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 43) Artikel 22, stk. 3, afsnit 2 Resultatet af kontrollen skal drøftes med den pågældende med- lemsstats myndigheder, før der udarbejdes en endelig rapport, som rundsendes. Resultatet af kontrollen skal drøftes med den pågældende medlemsstats myndigheder, før der udarbejdes en endelig som rundsendes. Hver 6. måned forelægger rapport, Kommissionen Europa-Parlamentet en rapport, der angi- ver gennemførelsesgraden for de enkelte medlemsstaters vedkommende, første gang 6 måneder efter ikrafttrædel- sen af denne forordning. Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentlig- gørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den [en måned efter ikrafttrædelsen]. Den anvendes fra den 1. september 2000. (Ændring 44) Artikel 24 Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97 (KOM(1999) 487 - C5-0240/1999 - 1999/0204(COD)) (Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling) Europa-Parlamentet, & der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(1999) 487 (1)), & der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 152 (C5-0240/1999), & der henviser til forretningsordenens artikel 67, & der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A5-0088/2000), 1. godkender det således ændrede forslag; anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad 2. eller erstatte det med en anden tekst; 3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. (1) EFT C 376 E af 28. 12. 1999, s. 42. 9. EU-Afrika-topmødet (Kairo den 3. og 4. april 2000) B5-0325, 0330, 0332, 0336 og 0337/2000 Europa-Parlamentets beslutning om topmødet EU-Afrika Europa-Parlamentet, & der henviser til konklusionerne fra EU-Afrika topmødet i Kairo den 3. og 4. april 2000, & der henviser til aftalen med Sydafrika om udvikling og handelssamarbejde, C 40/142 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Onsdag, den 12. april 2000 & der henviser til Den Paritetiske Forsamlings betænkning om de fremtidige forbindelser mellem AVS og EU, & der henviser til Barcelona-erklæringen fra november 1995, A. der henviser til, at det første topmøde EU-Afrika, hvori deltog 67 stats- eller regeringschefer, fandt sted i Kairo den 3. og 4. april 2000, B. der henviser til, at en ny dialog mellem Afrika og EU kun kan baseres på fælles interesser i fremme af menneskerettigheder, social, økonomisk og kulturel udvikling af et civilt samfund og konfliktforebyg- gelse, C. der henviser til, at dette topmøde var en vigtig lejlighed til at etablere en mere udbytterig dialog og en bedre forståelse mellem de to nabokontinenter; der ikke desto mindre beklager, at hverken Europa- Parlamentet eller Den Paritetiske Forsamling AVS-EU eller de pågældende interparlamentariske delega- tioner for Middelhavsområdet var indbudt til at deltage aktivt i topmødet, D. der glæder sig over den fælles beslutning om at fremme de særlige forbindelser mellem Afrika og EU, især på handelsområdet, men også inden for alle andre områder af international politik og konflikt- forebyggelse, E. F. der henviser til, at topmødet EU-Afrika fandt sted på et afgørende tidspunkt, hvor udviklingslandene forsøger at overvinde følgerne af globaliseringen for deres økonomier, og hvor de mere og mere tvin- ges til at gøre en yderligere indsats i retning af regional integration, der henviser til, at over halvdelen af den afrikanske befolkning i øjeblikket lever i dybeste fattigdom, og at det kræver en mere beslutsom europæisk og international strategi at afhjælpe denne situation, G. der henviser til, at mange afrikanske landes gældsbyrde effektivt lammer deres evne til at udvikle deres økonomi såvel som at tage fat på de tvingende nødvendige sociale behov, såsom sundhed og uddan- nelse, H. der henviser til, at respekten for menneskerettigheder, demokratiske principper, retsstatsprincipper og god regeringsførelse må være en forudsætning for enhver finansiel støtte fra EU til eller gældssanering for udviklingslandene, I. J. der henviser til, at den gældssanering, der ydes de udviklingslande, som overholder de demokratiske principper, vil være et vigtigt incitament for de lande, som stadig ikke har indført demokratiske insti- tutioner, således som fastsat i den nye partnerskabsaftale, der henviser til, at der i tiltagende grad opfordres til, at man i omfattende grad om ikke fuldstændigt eftergiver de stærkt forgældede fattige lande deres internationale gæld og anvender disse ressourcer til at tackle grundlæggende sociale behov, K. der henviser til behovet for at fremme et uafhængigt retssystem som en grundlæggende faktor i demo- kratiseringsprocessen i Afrika og i forbindelse med beskyttelsen af menneskerettighederne, L. der henviser til, at nogle afrikanske regioner stadigvæk er plaget af krige og mangel på regionalt sam- arbejde, der kan bidrage til fredelige løsninger på konflikter, M. der henviser til, at EU og Afrika må advare ekstremister af enhver art mod, at folkemord og forbrydelser mod menneskeheden medfører straffe, uafhængig af, hvor eller af hvem de begås, N. der er foruroliget over nogle EU-medlemsstaters rolle i forbindelse med de afrikanske staters enorme indkøb af våben, O. der henviser til, at aids og malaria er enorme hindringer for en bæredygtig udvikling på grund af deres sociale og økonomiske følgevirkninger, P. der henviser til afgørelsen truffet i Tampere, for så vidt angår klausulen om tilbagetagelse vedrørende tilbagevenden for statsborgere, tredjelandsstatsborgere og statsløse, som befinder sig på EU’s område, 7. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 40/143 Onsdag, den 12. april 2000 Q. der henviser til, at emnet indvandring bør gøres til genstand for en indgående drøftelse mellem EU’s partnere og de afrikanske lande under overholdelse af de internationale aftaler vedrørende menneske- rettigheder, R. der beklager, at topmødets organisatorer i sidste ende ikke tillod de europæiske og afrikanske ikke- statslige organisationer at mødes i Kairo, 1. glæder sig over initiativet med afholdelsen af det første topmøde EU-Afrika i Kairo den 3. og 4. april 2000 og håber, at dette initiativ vil bidrage til en ny dimension i de strategiske forbindelser mellem Afrika og Den Europæiske Union, således at der opnås fred, stabilitet og respekt for menneskets værdighed via økonomiske og sociale fremskridt; 2. opfordrer til vedtagelsen af en hensigtsmæssig fælles struktur, der skal sikre en opfølgning af dette initiativ, men kræver, at Europa-Parlamentet, Den Parlamentariske Forsamling AVS-EU og de pågældende interparlamentariske delegationer for Middelhavsområdet fuldt ud inddrages heri i fremtiden; 3. opfordrer både EU og de afrikanske lande til at arbejde sammen i internationale fora for at nå frem til den nødvendige fleksibilitet i det multilaterale handelssystem, som skal gøre det muligt for Afrika og udvik- lingslandene generelt at opnå en gradvis og fortløbende integration i verdensøkonomien, uden at de sætter deres bæredygtige udvikling på det sociale, økonomiske og miljømæssige område over styr; 4. insisterer navnlig på behovet for en integreret strategi til bekæmpelse af fattigdom og kræver på ny, at der frigøres de nødvendige midler til at dække menneskets grundlæggende behov og den sociale sektors behov for på den måde at halvere fattigdommen inden 2015; 5. opfordrer EU til at stille øget finansiel og teknisk bistand til rådighed for Afrika, især inden for om- råderne informationsteknologi og kapacitetsopbygning, således at man forhindrer, at den teknologiske og kapacitetsmæssige kløft mellem nord og syd bliver endnu større; understreger i denne forbindelse den potentielle synergi, som kan opnås gennem regionalt samarbejde og integration, således som omtalt i den nye partnerskabsaftale; gentager på ny behovet for at sikre sammenhæng og komplementaritet i EU’s og dets medlemsstaters 6. udviklingspolitik, navnlig på områderne fiskeri og landbrugseksport; 7. opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at tage effektive skridt til at sikre, at interesserne og forpligtelserne på menneskerettighedsområdet hænger sammen med den fælles udenrigs- og sikkerheds- politik og dens eksterne forbindelser, og inddrages i denne politik; 8. opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at øge EU’s politiske tilstedeværelse i Afrika ved at styrke den europæiske diplomatiske aktion på kontinentet gennem en fuldstændig udnyttelse af den fælles sikkerhedspolitiks instrumenter, navnlig med hensyn til konfliktforebyggelse og konfliktbilæggelse, og ved en bedre samordning af aktionen fra de EU-medlemsstaters side, som sidder i FN’s Sikkerhedsråd; opfordrer Kommissionen og EU-medlemsstaterne til at samarbejde om at øge og forbedre støtten til 9. uafhængige nationale domstole i Afrika for at sikre, at troværdige institutioner forsvarer menneskerettig- hederne og retsstatsprincipperne; opfordrer EU og dets medlemsstater til at gennemføre en global strategi i de internationale finansie- 10. ringsinstitutter, således at de fattigste udviklingslandes gæld eftergives på betingelse af, at de demokratiske principper overholdes, og at der er tale om en god regeringsførelse, og at disse ressourcer anvendes til at afhjælpe de alvorligste sociale behov; opfordrer i denne forbindelse til, at man lemper kriterierne for det initiativ vedrørende de mest forgældede fattige lande, som blev iværksat af IMF og Verdensbanken i 1996, og at man udvider det til at omfatte alle ansøgerlande, især de lande, der er ved at lægge en alvorlig krise eller international konflikt bag sig; understreger ikke desto mindre, at ansvaret for udviklingen i sidste instans ligger hos de afrikanske 11. lande selv; C 40/144 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 7. 2. 2001 Onsdag, den 12. april 2000 12. opfordrer Kommissionen og Rådet til at forstærke partnerskabet med de afrikanske lande med hen- blik på at skabe den nødvendige fleksibilitet i WTO og få gjort en ende på de restriktive overnationale regler, som prioriterer en liberalisering af samhandelen frem for at mindske fattigdommen og skabe en bæredygtig udvikling; glæder sig over nogle landes beslutning om at annullere deres offentlige fordringer over for Afrikas 13. mest forgældede fattige lande og opfordrer de øvrige medlemsstater til at gøre ligeså; opfordrer især Kommissionen til at yde teknisk og finansiel bistand til bekæmpelsen af AIDS og 14. malaria og til at gøre det lettere at få adgang til de relevante lægemidler i Afrika ved at yde støtte til udviklingsprogrammer på lægemiddelområdet med hjælp fra Den Europæiske Union; kræver, at man i nationale nødsituationer prioriterer lokal produktion og distribution af billigere hiv-lægemidler i Afrika og andre udviklingslande; 15. opfordrer Kommissionen til yderligere i væsentlig grad at styrke EMVI’s (European Malaria Vaccine Initiative) og AMVTN’s (African Malaria Vaccine Testing Network) evne til accelereret udvikling af og for- søg med tvingende nødvendige malariavacciner, der tager sigte på befolkningernes behov i områder med malaria, gennem et fuldstændigt malariavaccinationsprogram, der omfatter alle processerne fra validering efter opdagelsen over begrænset GMP-produktion (Good Manufacturing Practice) til kliniske forsøg i Europa og Afrika; understøtter erklærede planer fra topmødet vedrørende programmerne for minerydning og mener, 16. at det i situationen efter konflikterne er nødvendigt at udarbejde programmer for rehabilitering, afvæbning, hjemsendelse og reintegrering af de tidligere soldater, især børnesoldater; 17. opfordrer EU og dets medlemsstater til at øge de foranstaltninger, der træffes inden for adfærdsko- deksen for våbeneksport, idet de kriterier også strammes ud fra hvilke medlemsstaterne vurderer våben- eksporten, og at gøre forhøjelsen af udviklingsstøtten afhængig af foranstaltninger mod oplagring og spredning af våben i afrikanske lande; beklager, at der ikke er sket fremskridt i forbindelse med EU’s og de afrikanske landes oprettelse af 18. en hensigtsmæssig mekanisme til konfliktforebyggelse, og mener, at en af hovedmålsætningerne for et nyt partnerskab mellem EU og Afrika bør være en styrkelse af det regionale samarbejde; 19. opfordrer indtrængende både EU’s medlemsstater og de afrikanske lande, som endnu ikke har gjort det, til at undertegne og ratificere Rom-statutten om oprettelsen af en permanent international straffedom- stol og til i fuld udstrækning at samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal for Rwanda; 20. opfordrer alle EU’s medlemsstater samt de afrikanske lande til at undertegne, ratificere og gennem- føre den nye protokol om børnesoldater, efter at den er blevet formelt vedtaget af FN’s generalforsamling, og at fastlægge en minimumsalder på mindst 18 år for frivillig rekruttering; opfordrer alle de afrikanske lande, som endnu ikke har gjort det, til at ratificere det afrikanske 21. charter om børns rettigheder og velfærd; 22. understøtter især De Forenede Nationers Sikkerhedsråds beslutning om at udsende 5 537 FN-solda- ter til at overvåge våbenstilstanden i de konfliktområder, der spalter Den Demokratiske Republik Congo; kræver, at der tages politiske og diplomatiske hasteinitiativer for at afklare de øvrige stadig herskende konflikter; 23. erkender den helt afgørende rolle, de menneskelige ressourcer spiller for en bæredygtig og rimelig udvikling i Afrika; mener absolut, at der er behov for at udforme nationale politikker for basisuddannelsen og i den forbindelse især prioritere unge piger og uddannelse inden for de naturvidenskabelige fag og teknologi samt fremme af lokal teknologi; 24. erklærer på ny, at det støtter de ikke-statslige organisationer, som er udtryk for, hvad der rører sig i det civile samfund, og garanterer dem, at det vil tage hensyn til konklusionerne af deres arbejde i forbin- delse med topmødet; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og regeringerne i de 25. stater, der var repræsenteret under topmødet EU-Afrika