title: Kommissionens rekommendation till allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik år 2000 (utarbetad i enlighet med artikel 99(2) i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen)

eurovoc_concepts:
economic growth
economic policy
economic union
labour market
sustainable development

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 11. 04. 2000 KOM (2000) 214 slutlig KOMMISSIONENS REKOMMENDATION till allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik år 2000 utarbetad i enlighet med artikel 99(2) i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen INNEHÅLLSFÖRTECKNING I. 1. 2. ALLMÄNNA RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN. 3 Inledning. 3 Huvudprioriteringar och krav i fråga om den ekonomiska politiken. 4 2. 1 Det ekonomiska läget i EU vid det nya millenniets början. 4 2. 2 Utmaningar. 5 2. 3 Följande steg i strategin: att stärka potentialen för ekonomisk tillväxt inom EU. 7 3. Rekommendationer. 9 3. 1 Att slå vakt om en makroekonomisk politik som gynnar tillväxt och stabilitet. 9 3. 2 Sunda offentliga finanser. 10 3. 3 Kvalitet och långsiktighet i de offentliga finanserna. 11 3. 4 Att främja en rimlig löneutveckling. 12 3. 5 Att främja kunskapssamhället. 13 3. 6 Att se till att produktmarknaderna fungerar effektivt, såväl vad gäller varor som tjänster. 13 3. 7 Stödja kapitalmarknadernas utveckling genom ytterligare integration och fördjupning. 14 3. 8 Att stimulera arbets-marknaderna. 15 3. 9 Att främja en hållbar utveckling. 16 II. LÄNDERSPECIFIKA RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN. 17 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Belgien. 17 Danmark. 19 Tyskland. 21 Grekland. 23 Spanien. 25 Frankrike. 27 Irland. 29 Italien. 31 Luxemburg. 33 10. Nederländerna. 34 11. Österrike. 36 12. 13. 14. 15. Portugal. 38 Finland. 40 Sverige. 42 Storbritannien. 44 2 I. ALLMÄNNA RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN 1. INLEDNING Enligt fördraget skall medlemsstaterna föra sin ekonomiska politik så att de bidrar till att förverkliga gemenskapens mål och inom ramen för de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (artikel 98). Medlemsstaterna skall även betrakta den ekonomiska politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna denna politik inom rådet (artikel 99). Sedan etapp 2 av den ekonomiska och monetära unionen inleddes1 har därför rådet, på rekommendation från kommissionen, varje år antagit allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken. Dessa riktlinjer utgör en central del av den ekonomisk-politiska samordningsprocessen och genom dessa anges en ram för hur medlemsstaternas och unionens övergripande ekonomisk-politiska mål och vägval skall definieras. Riktlinjerna har fått ytterligare vikt efter rådets rapport om samordning av den ekonomiska av Europeiska samt av Europeiska rådet i Lissabon vid det särskilda mötet om sysselsättning, ekonomiska reformer Vid det sistnämnda och social sammanhållning mötet beslutades att Europeiska rådet skall hålla ett särskilt möte varje vår som skall ägnas åt ekonomiska och sociala frågor. som i Helsingfors, politiken, stöddes rådet. den befintliga Denna upplaga av riktlinjerna bygger på och strategin. vidareutvecklar Slutsatserna från Lissabonmötet utgör ett centralt tema, och omsätts också i mera konkreta, praktiska termer genom detta dokument. I riktlinjerna läggs särskild vikt vid effekter på medellång och lång sikt av strukturpolitiska åtgärder och av de reformer som syftar till att social stärka en sammanhållning och sysselsättning, utvecklingen tillväxtpotential, av kunskapsbaserad ekonomi. De olika delmålen kommer att behandlas mera i detalj inom ramen för Cardiff- och Luxemburg-processerna. Den förändrade tyngdpunkten i förhållande till tidigare års riktlinjer återspeglar också slutsatserna från Lissabon, där man underströk vikten av att förenkla samordna de instrument som vi idag förbättra denna förfogar över. För andra samordning rådskonstellationer att bidra till Ekofinrådets utarbetning av riktlinjerna. att uppmanas även och har utarbetade Bakgrunden till riktlinjerna för 2000 är det ekonomiska läge och de utsikter som framgår av kommissionens vårprognoser. Kommissionen är fullt medveten om vikten av att skapa samverkanseffekter mellan de olika processerna, i synnerhet mellan riktlinjerna för sysselsättning och uppföljningen av strukturreformerna. När kommissionen denna rekommendation till 2000 års riktlinjer används slutligen även rapporten om genomförandet av fjolårets riktlinjer som underlag. Enligt denna rapport har 1999 års riktlinjer på det stora hela den framgångsrikt, genomförts varit politiken makroekonomiska tillfredsställande. gäller Vad arbetsmarknadsreformer har erfarenheterna varit blandade: medan många av medlemsstaterna har genomfört aktiva arbetsmarknadsåtgärder, är det bara itu med som har ersättningssystem och alltför rigid lagstiftning om anställningsskydd. Vad ekonomiska reformer har de främsta framstegen skett i fråga om genomförande av lagstiftning om den inre marknaden, av telekommunikations- och elmarknaderna. Vissa förbättringar har också kunnat konstateras vad gäller disciplinen i fråga om statliga stöd och utvecklingen av riskkapitalmarknaderna, även om mer behöver göras på dessa områden. På vissa andra områden har framstegen varit mycket blygsamma, bland annat när det gäller att se till att lagstiftningen om offentlig upphandling följs och att forskning, utveckling och innovation. avreglering stödja gäller samt fåtal tagit ett 1 Inför det att etapp 2 av den ekonomiska och monetära unionen skulle inledas den 1 januari 1994 antogs de första allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i december 1993. Därefter har dessa riktlinjer antagits på sommaren varje år. 3 2. HUVUDPRIORITERINGAR OCH KRAV I FRÅGA OM DEN EKONOMISKA POLITIKEN 2. 1 Det ekonomiska läget i EU vid det nya millenniets början på marknadsmässiga Arvet från 1990-talet – EU har under de senaste tio åren bidragit till en kraftigt ökad ekonomisk integration, och skapat stabila ramar för den ekonomiska politiken. Den inre marknaden är i det närmaste fullbordad och sektorer som tidigare varit överreglerade har liberaliserats och fungerar nu En penningpolitik som är inriktad på stabilitet har etablerats, och har kunnat fungera på gynnsamma villkor skapade genom en förnuftig finanspolitik och en väl avvägd löneutveckling. Införandet av euron blev en framgång, och man har skapat ett noggrant utformat ramverk för integration av den ekonomiska och sysselsättningspolitiken. politiken villkor. Men trots dessa mycket påtagliga framgångar utvecklades EU:s ekonomi undre 1990-talet inte så väl som man hoppats. Detta gäller oavsett om man jämför med tidigare årtionden eller med USA:s ekonomiska utveckling under perioden. Real BNP-tillväxt i EU-15 och USA % per år USA EU-15 6 5 4 3 2 1 0 1960-talet 1970-talet 1980-talet 1990-talet Källa: kommissionen. Den ekonomiska tillväxten var relativt svag och inga nettoförbättringar av sysselsättningen kunde noteras. Arbetslösheten ligger för närvarande på en högre nivå än i början av 1990-talet. Den genomsnittliga levnadsstandarden i EU ligger ca 35 % under motsvarande för USA, och detta trots att produktionen per arbetad timme numera är i stort sett densamma, sedan EU-länderna knappat in på USA:s försprång under 40 års tid. Den stora skillnaden i inkomst per capita kan delvis förklaras av ett lågt och stagnerande deltagande i arbetsmarknaden och en liknande utveckling av sysselsättningen. Investeringarna i reala termer steg dessutom knappast i Europa att under investeringarna sjönk ytterligare, medan de reala investeringarna i USA nästan fördubblades under samma tid. som kvot av BNP 1990-talet, vilket ledde till Kontrasten mellan de kraftiga förbättringarna av de ekonomiska grundförutsättningarna och de ändå modesta ekonomiska framgångarna visar hur allvarliga de ekonomiska obalanserna och strukturella hindren var i början av årtiondet. En annan faktor är att de ekonomiska reformerna vissa kom medlemsstater, samt att det alltid tar en viss tid innan ekonomisk-politiska åtgärder börjar bära frukt. Det bör mot denna bakgrund framhållas att flera medlemsstater uppvisade en imponerande ekonomisk tillväxt flertalet under igång mycket uppsättning 1990-talet. långsamt Även om en i Utveckling av levnadsstandard och arbetsproduktivitet, EU-15 (Köpkraftsstandard; USA = 100) % 100 95 90 85 80 75 70 65 60 55 50 45 BNP per arbetad timme BNP per capita BNP per anställd 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 Källa: kommissionen. 4 Bidrag till tillväxten i EU-15 % Real BNP-tillväxt Inhemsk efterfrågan Nettoexport 4 3 2 1 0 -1 -2 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Källa: kommissionen strukturpolitik. De förbättrade ekonomiska utsikterna är delvis ett resultat av gynnsam konjunktur. Men en viktigare orsak är att den makroekonomiska politiken har förts på ett skickligare sätt än tidigare, och att denna politik gynnats av en väl genomförd Om ekonomiska i rekommendationerna riktlinjer drivs igenom på ett bestämt sätt har EU:s ekonomi goda förutsättningar att komma in i en god cirkel med hög produktionstillväxt, stark tilltro ökad nämnda sysselsättning. förutsättningar verkar det rimligt att förutsäga en ekonomisk tillväxt i EU på ca 3 % per år under kommande år. ekonomin och Utifrån kraftigt dessa ovan till 2. 2 Utmaningar gäller återgången utvecklingen Med stöd av denna gynnsamma situation kan de som utformar den ekonomiska politiken i Europa gripa sig an nya utmaningar under de närmast följande åren och i framtiden. De viktigaste full utmaningarna sysselsättning, en kunskapsbaserad ekonomi, effekterna av den åldrande befolkningen samt strävan efter en sammanhållning. Samtliga förbättrad medlemsstater står inför dessa utmaningar, men det finns betydande skillnader i fråga om hur viktiga var och en av frågorna är för varje medlemsstat och i vilken grad de förberett sig för att ta sig an dem. till mot social också påverkades av medlemsstater konjunkturnedgången i början av 1990-talet, fick de också del av en stark återhämtning under åren därefter, som bidrog till att starkt minska arbetslösheten, i vissa fall till lägre nivåer än vad som erfarits sedan början av 1970-talet. Även om faktorer enskilda medlemsstater också spelat in, har dessa länder gemensamt att en väl genomförd justering av den skedde makroekonomiska i genomgripande kombination strukturreformer, och inbördes samverkande åtgärder genomfördes med stor beslutsamhet. att dessa politiken specifika med som för är leda mera genomgripande En god cirkel – Sedan sommaren 1999, då de senaste riktlinjerna antogs, har en allt stabilare och ekonomisk återhämtning slagit rot inom EU. Den samlade effekten av en gynnsam makroekonomisk politik, en eurokurs som främjat EU:s konkurrenskraft och en stark ekonomisk aktivitet på det internationella planet, förväntas till ett fortsatt – till och med starkare – ekonomiskt uppsving under 2000–2001. Med tanke på att det finns betydande utrymme både i fråga om produktionskapacitet och på arbetsmarknaderna i investeringarna de flesta medlemsstater, och goda förutspås öka betydligt, förutsättningar för en stark ekonomisk tillväxt utan att kapacitetsutnyttjandet riskerar att gå i taket, med inflationstryck som följd. Detta förutsätter dock att löneutvecklingen fortsätter att hållas på en lämplig nivå enligt prognoserna. Det finns några medlemsstater där återhämtningen närmar sig en mognadsfas, och där det således syns vissa tendenser till att flaskhalsar är på väg att uppkomma, och därmed en överhettning av ekonomin. Den markanta deprecieringen av euron medför också, i kombination med de stigande oljepriserna, en viss risk för importerad inflation. finns det Antalet arbetstillfällen stiger markant allteftersom tillväxten blivit mer sysselsättningsintensiv, och arbetslösheten sjunker därmed allt snabbare. Förutom att tillväxtprognoserna som sådana är positiva, fortsätter således tyngdpunkten att förskjutas mot de mera arbetskraftsintensiva tjänstesektorerna. Denna utveckling förväntas, i kombination med de ansträngningar som görs för att göra utbudet av arbetskraft effektivare, leda till en fortsatt stark ökning av sysselsättningen och minskning av arbetslösheten. 5 är full sysselsättning – till En återgång Arbetslösheten fortfarande inom EU oacceptabelt hög, även om den successivt sjunkit till ca 9 % av arbetskraften. Skillnaden mellan könen i fråga om arbetslöshet förblir också stor i de flesta medlemsstater. Sysselsättningsnivån och deltagandet i arbetslivet är också lågt inom EU, särskilt vad gäller kvinnor och äldre personer i arbetsför ålder i många av medlemsstaterna. Det faktum att en stor grupp för närvarande inte är sysselsatt innebär stora ekonomiska och sociala kostnader. Att återgå till full sysselsättning är därför ett mycket viktigt mål för den ekonomiska och sociala politiken, och det gäller framför allt att skapa nya arbetstillfällen inom tjänstesektorn, öka sysselsättningen bland kvinnor samt verka för ett ökat deltagande i arbetslivet bland äldre i arbetsför ålder. Som ytterligare personer betonades av Europeiska rådet vid det särskilda mötet i Lissabon är det övergripande målet att höja sysselsättningsnivån från nuvarande 61 % till så nära 70 % som möjligt till år 2010, och att höja motsvarande siffror för kvinnor från 51 % idag till över 60 % år 2010 för EU som helhet. Om dessa mål på medellång och lång sikt kan uppnås skulle detta medföra inte bara en starkare och mera varaktig ekonomisk tillväxt inom EU, utan också kraftigt lätta bördan på medlemsstaternas offentliga finanser och sociala trygghetssystem, och bidra till en mer effektiv kamp mot social utslagning. för främja utvecklingen mot en Att kunskapsbaserad ekonomi – Ökade kunskaper och innovation har i allt högre grad blivit centrala drivkrafter konkurrenskraft, en ökad produktivitet, ekonomisk tillväxt, sysselsättning och levnadsstandard. Emellertid ligger EU efter USA i fråga om såväl innovativ kapacitet, där klyftan till och med ökat sedan mitten av 1990- talet, och produktion och spridning av ny informations- och kommunikationsteknik. Det finns också allvarliga kunskapsunderskott, särskilt inom teknik och vetenskap, och när det gäller informationsteknik såväl grundkunskaperna hos vanliga arbetstagare som de i informationssamhället. För att möta denna utmaning behövs således en anpassning av ekonomins struktur samt av resursallokeringen mellan olika företag och yrken. Matchningen mellan utbildningsstrukturen och arbetsmarknaden måste också förbättras. expertkunskaper sektorer, brister krävs som Att stå redo inför situationen med en åldrande befolkning – EU förväntas erfara en kraftig ökning av andelen äldre människor i icke- aktiv ålder efter år 2010, och samtidigt en minskning av arbetskraften. Bortsett från de betydande effekter som en ökning av det ackumulerade sparandet kan få, förväntas ett avsevärda stigande konsekvenser för faktorn arbetes bidrag till den försörjningskvot få Sysselsättning i EU-15 % Total sysselsättningsgrad Sysselsättningsgrad för kvinnor 75 70 65 60 55 50 45 40 35 30 % Försörjningsberoende i EU-15 Total befolkning Pensionärer 80 70 60 50 40 30 20 10 0 1970 1975 1980 1985 1990 1995 1980 1990 2000 2010 2020 2030 2040 2050 Källa: kommissionen. Anm. : Total försörjningskvot: antalet personer i befolkningen i åldersgrupperna 0-14 år och 65 år och äldre dividerat med befolkningen i arbetsför ålder, 15-64 år. Försörjningskvot för pensionärer: antalet personer i befolkningen i åldersgruppen 65 år och äldre dividerat med befolkningen i arbetsför ålder, 15-64 år. Källa: kommissionen. 6 inte genom för de offentliga ekonomiska tillväxten, samt för möjligheterna att upprätthålla en varaktig balans i de offentliga finanserna. En högre försörjningskvot kommer att leda till svagare ekonomisk tillväxt så länge att kompenseras den faktorproduktiviteten förbättras på ett varaktigt sätt. Vad avser den åldrande befolkningens konsekvenser finanserna förväntas en oförändrad politik leda till kraftigt ökade kostnader för offentliga pensionssystem och för sjukvård. Medlemsstaterna måste här anta en helhetssyn, och bland annat sträva efter hållbara offentliga finanser, reformera pensions- och sjukvårdssystem och stimulera till ett ökat deltagande i arbetsmarknaden, i synnerhet bland äldre ålder. Med utgångspunkt i dessa utmaningar uppmanade till ett stärkt Europeiska rådet samarbete mellan medlemsstaterna, i synnerhet för att utveckla de sociala trygghetssystemen på lång sikt. i Lissabon arbetsför personer i andelen långtidsarbetslösa En förbättrad social sammanhållning – Även om unionens medborgare i genomsnitt åtnjuter en hög levnadsstandard och god social trygghet är den sociala utslagningen fortfarande ett utbrett problem. Detta beror i hög grad på den relativt stora samt arbetslöshetens höga koncentration till vissa regioner eller samhällen, grupper i samhället och kategorier av arbetstagare. Även om frågan om integration rena sysselsättningsaspekter, är ett arbete i regel den bästa försäkringen mot social utslagning för den enskilde. Att yttre förutsättningar för en stärkt sysselsättning och lägre arbetslöshet är således det bästa skyddet mot utslagning som kan åstadkommas genom ekonomisk politik. skapa bättre går utöver samhället således i 2. 3 Följande steg i strategin: att stärka potentialen för ekonomisk tillväxt inom EU De utmaningar som tagits upp i tidigare avsnitt måste bemötas genom en samlad strategi på medellång och lång sikt. Utmaningarna består i huvudsak i att återställa den fulla sysselsättningen, utveckla en kunskapsbaserad ekonomi, förbereda ekonomierna för problemet med en åldrande befolkning och slå vakt om den sociala sammanhållningen. Tyngdpunkten i denna strategi bör vara att förbättra EU-ekonomins förmåga icke- inflationsdrivande tillväxt under en längre period. Även om den nuvarande konjunkturuppgången i förväntas förhållande viktigaste utmaningarna, verkar det knappast troligt att så snabba framsteg kan fortsätta över en längre tid utan att den potentiella produktionskapaciteten i EU:s ekonomi förbättras betydligt. EU bör därför: till betydande några leda till framsteg generera stark, att en de av ● ● ● bibehålla en makroekonomisk politik som befrämjar tillväxt och stabilitet; främja kunskapsbaserad ekonomisk aktivitet; driva igenom djupgående och heltäckande reformer inom produkt-, kapital- och arbetsmarknaderna; och ● modernisera systemen för social trygghet. Investeringar i EU-15 % av BNP Totala investeringar Privata investeringar 30 25 20 15 10 5 Offentliga investeringar 0 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 Källa: kommissionen. 7 (iv) verka för en väl avvägd löneutveckling; (v) främja en kunskapsbaserad ekonomi; (vi) bidra till att produktmarknaderna fungerar effektivt (både vad avser varor och tjänster); (vii) verka för att kapitalmarknaderna stärks, som ökad integration genom såväl fördjupning; (viii) stärka arbetsmarknaderna; och (ix) bidra till en hållbar utveckling. * * * av liknande slag. De Medlemsstaterna står på det stora hela inför samma utmaningar, och behöver därmed vidta åtgärder allmänna rekommendationerna i avsnitt 2 riktar sig således till alla medlemsstater. Det bör dock samtidigt uppmärksammas att det finns viktiga skillnader dem emellan, såväl vad gäller ekonomisk situation och utsikter som i fråga om struktur och institutioner. Prioriteringarna skiljer sig således också åt från land till land, inom ramen för den övergripande strategin. Dessa prioriteringar redovisas i del II, där riktlinjerna land för land är att samlade. Det medlemsstaterna för närvarande håller på att omarbeta sina nationella handlingsplaner för sysselsättning efter att sysselsättningsriktlinjerna för år 2000. Avsnitten om arbetsmarknadspolitik i de riktlinjer för de enskilda länderna som redovisas senare i detta dokument skall således ses som ett komplement till sysselsättningsriktlinjerna för 2000, och som ett stöd vid genomförandet av de reviderade nationella handlingsplanerna. anpassa dem nämnas bör här för förbättrar också Samtliga fyra åtgärdsområden är mycket viktiga. Det finns också inbördes samband dem emellan, på så sätt att framgångar på ett område underlättar inom ett annat, varför de olika åtgärderna bör vidtas parallellt om EU skall förmå att effektivt bemöta de olika utmaningarna. Sunda makroekonomiska villkor är den bästa grunden för att de ekonomiska reformerna och övergången till en mer kunskapsbaserad ekonomi skall ge kännbara resultat så snart som möjligt. fungerande Omvänt marknader sociala trygghetssystem förutsättningarna för effektiva Således måste makroekonomiska politiken utformas på så sätt att alla komponenter tas i beaktande. Då åtnjuter den också ett starkare förtroende från konsumenter och investerare och bör ha förutsättningar att ge snabbare resultat. Den tydliga kopplingen mellan behovet av reformer och förutsättningarna för att uppnå unionens viktigaste mål, full sysselsättning social sammanhållning, bör stärka medborgarnas strategin och de för stöd förändringar som kommer att krävas. moderniserade synnerhet åtgärder. och väl i Strategins huvuddelar redovisas nedan, medan de mer detaljerade rekommendationerna återfinns i avsnitt 3. Alla ansvariga politiker bör följa denna strategi med största möjliga beslutsamhet och på ett samordnat sätt, så att en väl avvägd och klokt sammansatt politik kan åstadkommas, där de olika beståndsdelarna samverkar för att förbättra villkoren för att skapa nya jobb, öka kapaciteten för innovationer, kunskapsnivån och den sociala sammanhållningen. Strategin syftar till att: (i) hålla fast vid en makroekonomisk politik som gynnar tillväxt och stabilitet; (ii) bibehålla sunda offentliga finanser; (iii) höja de offentliga finansernas kvalitet och långsiktiga hållbarhet; 8 3. REKOMMENDATIONER 3. 1 Att slå vakt om en makroekonomisk politik som gynnar tillväxt och stabilitet till Kombinationen av makroekonomiska åtgärder spelar en central roll för att främja tillväxt och sysselsättning och slå vakt om stabila priser. På kortare sikt bör dessa åtgärder bidra till att ekonomins återhämtning tillväxtpotentialen utnyttjas fullt ut. På medellång sikt blir målet att hjälpa till att skapa grundförutsättningar för en ekonomi med högre och mer varaktig, icke- inflationsdrivande tillväxt och sysselsättning, bland annat genom att sparande och investeringar utvecklas på ett gynnsamt sätt. Inom euroområdet bör: och penningpolitiken inriktas på att bibehålla prisstabilitet enligt fördraget; varaktiga insatser göras för att så snart som möjligt komma nära balans eller uppnå ett överskott i de offentliga finanserna, och för att denna situation skall bibehållas på medellång sikt (se avsnitt 3. 2); och arbetsmarknadens parter fortsätta att föra en ansvarsfull politik och arbeta för en löneutveckling påverkar som prisstabiliteten eller hämmar skapandet av nya arbetstillfällen (se avsnitt 3. 4). inte % Räntor, EU-11 Långfristig ränta Kortfristig ränta Viktigaste styrräntan i. ii. iii. 6 5 4 3 2 1 0 De medlemsstater som inte ingår i euroområdet, och som således fortfarande ansvarar för sin nationella penning- och valutapolitik, bör en makroekonomisk politik som gynnar varaktig tillväxt och sysselsättningsskapande. De bör: fortsätta att också föra att fortsätta konvergensprogram beslutsamhet; genomföra med sina stor föra en penning- och finanspolitik för att upprätthålla eller, där så krävs, uppnå prisstabilitet och varaktigt sunda offentliga finanser; som förberedelse för införandet av euron i dessa länder; och också tjänar detta de två medlemsstater som deltar i ERM2 (Danmark och Grekland) bör föra en penning- och finanspolitik som garanterar att deras växelkursåtaganden uppfylls, och de två medlemsstater som tillämpar direkta inflationsmål (Sverige och Förenade kungariket) bör föresätta sig att klara dessa inflationsmål och på den vägen hålla en stabil växelkurs. Faktiska och konjunkturrensade budgetsaldon, EU-11 % av BNP Konjunkturrensat budgetsaldo Faktiskt underskott iv. v. vi. 1 0. 5 0 -0. 5 -1 -1. 5 -2 -2. 5 Jan-99 Jul-99 Jan-00 1998 1999 2000 2001 Källa: kommissionen. Källa: kommissionen 9 3. 2 Sunda offentliga finanser iii. för förbättrar förtroendet Som anges i stabilitets- och tillväxtpakten förbättrar en sund ställning i de offentliga finanserna förutsättningarna för att de automatiska stabilisatorerna skall fungera fullt ut, utan att man riskerar att överskrida gränsvärdet för budgetunderskott, dvs. 3 % av BNP. Sunda offentliga finanser verkar också dämpande på räntan, ökar tillgången på medel för investeringar, bidrar till en fortsatt minskning av den offentliga skulden i förhållande till BNP, ökar finanspolitikens trovärdighet inom EMU, ekonomin bland samt investerare. Med tanke på att produktionen förutses öka snabbare än den potentiella tillväxttakten, bör en finanspolitik av pro-cyklisk typ undvikas. De prognoser för medlemsstaternas offentliga finanser som finns till hands visar inte på några förbättringar av underliggande saldon för euroområdet eller för EU som helhet, så ytterligare ansträngningar för att konsolidera de offentliga finanserna kommer att krävas. Eftersom såväl den ekonomiska situationen som ställningen i de offentliga finanserna skiljer sig åt en hel del medlemsstaterna emellan, måste åtgärderna utformas land för land, både vad avser omfattning, snabbhet och tidpunkt. Allmänt sett bör dock medlemsstaterna: i. ii. ställning inom målen utnyttja förhållandet att den ekonomiska tillväxten varit bättre än förväntat för att uppnå en i de offentliga finanserna för 2000 som med god marginal i de uppdaterade ligger konvergens- och stabilitetsprogrammen; detta årets linje med genomföra rekommendation som anpassningsåtgärderna möjligt med början år 2000, och borde utan vidare vara möjligt i de flesta medlemsstater, med tanke på att utfallen år 1999 var över förväntningarna; ligger tidigt förra att så sträva efter att komma nära balans eller i de offentliga uppnå ett överskott finanserna tidigare än vad som förutses i de och konvergensprogrammen, så att det senast 2001 skapas en tillräcklig marginal för att klara en konjunkturnedgång; och uppdaterade stabilitets- så vis där så krävs driva konsolideringen av de offentliga fiannserna längre än vad som anges i minimikraven i stabilitets- och tillväxtpakten, och på skapa en ytterligare manöverutrymme konjunkturnedgång, klara av oväntade förändringar i de offentliga finanserna, se till att statsskulden minskar snabbare och vara förväntade för budgetkonsekvenserna av en åldrande befolkning. förberedd vid de Offentlig netto utlåning(+)/upplåning(-) i de uppdaterade stabilitets/ - och konvergensprogrammen (% av BNP) Datum 1) 12/99 12/993) 01/00 01/00 12/99 01/00 02/00 11/99 03/00 02/00 B D E F4) IRL I L NL5) A P FIN 09/99 EUR-11 12/99 12/99 11/99 12/99 DK EL S UK6) EU-15 19992) 2000 2001 2002 2003 Stabilitetsprogram -0. 9 -1. 1 -1. 1 -1. 8 2. 0 -1. 9 2. 4 0. 5 -2. 0 -2. 0 2. 3 -1. 2 3. 0 -1. 6 1. 9 1. 2 -0. 6 -1. 0 -1. 0 -0. 8 -1. 7 1. 2 -1. 5 2. 5 -0. 6 -1. 7 -1. 5 4. 7 -1. 1 -0. 5 -1. 5 -0. 4 -1. 2 2. 5 -1. 0 2. 6 -1. 3 -1. 5 -1. 1 4. 2 -1. 0 Konvergensprogram 2. 1 -1. 2 2. 1 0. 2 -0. 7 2. 2 -0. 2 2. 0 0. 2 -0. 6 0. 0 -1. 0 0. 1 -0. 7 2. 6 -0. 6 2. 9 -1. 1 -1. 4 -0. 7 4. 6 -0. 6 2. 3 0. 2 2. 0 -0. 1 -0. 3 0. 2 -0. 5 0. 2 -0. 3 n. a. -0. 1 3. 1 n. a. -1. 3 -0. 3 4. 7 -0. 2 2. 5 n. a. n. a. -0. 4 -0. 2 1) Datum för antagande. 2) Utfall. 3) Tillägg till det uppdaterade stabilitets programmet för februari 2000. 4) Önskvärt scenario; försiktigt scenario prognosvärden: -1. 3, -0. 9 och -0. 5 % av BNP, för respektive, åren 2001 till 2003. 5) Försiktigt scenario; programmet omfattar även ett medel och ett önskvärt scenario. Prognosvärden för det senare är -½ och 0 % av BNP, för respektive, åren 2001 och 2002. 6) 1999 utfall för kalender året. Program data för finansiella år. Källa: kommissionen. 10 3. 3 Kvalitet och långsiktighet i de offentliga finanserna De gynnsamma ekonomiska utsikter som råder för närvarande ger en god möjlighet att införa genomgripande reformer, bland annat omstrukturering av utgifter och minskning av skattetrycket, samtidigt som de offentliga finanserna konsolideras. Konsolideringens "kvalitet" och sammansättning spelar en central roll för sysselsättningen och för ett väl fungerande EMU. De offentliga utgifterna bör omstruktureras på så sätt att investeringar i såväl materiellt som immateriellt kapital gynnas, och ekonomins tillväxtpotential stärks. Potentialen för tillväxt och ökad sysselsättning kan också förbättras genom skattereformer som syftar till att minska skattetrycket och avskaffa bestämmelser som orsakar skattebetingade snedvridningar. Skattesystemen måste också vara utformade så att de klarar av de ekonomiska integrationen och tekniska utvecklingen medför. Det är också viktigt att välfärdssystemen medverkar till nödvändiga omvandlingar av ekonomin, och anpassas på så sätt att arbete betalar sig, så att negativa incitament för arbete elimineras och service av hög kvalitet kan tillhandahållas effektivt. Samtidigt bör reformen av välfärdssystemen skötas på ett sådant sätt att den "nya ekonomins" framväxt inte försvårar sociala problem som arbetslöshet, social utslagning och fattigdom. De offentliga finansernas hållbarhet på medellång och lång sikt måste således garanteras, samtidigt som demografiska och andra långsiktiga i beaktande. Medlemsstaterna bör: förändringar strukturella som den faktorer tas i. ii. iii. förbättra sina offentliga finanser genom att hålla tillbaka utgifter snarare än genom att höja skatter; införa eller förstärka de mekanismer och institutioner som är till för att kontrollera utgifterna, så att skatter kan sänkas utan att detta äventyrar en sund balans i de offentliga finanserna; medlemsstaterna bör också fastställa strama utgiftsnormer för den årliga tillväxten i de primära utgifterna på medellång sikt, så att utgifternas ökning i reala termer hålls klart lägre än den reala BNP-tillväxten på medellång sikt; investeringar omstrukturera de offentliga utgifterna, på så sätt att det främjar i resurser, och mänskliga realkapital forskning, utveckling och innovation samt informationsteknik, och till förmån för aktiv arbetsmarknadspolitik i enlighet med sysselsättningsriktlinjerna; 11 Offentliga utgifter och inkomster, EU-15 % av BNP Offentliga utgifter Offentliga inkomster Skattetryck 54 52 50 48 46 44 42 40 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Källa: kommissionen. iv. v. vi. vii. anpassa sina förmånssystem på så sätt att de gynnar sysselsättningen, samt se över pensions- och sjukvårdssystem för att göra dem effektivare och anpassa dem till problemet med den åldrande befolkningen; låginkomsttagare, minska det generella skattetrycket, särskilt på som konsolideringen av de offentliga finanserna fortsätter; samtidigt göra skattesystemen effektivare och mera lättbegripliga, särskilt genom att bredda skatteunderlaget och använda effektiva förfaranden för uppbörd av skatt; av inleda reformer mervärdesskattesystemenen, i syfte att modernisera och förenkla befintliga regler och sträva efter att tillämpa reglerna mer enhetligt, samt stärka det administrativa samarbete på området; man bör vidare pågående fullborda försöka av om diskussionerna elektronisk handel, eftersom detta är en viktig förutsättning för en väl fungerande inre marknad; och de beskattning viii. fortsätta processen med samordning av skattepolitiken för att undvika skadlig samt eftersträva en skattekonkurrens, i överenskommelse om enlighet med Europeiska rådets slutsatser från Helsingfors i december 1999. skattepaketet löneökningarna måste de nominella löneökningarna håller sig på en nivå som inte äventyrar prisstabiliteten; inom euroområdet innebär detta att de samlade vara förenliga med en prisutveckling som hålls inom centralbankens även om det kan stabilitetsmål – mellan skillnader förekomma medlemsstaterna bör löneutvecklingen på nationell nivå alltid stå i proportion till det enskilda landets ekonomiska villkor; Europeiska till bör ökningen samtidigt uppmuntra till reallöneökningar som står i av proportion arbetsproduktiviteten, som hänsyn tas till att stärka och på sikt bibehålla avkastningen på investeringar som stärker produktionskapacitet och sysselsättning; detta innebär således att i länder där tillväxten i arbetsproduktiviteten stagnerar, för reallöneökningar minska; konkret bör bland annat en minskning i arbetstiden inte medföra ökade reala arbetskraftskostnader per enhet; om ökad lönsamhet skall omsättas i större investeringar inom EU måste det också skapas allmänna villkor som är gynnsamma för investeringar, bland annat i fråga om efterfrågans utveckling, förhållanden på arbetsmarknaden samt lagstiftning; utrymmet att till det vid kollektiva se avtalsförhandlingar till skillnader i produktivitet (utbildning och övriga kvalifikationer, geografiskt område m. m. ) när lönenivåer skall fastställas; och hänsyn tas fortsätta driva en politik för att förhindra löneskillnader mellan könen i de fall det föreligger faktisk diskriminering. bör en institutioner tillämpa liksom Gemenskapens sträng medlemsstaterna alla budgetdisciplin. Detta måste utgiftskategorier i budgetplanen, och det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet. Det bör finnas en av i gemenskapsanslagen, så att EU-budgeten ger bästa möjliga effekt. fördelningen flexibilitet gälla 3. 4 Att främja löneutveckling en rimlig och ekonomins sysselsättningens Utvecklingen av lönekostnaderna bör kunna anpassas utveckling. efter Regeringens och myndigheternas roll är att skapa goda förutsättningar för konstruktiva förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Om löneutvecklingen skall kunna bli en del av sysselsättningsfrämjande politiska villkor bör arbetsmarknadens parter hålla fast vid en ansvarsfull linje, och sluta löneavtal med hänsyn tagen till principerna för den ekonomiska politiken. Det är således av största vikt att: i de allmänna riktlinjerna 7 6 5 4 3 2 1 0 Löneutveckling, euroområdet % per år % per år Nominell ersättning per anställd Nominell enhetsarbets- kostnad Real ersättning per anställd, beräknad med BNP-deflatorn 4 3 2 1 0 -1 Arbetsproduktivitet 1990 1992 1994 1996 1998 2000 Källa: kommissionen. i. ii. iii. iv. 12 3. 5 Att främja kunskapssamhället Ett viktigt led i EU:s strategi för att öka tillväxt och sysselsättning är att förbättra den innovativa kapaciteten inom unionen. Innovation och spridning av ny teknik kommer emellertid bara att få begränsade positiva effekter så länge de inte kompletteras med en mera övergripande inom produkt-, kapital och strategi fungerande arbetsmarknaderna. Konkurrens och väl finansmarknader är viktiga förutsättningar för ökad innovation och spridning av ny teknik. Medlemsstaterna bör: reformer för i. ii. iii. iv. v. incitament av privat skapa och finansiering utvecklingsverksamhet, genom gynnsamma skattebestämmelser och genom att stimulera riskkapitalmarknaderna; för ökad forsknings- särskilt stärka konkurrensen på produkt- och kapitalmarknaderna för att därigenom öka företagens incitament för innovationer och bidra till spridning av ny teknik och information; besluta om att ställa tillräckliga offentliga medel till förfogande för grundforskning inrättande av högkvalificerade och för forskningscentrum, till ökade akademisk forskning och näringsliv; förbindelser mellan stimulera samt verka för en snabb och smidig tillgång till Internet till låg kostnad; motverka splittring och uppdelning av forskningsinsatserna, och öka samarbetet inom forskningen för skapa ett "gemensamt till europeiskt forskningsområde"; bidra nätverksbyggande olika forskningscentrum 2001) och avskaffa hindren för forskares fria rörlighet (2002), samt – på grundval av ett förslag ett från patentsystem med EU-räckvidd i slutet av 2001; och kommissionen mellan (under inrätta – FoU-utgifter (1998) Privat andel av FoU % av BNP EL P E I IRL A B UK DK NL F D FIN 0 1 2 3 S 4 5 23 33 50 55 74 50 65 65 60 54 0 60 65 61 75 Anm: Uppgifterna avser andelen FoU som utförs inom den privata sektorn. Källa: kommissionen och OECD. vi. bidra till ökade insatser för utbildning i såväl offentlig som privat regi, för att göra arbetskraften mer anpassningsbar och und- vika att arbetslöshet och social utslagning ökar på grund av ett utbildningsunderskott. Medlemsstaterna bör också medverka till "livslångt lärande" i fråga om de färdigheter som behövs i informationssamhället, och verka för ökad vidareutbildning bland ungdomar, så att det antal 18–24-åringar som bara har grundskole- eller kortare gymnasieutbildning till år 2010 minskar till hälften jämfört med idag. Man bör vidare arbeta för att öka antalet ingenjörer och forskare, se till att internet och andra multimediaverktyg blir tillgängliga i alla skolor från slutet av 2001, och att den för nödvändiga ändamålet finns tillhanda i slutet av 2002, samt i allmänhet att informationstekniken utnyttjas mera i skolarbetet. lärarkompetensen 3. 6 Att se till att produktmark- naderna fungerar effektivt, såväl vad gäller varor som tjänster Väl fungerande produktmarknader är en förutsättning för att EU-länderna skall kunna utnyttja alla fördelar med euron, globaliseringen och den nya tekniken, och spela en ledande roll i insatserna för att öka sysselsättningen. Viktiga framsteg har redan gjorts på detta område, i synnerhet i form av strukturreformer i medlemsstaterna och genom de impulser som Cardiffprocessen har gett. Framgångarna har emellertid varit mera blygsamma i tjänstesektorn, och det krävs således en särskild strategi 13 för att senast i slutet av 2000 få bort handelshinder i tjänstesektorn. Medlemsstaterna bör för detta ändamål: viii. i. ii. iii. iv. v. vi. genomföra bestämmelserna om den inre fullständigt, effektivt och marknaden särskilt i fråga om offentlig upphandling och tekniska standarder; att konkurrensövervakande till se myndigheter verkligt ett åtnjuter oberoende och ge dessa myndigheter befogenhet att bevaka efterlevnaden av artiklarna 81 och 82 i EU-fördraget (om karteller av respektive dominerande ställning); missbruk dra ner på statliga stöd, i synnerhet ad hoc- stöd, och omfördela stödet till mål av förbättra övergripande intresse, övervakningen stöd och av utvärderingen av stödens effektivitet; statliga samt års 2001 utgång före fullborda liberaliseringen av telemarknaden och i synnerhet, redan under år 2000, öka konkurrensen när det lokala accessnät; gäller öppning av marknaderna påskynda liberaliseringen av energi- (el och gas), post- och transportsektorerna; man bör minst se till att gemenskapsdirektiven om för allmännyttiga tjänster genomförs helt och hållet; medlemsstaterna bör också – med hjälp av lämplig lagstiftning och normer för tillhandahållande av allmännyttiga tjänster – försäkra sig om att fördelarna i form av lägre priser och hög kvalitet också kommer och industriella användare till godo; privatkonsumenter stärka konkurrensen i tjänstesektorerna, i synnerhet i fråga om finansiella tjänster, detaljhandel och företagstjänster, och för att potentialen med den verka elektroniska handeln utnyttjas till fullo; som för lagar och vii. minska den börda i bestämmelser utgör synnerhet små och medelstora företag, och under år 2000–2001 utarbeta en strategi för ytterligare samordnade åtgärder för att förenkla sådan lagstiftning; företagen, den offentliga sektorns förbättra effektivitet genom att verka för ökad förvaltnings- och användning av nya kommunikationstekniker (elektronisk handel, internet, offentlig upphandling via data) och genom att uppmuntra till offentlig-privata partnerskap på tydliga villkor; och ix. se till att de många lagstiftningsreformer som inletts genomförs i praktiken, så att frukterna i form av bättre ekonomisk effektivitet kan skördas. 3. 7 Stödja kapitalmarknadernas utveckling genom ytterligare integration och fördjupning Effektiva och väl integrerade finansmarknader förbättrar och minskar kostnaden för allokering av finansiellt kapital. De underlättar också strukturreformer och har en central roll att spela för företagarandan. Sunt fungerande till makroekonomisk finansmarknader bidrar också stabilitet. Sedan euron infördes har det gjorts påtagliga framsteg i fråga om integration av finansmarknaderna, för inte minst för handlingsplanerna för finansiella tjänster respektive riskkapital, vilka närvarande håller på att genomföras. Arbetet med dessa program har getts högsta politiska prioritet, och Europeiska i Lissabon begärde att dessa handlingsplaner skall vara helt genomförda år 2005 respektive 2003. Det är för detta ändamål nödvändigt att: inom ramen rådet tillgång för bästa möjliga till verka investeringskapital på en kapitalmarknad som sträcker sig över hela EU och som är öppen även för små och medelstora företag, genom att ett gemensamt EU-pass för emittenter införs, investeringar underlätta för investerare att verka på en gemensam kapitalmarknad genom att avskaffa hinder i för pensionsfonder, garantera ett adekvat skillnaden investerarskydd, (professionella) mellan investerare och mindre investerare, se över investerare och uppförandereglerna för förbättra de för institutionella investerarnas verksamhet; förutsättningarna sofistikerade förtydliga i. ii. 14 iii. iv. v. vi. för ytterligare integrering informationsutbyte av verka marknaderna för statsobligationer genom ökat större öppenhet i fråga om tillvägagångssätt och för statlig upplåning, och instrument genom försäljning och återköp (repo- marknad) nationsgränserna över underlättas; och effektivisera och integrera avräknings- och betalningssystemen, sunda affärstransaktioner över nationsgränserna underlättas och uppmuntras; att så underlätta jämförelse av räkenskaperna för de företag som söker finansiering på den integrerade och möjliggöra för EU att snabbt anpassa sig till den internationella utvecklingen på redovisningsområdet; finansmarknaden påskynda skattepolitiska åtgärder för att underlätta nyetablering av företag och riskkapitalinvestering, och snarast införa de ändringar i konkurslagstiftningen som krävs för att ge företagare en andra chans samt uppmuntra för åtgärder personalägande; att vii. viii. öka samarbetet inom EU mellan lagstiftare och tillsynsorgan för finanssektorn; och sträva efter att snabbt anta de förslag som länge legat för beslut om nya regler för övertagandebud och omstrukturering och och av likvidation försäkringsbolag. kreditinstitut EU bör på internationell nivå verka för finansiell till en och monetär stabilitet, och bidra konstruktiv och verkningsfull dialog med sina främsta handelspartner. EU bör också arbeta för att det internationella finansiella och monetära systemet utformas så att det är väl anpassat till till den globaliseringen av finansmarknaderna. Riskkapitalinvesteringar, EU versus USA ( i miljoner euro) USA EU-15 14000 12000 10000 8000 6000 4000 2000 0 1995 1996 1997 1998 Källa: EVCA, Venture One. 3. 8 Att stimulera arbets- marknaderna av och ökad sysselsättning medborgarnas Arbetsmarknaderna fungerar allt bättre, men situationen skiljer sig en hel del mellan olika medlemsstater, bland annat beroende på hur strukturreformerna avancerat och vilka aktiva åtgärder som vidtagits för att öka de enskilda anställningsbarhet. De medlemsstater som genomfört dessa reformer och åtgärder med störst framgång har redan börjat skörda frukter i form mindre strukturarbetslöshet. Det återstår emellertid betydande problem. Arbetslösheten är fortfarande oacceptabelt hög och koncentrerad till vissa regioner och samhällsgrupper, och andelen låga sysselsättningsgraden, särskilt hos kvinnor och äldre personer i arbetsför ålder, har en återhållande verkan på EU:s tillväxtpotential, och demografiskt sett förväntas en stagnation i fråga om antalet personer i arbetsför ålder. För att dessa problem skall kunna bemötas, och för att fördelar av den EU kunskapsbaserade ekonomin, bör den strategi (med "fyra pelare") som ingår i sysselsättningsriktlinjerna genomföras på ett klart och beslutsamt sätt. Tonvikten på att investera i människorna är en viktig del av den europeiska sociala modellen. Medlemsstaterna bör: långtidsarbetslösa är hög. Den skall kunna dra alla att förebygga främja en övergång från passiva till aktiva åtgärder, och välja en heltäckande ansats för och långtidsarbetslöshet enlighet med sysselsättningsriktlinjerna; det gäller bland annat att öka individens anställningsbarhet genom skattesänkningar, i synnerhet för ungdoms- i i. 15 bör och tillgången förutsättningarna också låginkomsttagare; man till underlätta övrig arbetsmarknadsutbildning utbildning, öka för "livslångt lärande", och sträva efter att integrera arbetslösa genom aktiva program med specifika ändamål; när det gäller att förbättra förutsättningarna för utbildning och livslångt lärande bör de ansvariga myndigheterna arbetsmark- nadens parter i arbetet; involvera ii. iii. reformera skatte- och bidragssystem på så sätt att det finns klara incitament för att delta aktivt i arbetslivet; särskilt frågor om villkor för bidrag och hur länge bidrag kan utbetalas bör analyseras, så att det undviks att arbetslösa hamnar i passiva och dyrbara bidragssystem; verka för att öka arbetskraftens rörlighet, bland annat genom att göra det lättare att ta med sig pensionsrättigheter, och därmed öka förutsättningarna för flyttning mellan regioner i EU och olika sektorer; Effektiv skattesats på arbete för sysselsättningen som helhet1) (1999) IRL UK EL P E NL I F A D FIN B DK S 50 0 10 20 30 40 Anmärkning: Den effektiva skattesatsen på arbete för den totala sysselsättningen är kvoten mellan social- försäkringsavgifter plus personliga inkomstskatter och bruttolöner. Sättet att beräkna dessa skattesatser motsvarar i stort sett de implicita skattesatser som offentliggörs av Eurostat, men det finns vissa metodologiska skillnader. Eftersom de till stor del bygger på makroekonomisk statistik är det möjligt att uppdatera dem i samband med kommissionens ekonomiska prognoser, vilket möjliggör en bedömning baserad på de mest aktuella uppgifterna. Källa: kommissionen. iv. v. arbetets organisation i modernisera samarbete med arbetsmarknadens parter, bland annat i fråga om flexibel arbetstid och årsarbetstid, åtgärder för att underlätta deltidsarbete och se över allt för rigid lagstiftning om anställningsskydd och dyrbara avgångsvederlag; vid all minskning antingen genom av lagstiftning eller genom överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter, bör man förebygga en ökning av arbetskostnaden per enhet och ta noggrann hänsyn till framtida arbetskraftsbehov; och arbetstid, total genom öka ansträngningarna för att skapa lika möjligheter för kvinnor och män, bland annat befintliga att incitament i skatte- och bidragssystem och främja system som gör det lättare att förena privatliv och yrkesliv. stärka 3. 9 Att främja en hållbar utveckling Man kan bidra till en mera hållbar utveckling genom att teknik, produkter och beteende som är förenliga med miljömål främjas. En förnuftig miljöpolitik som tar vara på effektivitetsfördelarna med marknadsbaserade verktyg har den extra fördelen att den även effektiviserar ekonomiska strukturer och därmed bidrar till tillväxt och sysselsättning. Medlemsstaterna bör för och införa eller vidareutveckla sådana verktyg som bygger på marknadskrafterna, bland annat skatteincitament, användaravgifter, försäkring mot ansvar miljöförstöring handel med samt utsläppsrättigheter, genom vilka knappa resurser pris; ett medlemsstaterna bör också bidra till att EU:s mål enligt Kyotoprotokollet uppfylls, och verka för att sambandet mellan ekonomisk tillväxt och belastning på miljön bryts; och konkret ges ompröva befintlig eller ny politik som visat sig ha en negativ inverkan på miljön, bland annat subventioner till enskilda sektorer och skatteundantag som har sådan verkan. i. ii. 16 II. LÄNDERSPECIFIKA RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN 1. BELGIEN i konjunkturen 1999 Efter en avmattning förväntas ett ekonomiskt uppsving under år 2000 underbyggt av utvecklingen av den inhemska efterfrågan, särskilt den privata konsumtionen och investeringarna, och ett fortsatt positivt nettoexporten. bidrag Sysselsättningsökningen förväntas fortsätta under 2000 och ytterligare förstärkas år 2001 när sänkningen av skatterna på arbete träder i kraft. från Finanspolitiken Belgien har gjort ytterligare framsteg mot en sanering av de offentliga finanserna under 1999, underskottet i den offentliga sektorns finanser minskade till 0,9 % av BNP, vilket är bättre än det mål som fastställdes i stabilitetsprogrammet, och den offentliga skulden minskade till 114,4 procent av BNP. Enligt det uppdaterade stabilitetsprogrammet för 2000-2003 kommer Belgien att fortsätta sina ansträngningar att konsolidera de offentliga finanserna baserat på höga primära överskott, som syftar till att uppnå balans i de offentliga finanserna till år 2002 och en skuldkvot nära 100 % av BNP år 2003. Mot bakgrund av det ovanstående bör finanspolitiken inriktas på: i. ii. att uppnå bättre budgetutfall för år 2000 än det mål för underskottet i de offentliga finanserna på 1 % av BNP som fastställdes i det uppdaterade i budgeten och stablititetsprogrammet; mot detta bakgrund av det förbättrade utfallet för de offentliga finanserna för 1999 och den högre förväntade tillväxten år 2000 jämfört med de antaganden i budgeten; som gjordes att begränsa de reala primära utgifternas årliga tillväxttakt så att de inte överskrider den gräns på 1,5 procent som anges i det uppdaterade stabilitetsprogrammet, för att därigenom möjliggöra en minskning av skattebördan, särskilt på arbete, och samtidigt infria målsättningen om ett lägre underskott i de offentliga finanserna; iii. iv. att upprätthålla ett primärt överskott på något över 6 % av BNP för att säkerställa en kontinuerlig minskning av underskottet i den offentliga sektorns finanser och möjliggöra en snabb minskning av den offentliga skuldkvoten; och använda inkomsterna att från privatiseringar och andra utförsäljningar av statligt ägda tillgångar till att minska den offentliga skulden. Produktmarknaderna det när skapar konkurrens, finns inom vissa Belgien är mycket väl integrerat i den europeiska ekonomin. Den belgiska ekonomins grad av särskilt på öppenhet emellertid varumarknaderna. Det fortfarande problem specifika tjänstesektorer. Trots att betydande framsteg gjorts införliva inremarknadslagstiftningen, bör genomförandet påskyndas. Den belgiska regeringen har utfäst sig att till utgången av mandatperioden minska företagens administrativa bördor med 25 procent. Utgifterna för FoU som andel av BNP ligger under genomsnittet i EU, också vad beträffar genomslaget och kommunikationsteknik. Mot denna bakgrund bör Belgien särskilt prioritera följande områden: informations- gäller för att att ta itu med problemen med bristande tjänsteområdet, vilket konkurrens på låg medverkar inom exempelvis energi-, produktivitet telekommunikations- och affärstjänstesektorerna; till höga priser och järnvägs- takten att öka liberaliseringen av i elektricitets- och gassektorerna och stärka befogenheterna för de tillsynsmyndigheter och som telekommunikationer; ansvarar energi för att utan dröjsmål genomföra och noga övervaka de olika föreslagna åtgärderna för att minska de administrativa bördorna på näringslivet; och i. ii. iii. 17 iv. att öka insynen och överblickbarheten i relationerna mellan den offentliga och den privata de privat-offentligägda gemensamma företagen undvika i konkurrenssnedvridningar. sektorn, särskilt inom syfte att Kapitalmarknaderna i en reformer har vidtagits för att öka Flera marknadseffektiviteten allt mer konkurrensutsatt miljö. Trots detta domineras riskkapitalmarknaden av den offentliga sektorn och kännetecknas av en hög procentandel investeringar på ett tidigt utvecklingsstadium och i högteknologi. Inriktningen av investeringar ansträngningarna på verksamheter i ett tidigt utvecklingsstadium är generellt sett positiv, men avsaknaden av privat riskkapital, och särskilt överbryggandefinansiering, kan i det långa loppet komma riskkapitalmarknadens utveckling. Mot denna bakgrund bör Belgien prioritera följande områden: hämma att i. för skillnad ansträngningar till att göra vidare uppmuntra privat, från offentligt, riskkapital genom förbättringar av skattesystemet, med särskild inriktning på att sänka bolagsskatten och göra kapitalförluster avdragsgilla. Arbetsmarknaden ledde därför Den belgiska arbetsmarknaden har uppvisat relativt goda resultat när det gäller att öka sysselsättningen. Arbetsutbudet har stadigt ökat från en generellt sett låg sysselsättningsgrad, för kvinnor och äldre arbetskraft. särskilt inte till Sysselsättningsökningen någon nämnvärd minskning av arbetslösheten. Arbetslösheten är fortfarande en av de högsta bland de små medlemsstaterna och företer skillnader. Delade markerade ansvarsbefogenheter mellan federala regeringen, regionerna och språkgemenskaperna kräver en betydande samordning. Mot denna bakgrund bör Belgien särskilt prioritera följande områden: regionala den tydliga till de utsträckning och parter att vidta kraftfulla åtgärder åtgärder för att främja arbetskraftens rörlighet mellan och uppmuntra inom regioner att, med arbetsmarknadens regionala hänvisning i skillnaderna i fråga om arbetslöshet, högre låta lokala löneförhandlingarna och/eller arbetsmarknadsförhållanden företagens ställning. ekonomiska Arbetsmarknadens parter och de offentliga myndigheterna bör också sina inom större ansvarsområden respektive i förbättra utsträckning arbeta på att arbetskraftens och utbildningsnivå; och yrkesfärdigheter avspegla de åtgärder förstärka att aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för att på så sätt skapa incitament för att delta i aktiva nya anställningserbjudanden. aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör kombineras med en översyn av bidragens varaktighet, äldre arbetskraft och kvinnor. särskilt beträffande och De ta i. ii. 18 2. DANMARK Produktmarknaderna Den ekonomiska tillväxten bör kunna öka under 2000 eftersom den inhemska efterfrågan, och i synnerhet den privata konsumtionen, bör kunna återhämta sig parallellt med de ljusare utsikterna för exportmarknaderna. Arbetslösheten, som under 1999 minskade till 4,5 %, nådde sin lägsta nivå sedan 1970-talet men kommer sannolikt att öka under året. Finanspolitiken Den offentliga sektorns finanser stärktes betydligt i de i Danmark under 1999. Överskottet offentliga finanserna uppgick till 3 % av BNP, dvs. en halv procentenhet mer än vad som förväntades när budgetpropositionen antogs. Under 2000 väntas överskottet i de offentliga finanserna uppgå till 2,2 % av BNP och, enligt Danmarks konvergensprogram, därefter öka gradvis till omkring 3 % av BNP till har 2005. Överskridanden förekommit regelbundet på lokalförvaltningsnivå. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på uppdaterade utgifterna av i. ii. detta att hålla fast vid regeringens mål att begränsa ökningen av den offentliga konsumtionen till 1,2 % i budgeten för övervaka 2000; i lokalförvaltningen, en förstärkning av den institutionella ramen, lokalförvaltningens respektera självbestämmanderätt, om det finns en risk för att målet inte kommer att nås, och syfte undersöka efter sträva fortsatt att med tanke på de sunda offentliga finanserna en minskning av skatterna och utgifterna som andel av BNP i enlighet med det konvergensprogrammet, uppdaterade eftersom detta skulle öka de ekonomiska incitamenten och bidra till gynnsammare sysselsättningsutsikter på tillväxt- och medellång sikt. Danmark hör till de länder som nått längst med en reform av produktmarknaderna, särskilt inom nätverksamheterna. Det finns dock utrymme för förbättringar när det gäller prisnivåer och produktivitet i den danska ekonomin, om problemet med otillräcklig konkurrens inom vissa sektorer skall kunna t. ex. livsmedel och drycker, byggmaterial och detaljhandel. Danmarks resultat på området för kommersiell forskning och utveckling förlorar vid en jämförelse med övriga nordiska länder. Mot denna bakgrund bör Danmark särskilt prioritera följande: lösas. Det gäller i. ii. att fortsätta vidta åtgärder för att förstärka konkurrenspolitiken och se till att den tillämpas ge konkurrensrådet befogenheter att tillämpa artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget; konsekvent samt att fortsätta bemöda sig om att öka effektiviteten inom den offentliga sektorn, t. ex. genom att mer systematiskt använda offentliga mot bakgrund av iakttagelsen att den offentliga sektorn i Danmark fortfarande är en av EU:s största; och anbudsförfaranden, iii. att främja överföringen av teknik från forskningsinstitut till företag och att främja företagande inom högteknologisektorer. Kapitalmarknaderna Omfattande reformer har genomförts för att öka effektiviteten på marknaden och utveckla riskkapitalmarknaden. Aktiemarknaden förblir dock ganska liten, särskilt i jämförelse med obligationsmarknaden. Under 1998 skapades en marknad för snabbt växande företag, men relativt företag har noterats på börsen. Trots få är reformerna riskkapitalmarknaden fortfarande liten. Mot denna bakgrund bör Danmark särskilt prioritera följande: också 19 i. ii. utöka att riskkapitalinvesteringar ytterligare minska begränsningarna investeringar; och finansieringskällorna genom för att kvantitativa för pensionsfondernas de området att fästa särskild uppmärksamhet vid de exempel på god sed som lades fram i oktober 1999 i meddelandet om riskkapital på av för riskkapital, investeringar konkurslagstiftning och främjande av innovativa modeller för personalägande, däribland optioner till de anställda. beskattning i genomförts sedan mitten av 1990-talet. Med tanke på den höga sysselsättningsgraden och den låga arbetslösheten kan det dock visa sig mycket svårt att på sikt garantera att utbudet på efterfrågan. Den arbetskraft motsvarar demografiska utvecklingen kommer lika lite som det sjätte införandet semestervecka att bidra till detta under de kommande åren. Trots de nyligen genomförda ändringarna av skattereglerna är skatten på arbete fortfarande hög och bidragssystemen omfattande och generösa. Mot denna bakgrund bör Danmark särskilt prioritera följande: aviserade en av Arbetsmarknaden Arbetsmarknadsläget har förbättrats betydligt i Danmark under de senaste åren, delvis till följd som av de strukturreformer omfattande i. att genomdriva reformer för att minska det totala skattetrycket på arbete, särskilt marginalskatten på låga inkomster, och att öka incitamenten att komma in på eller stanna kvar på arbetsmarknaden. Noga övervaka reformen av förtidspensions- och semestersystemen med tanke på behovet av att öka utbudet på arbetskraft. 20 3. TYSKLAND Den ekonomiska aktiviteten ökade betydligt under andra halvåret 1999, och det externa bidraget blev åter positivt för första gången sedan mitten externa av stark och den omgivningen väntas tack vare den inhemska förväntade minskningen av arbetslösheten, bör BNP-tillväxten kunna bli klart högre under 2000 än 1999. 1998. Eftersom den förbli efterfrågan öka Finanspolitiken Konsolideringen av den offentliga sektorns finanser i Tyskland fortsatte 1999, och det offentliga underskottet minskade till 1,1 % av BNP jämfört med målet 2 % i det ursprungliga stabilitetsprogrammet. Enligt det uppdaterade stabilitetsprogrammet av den 1 februari 2000 väntas underskottet minska till 1 % av BNP under 2000. Denna modesta minskning av underskottet - trots ett ambitiöst sparpaket på federal nivå - beror bland annat på att finanserna har försämrats på regional nivå och inom socialförsäkringssektorn. Under 2001 kommer de och planerade företagsbeskattningen att leda till att underskottet i till uppskattningsvis 1,5 % av BNP. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: reformerna finanserna offentliga inkomst- ökar av de i. ii. iii. att få ned underskottet till en nivå under målet på 1 % av BNP, om den ekonomiska tillväxten under 2000 blir större än vad som förutsågs i budgeten; att genomdriva reformerna av inkomst- och företagsbeskattningen under 2000 med största försiktighet för att minimera risken för en bestående försämring av det strukturella underskottet; utarbeta strukturreformer av att socialförsäkringssystemet synnerhet pensioner och sjukvård) eftersom de har avgörande betydelse för hållbara offentliga finanser på medellång sikt; och (i 21 iv. att säkerställa en trendmässig nedgång i den offentliga skuldkvoten genom att målen för en minskning av det offentliga underskottet respekteras fullt ut och att ta tillvara alla privatiseringsmöjligheter på alla förvaltningsnivåer. Produktmarknaderna Tyskland är väl i de europeiska integrerat produktmarknaderna. Trots enskilda fall som väckt stor uppmärksamhet den senaste tiden har tyska företag en mindre omfattande internationell verksamhet än vad som kunde väntas av ett land av den storleken, men den kan öka genom den skattereform som genomförts nyligen. Den tyska prisnivån är också fortfarande högre än EU- genomsnittet. Flera reformer har dock gett goda resultat den senaste tiden när det gäller att produktmarknadernas förbättra för funktionssätt, området på konkurrenspolitik av liberalisering och nätverksamheter. Mot denna bakgrund bör Tyskland särskilt prioritera följande: tyska särskilt de i. ii. iii. iv. se att anbudsförfarandena görs ännu öppnare; att till de offentliga att fortsätta minska det statliga stödet, däribland ad hoc-stöd och branschspecifikt stöd; att införa konkurrensfrämjande regler för elöverföringsavgifter för att ta tillvara alla fördelar med avregleringen av elsektorn; och att ytterligare bemöda sig om att minska restriktioner och administrativa bördor som tynger små och medelstora företag, särskilt och hantverksföretag. företagstjänster Kapitalmarknaderna tyska finansmarknaden har utvecklats Den dynamiskt under de senaste fem åren, i synnerhet 1999. Särskilt utvecklingen av Neuer Markt, aktiemarknaden växande högteknologiföretag, har varit framgångsrik. Tack snabbt för vare ett starkt offentligt stöd och den senaste tidens marknadsutveckling växer den tyska riskkapitalmarknaden kraftigt, och dessutom investeras betydande belopp i nystartade företag. Mot denna bakgrund bör Tyskland särskilt prioritera följande: i. att beakta de exempel på god sed som gavs i meddelandet om riskkapital i oktober 1999 på området för beskattning, konkurslagstiftning (nyligen omarbetad men fortfarande mycket sträng) och stöd till aktieoptionsprogram. Arbetsmarknaden för förutsättningar Läget på den tyska arbetsmarknaden förbättrades något under 1999, men förbättringen skedde enbart i den västra delen av landet. Genom alliansen för arbete (Bündnis für Arbeit) har man skapat en måttfull löneutveckling, däribland ökade möjligheter till deltidsarbete för äldre, som nu skall förverkligas av arbetsmarknadens parter. En långtgående skattereform, med mindre skatt på arbete och högre miljöskatter, har redan genomförts och det finns reformer. Pensionshöjningarna kommer att bromsas upp vilket stabilisera pensionsavgifterna. Mot denna bakgrund bör Tyskland särskilt prioritera följande: ytterligare planer bidra bör att till på att kritiskt se över sin politik gentemot den östra delen av landet, där problemen på arbetsmarknaden fortfarande - tio år efter återföreningen - är särskilt svåra. Det bör framför allt undersökas hur effektiva överföringarna hur är arbetsmarknadens parter skulle kunna främja skapandet av arbetstillfällen genom ökad flexibilitet på arbetsmarknaden och ändamålsenliga lönestrukturer; och sänka skatterna att fortsätta och övervaka arbetet med att gradvis minska skattetrycket på arbete genom och att socialförsäkringsavgifterna. bör minskas Arbetskraftskostnaderna ytterligare framför allt i den nedre delen av löneskalan, samtidigt som behovet av en konsolidering av de offentliga finanserna beaktas; och att minska de negativa effekter på inom skatte- och incitamentstrukturen bidragssystemet som försvårar för alla grupper, särskilt äldre arbetstagare, att delta i arbetslivet. I synnerhet se över underlättar system förtidspensionering och undersöka vilka politiska val som är lämpligast om man vill undvika förtidspensioneringar och främja anställning av äldre arbetstagare. som i. ii. iii. 22 4. GREKLAND i snabb inleddes Den ekonomiska återhämtning som takt. Under 1999 1994 fortsätter överskred den reala BNP-tillväxten i Grekland EU-genomsnittet för fjärde året i rad, trots en lindrig avmattning på grund av den externa utvecklingen. Konsolideringen av tillväxtfasen väntas på arbetsmarknaden. Arbetslösheten började minska 1999 och väntas fortsätta minska under de närmaste åren. gynnsam inverkan en ha Finanspolitiken Det finansiella läget i Grekland förbättrades ytterligare 1999, när underskottet i de offentliga finanserna minskade till 1,6 % av BNP, vilket är bättre än målet i konvergensprogrammet, och den offentliga skuldkvoten minskade till 104,4 % av BNP. Den snabbare minskningen av underskottet berodde på att budgetintäkterna var mycket större än väntat, vilket mer än väl uppvägde överskridandet av utgiftsbudgeten. Enligt det uppdaterade konvergensprogrammet skall underskottet i de offentliga finanserna 2001. minska Konsolideringen av de offentliga finanserna stöds av ett stort primärt överskott, som delvis efter genereras reformerna Ytterligare omläggningar inom denna sektor planeras, främst på grund av att befolkningen blir allt äldre. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: socialförsäkringssystemet 1990-talet. på ytterligare 2000 och av i. ii. att betrakta målet i budgeten om ett offentligt underskott på 1,2 % av BNP som den övre gränsen; ett bättre resultat intäktssidan bör återspeglas av ett på mindre offentliga i finanserna; finanspolitiken bör stramas åt inflationstryck ytterligare 2001 om ett uppstår; underskott de att säkerställa en kontroll av utgifterna genom klara och bindande regler i syfte att minska de primära löpande utgifternas andel av BNP; iii. iv. fortsätta reformen av att socialförsäkringssektorn för att säkerställa systemets hållbarhet på lång sikt; dessutom förbättra genom kapitalförvaltningen socialförsäkringsfonder kombinerade med en fortsatt rationalisering och kontroll av utgifterna; och att genomföra den privatisering som planerats för 2000 och kommande år i syfte att säkerställa en snabbare minskning av den offentliga skuldkvoten. Produktmarknaderna än Den grekiska ekonomin är, delvis på grund av landets geografiska läge, mindre integrerad i de europeiska andra produktmarknaderna medlemsstaters ekonomi. Prisnivåerna är höga med tanke på den grekiska levnadsstandarden, och arbetskraftens produktivitet ligger under EU- genomsnittet, även om den håller på att förbättras. Trots betydande framsteg som gjorts med privatiseringen av offentliga företag och ett antal åtgärder som vidtagits för att främja företagsamhet och innovation går reformen av långsamt. Mot produktmarknaderna ganska denna bakgrund bör Grekland särskilt prioritera följande: att nå ett bättre resultat när det gäller att införliva inremarknadslagstiftningen; att påskynda liberaliseringen av tele-, el- och gassektorn; att vidta konkreta åtgärder för att främja startande av nya företag; och och av att vidta ytterligare åtgärder för att öka samt forskningen spridningen och kommunikationsteknik och främja den privata sektorns finansiering av forskning och utveckling. utvecklingen informations- i. ii. iii. iv. 23 Kapitalmarknaderna för börsintroduktion, av Den pågående liberaliseringen gör den grekiska kapitalmarknaden allt öppnare för konkurrens. Aktiemarknaden har gynnats av reformer som genomförts på området för företagsstyrning och och villkoren av värdepapper. dematerialiseringen Riskkapitalinvesteringarna är däremot på den lägsta nivån i EU, trots incitament i form av skattelättnader och finansiella stödprogram. Detta stående minskar finansieringskällan för nystartade, snabbt växande företag. Mot denna bakgrund bör Grekland särskilt prioritera följande: avsevärt den till buds i. i fram lades påskynda genomförandet av de åtgärder som års riskkapitalåtgärdsplan, och särskilt beakta i de exempel på god sed som gavs meddelandet om riskkapital i oktober 1999. 1998 Arbetsmarknaden av den Den grekiska arbetsmarknaden har inte gynnats så mycket långvariga ekonomiska återhämtningen som man kunde ha väntat sig. Trots en ökning av sysselsättningen har också arbetslösheten ökat de senaste åren på grund av att utbudet på arbetskraft ökat. Arbetslösheten minskar för närvarande, men betydande strukturella problem återstår att lösa, däribland en låg sysselsättningsgrad, få deltidsarbetande, få kvinnor i arbetslivet och stor långtidsarbetslöshet. Vissa för att genomföra strukturreformer på arbetsmarknaden och för att vidta förebyggande åtgärder för att avhjälpa ungdoms- och långtidsarbetslösheten, även om steg har tagits detta har hindrats av bristen på tidsenliga och effektiva arbetsförmedlingstjänster. Skattetrycket på arbete har minskats. Resultaten av reformerna för att underlätta deltidsarbete och mer flexibla arbetstider har dock hittills varit begränsade på grund av svårigheter med genomförandet. I praktiken har inte heller möjligheten att ställa sig utanför de centraliserade löneuppgörelserna lett till någon mer omfattande decentralisering av löneförhandlingarna. Mot denna bakgrund bör Grekland särskilt prioritera följande: allt för åtgärder att vidta beslutsamma, konsekventa och omfattande att hindra arbetslösa ungdomar och vuxna från att bli öka långtidsarbetslösa. Framför ansträngningarna ytterligare för att slutföra reformen av arbetsförmedlingstjänsterna och bedriva en förebyggande politik i enlighet med sysselsättningsriktlinjerna 1 och 2. Fortsätta ansträngningarna för att reformera enligt produktionssystemets behov; utbildningssystemen att konsekvent och effektivt genomföra de arbetsmarknadsreformer som överenskoms 1998, särskilt i fråga om att införa mer öka deltidsarbetandet och flexibla arbetstider; och se över lönebildningssystemen att tillsammans med arbetsmarknadens parter i syfte att anpassa lönutvecklingen till produktivitetsskillnader mellan olika geografiska områden, olika sektorer och olika företag, och framför allt säkerställa att det blir praktiskt möjligt att ställa sig utanför branschavtal inom ramen för de territoriella sysselsättningspakterna. i. ii. iii. 24 5. SPANIEN Under 1999 fortsatte BNP att öka i samma stadiga takt som tidigare samtidigt med en kraftig ökning av antalet nya arbetstillfällen. Utsikterna för 2000 är fortfarande gynnsamma tack vare en måttligare utveckling av den inhemska efterfrågan och ett uppsving för den spanska exporten. Prisutvecklingen har dock varit negativare än väntat sedan andra halvåret 1999, men det är sannolikt att den kommer att dämpas under 2000 förblir förutsatt återhållsamma. löneuppgörelserna att Finanspolitiken tydliga Under 1999 gjordes framsteg med konsolideringen av de offentliga finanserna: det offentliga underskottet minskade till 1,1 % av BNP, en halv procentenhet under målet i det ursprungliga stabilitetsprogrammet. Enligt det uppdaterade stabilitetsprogrammet väntas det offentliga underskottet minska ytterligare 2000 och 2001 och övergå till att visa överskott 2002 och 2003, vilket skulle uppnås främst genom en begränsning av de primära löpande utgifterna. Detta skulle också göra det möjligt att lätta på skattetrycket. En social pensionsreservfond har inrättats med tanke på problemet med en åldrande befolkning. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: i. ii. att uppnå och eventuellt överträffa målen för de offentliga finanserna enligt det uppdaterade stabilitetsprogrammet, med tanke på att resultatet 1999 blev bättre än väntat; att redan under 2000 vara inriktad på att ytterligare strama åt finanspolitiken för att uppväga en eventuell risk för överhettning; att genomföra den pågående översynen av den nationella budgetlagen under 2000 för att förbättra kontrollen av de primära löpande utgifterna, vilket har central betydelse finanspolitiska konsolideringen; detta bör göra det möjligt att begränsa de icke budgeterade utgifterna främst till oförutsedda utgifter; den för iii. iv. ut att bygga gradvis den att pensionsfondsreserv som inrättats genom 2000 års budgetlag för att klara det långsiktiga problemet med en åldrande ytterligare befolkning; ansträngningar i samband med den nya regeringen och samtalsrunda mellan arbetsmarknadens en om som omläggning av pensionssystemet måste äga rum under 2000 inom ramen för den så kallade Pacto de Toledo, och parter göra att fortsätta och fullt ut respektera den gällande interna stabilitetspakten mellan regionerna och staten, eftersom regionerna står för en allt större andel av många utgiftsområden. Produktmarknaderna Spanien är någorlunda välintegrerat i de europeiska produktmarknaderna. Olika åtgärder har vidtagits för att förbättra konkurrensen på produktmarknaderna: bättre genomförande av framsteg inremarknadslagstiftningen, med liberaliseringen telekommunikationerna, förstärkning av konkurrenslagen och skapande av s. k. one-stop shops för små och medelstora företag. I den nya planen för vetenskap och teknik tar man sikte på en betydande ökning av utgifterna för forskning och utveckling som andel av BNP. Mot denna bakgrund bör Spanien särskilt prioritera följande: av av reform års 1999 fortsätta att inom ramen för konkurrenslagen, att denna särskild fästa uppmärksamhet vid att förstärka den konkurrensmyndighetens oberoende kapacitet att undersöka ärenden; reform fortsätta minska stödet (järnvägar, att sektorer varvsindustri); till vissa kolindustri, för att förstärka att vidta åtgärder konkurrensreglerna bland annat inom sektorerna för el, gas och detaljhandel och att närma vattenpriserna till den verkliga kostnadsnivån; och i. ii. iii. 25 iv. Att fortsätta vidta åtgärder för att lätta den administrativa bördan särskilt för små och medelstora företag med tanke på deras stora andel av antalet arbetstillfällen inom företagssektorn och att utvidga den geografiska täckningen för s. k. one-stop shops för företag. Kapitalmarknaderna att för som Kapitalmarknaden utvecklas snabbt till följd av reformer främja införts marknadstillträde för företag och underlätta investeringar i onoterade värdepapper samt till följd av privatiseringsprocessen och hushållens ökande aktieägande. Riskkapitalmarknaden är dock fortsatt liten. Mot denna bakgrund bör Spanien särskilt prioritera följande: i. investeringarna riskkapitalmarknaderna att göra ytterligare ansträngningar för att och utveckla särskilt för att öka i nystartade företag. Att beakta de exempel på god sed som lades fram i meddelandet om riskkapital i oktober 1999 på områdena för konkurslagstiftning, främjande av innovativa modeller för personalägande, främjande av aktiemarknader för små och medelstora företag. Arbetsmarknaden senaste Den spanska arbetsmarknaden har börjat fungera åren. betydligt bättre under de Arbetslösheten har minskat markant och sysselsättningen ökat kraftigt, särskilt när det gäller deltidsarbete. Ansträngningar har gjorts för att gå över från en passiv till en aktiv arbetsmarknadspolitik. , däribland en förstärkning och av de förebyggande åtgärderna för att avhjälpa ungdoms- långtidsarbetslösheten. Skattetrycket på arbete har lindrats, särskilt i den nedre delen av löneskalan. Arbetslösheten är dock fortfarande den högsta i EU, och betydande strukturella däribland arbetsmarknadens uppdelning i permanenta och tillfälliga anställningsförhållanden, kvinnornas låga förvärvsfrekvens och sysselsättningsgrad och stora regionala skillnader. Det finns också en risk för att lönekraven kommer att öka. Mot denna bakgrund bör Spanien särskilt prioritera följande: problem återstår, att tillsammans med arbetsmarknadens parter se över lönebildningssystemet och sociala av tillämpningen trygghetssystemet på regional och lokal nivå och vidta åtgärder för att förbättra bostadsmarknadens funktion för att främja avhjälpa arbetskraftens regionala skillnader i fråga om arbetslöshet; rörlighet och det en som effektivare för fortsätta ansträngningarna en för att att aktiv åstadkomma att minska arbetsmarknadspolitik antalet blir personer långtidsarbetslösa, och kombinera detta och med bidragssystemen för att öka incitamenten att anställa, ta arbete och delta i aktiva åtgärder. Att arbetsmarknadspolitiska undersöka kvaliteten på den tekniska utbildningen i skolorna och hur effektiv den är; och översyn skatte- av att tillsammans med arbetsmarknadens parter ytterligare se över strikta lagar om anställningsskydd för fast anställda och minska hindren för att avskeda anställda för att minska omfattningen av tillfälliga anställningsavtal och främja flexibiliteten på arbetsmarknaden. i. ii. iii. 26 6. FRANKRIKE Den ekonomiska aktiviteten ökade i mitten av 1999 och ökningen verkar för närvarande stabil: tillväxten bör fortsätta att vara sund under 2000, vilket möjliggör en kraftig ökning av antalet arbetstillfällen. Trots den ovannämnda potentiella tillväxten väntas inflationstrycket förbli dämpat tack vare ökad konkurrens och måttliga löneökningar. iii. iv. Finanspolitiken att framför att prioritera en snabbare minskning av underskottet genomföra ytterligare skattesänkningar under 2000 och 2001, om utrymmet i de offentliga undvika finanserna finanspolitisk redan livskraftig ekonomisk verksamhet; och stimulans ökar för att till inrikta omläggningen att av pensionssystemet, som enligt planerna skall börja under 2000, på långsiktigt hållbara offentliga finanser med beaktande av rättvisekrav, däribland rättvisa mellan generationerna. skall Frankrike gjorde synliga framsteg med att förbättra ställningen för de offentliga finanserna under 1999, och underskottet i de offentliga finanserna minskade till 1,8 % av BNP, en halv procentenhet under målet i det ursprungliga stabilitetsprogrammet. Enligt det uppdaterade stabilitetsprogrammet ytterligare minskningar av det offentliga underskottet eftersträvas under 2000 och därefter. Detta skall ske genom en strikt kontroll av utgifterna, vilket dessutom skulle göra det möjligt att minska kommer skattetrycket. På medellång Frankrikes särskilt pensionssystemet och sjukförsäkringssystemet, att belastas allt mer av effekterna av den åldrande befolkningen. Mot bör finanspolitiken inriktas på: sikt finanser, bakgrund offentliga denna i. ii. att under 2000 minska det offentliga underskottet till en nivå klart under den nivå som fastställdes i det uppdaterade stabilitetsprogrammet, med beaktande av att det offentliga underskottet blev mindre än väntat 1999 och att tillväxtutsikterna är goda; att snabbt vidta korrigerande åtgärder vid eventuella betydande avvikelser från de utgiftsmål för särskilda sektorer som fastställts uppdaterade stabilitetsprogrammet; att vidta sådana korrigerande åtgärder samma år eller senast det påföljande året; det i Produktmarknaderna Frankrike är ganska väl integrerat i de europeiska tiden har produktmarknaderna. Den senaste strukturomvandlingen börjar gå allt snabbare, vilket medför bättre konkurrensvillkor och mindre byråkrati för företagen. Det rådande, mer gynnsamma makroekonomiska läget öppnar en möjlighet för Frankrike att genomföra ytterligare reformer. Mot denna bakgrund bör Frankrike särskilt prioritera följande: genomförandet där av att förbättra inremarknadsdirektiv, Frankrike hitintills lyckats dåligt och den senaste tiden allt sämre. Att lösa problem med tillämpningen av inremarknadsregler, och fortsätta ansträngningarna för att införa offentliga större anbudsförfaranden; öppenhet vid att noga övervaka och säkerställa en minskning av den relativt höga nivån på stöd för särskilda ändamål; att utveckla liberaliseringen särskilt inom energisektorn; och den av redan påbörjade nätverksamheterna, fortsätta ansträngningarna att för att förenkla formaliteterna för företag och att främja innovation. i. ii. iii. iv. 27 Kapitalmarknaderna effektiv. Aktiemarknaden Den franska kapitalmarknaden är välutvecklad och utvecklades dynamiskt under 1990-talet tack vare modernare teknik, uppkomsten av en marknad för snabbt växande företag, privatisering och vidtagande av finanspolitiska åtgärder till stöd för investeringar i börsnoterat kapital. Olika åtgärder har vidtagits för att stimulera utvecklingen av riskkapital. Riskkapitalmarknaden fortfarande outvecklad, trots tillväxten den senaste tiden. Mot denna bakgrund bör Frankrike särskilt prioritera följande: dock är i EU. Minskningen av ungdomsarbetslösheten har blivit ännu mer uttalad efter det att nya, omfattande åtgärder gradvis börjat få effekt. De nominella löneökningarna har varit måttfulla trots den ökade efterfrågan på arbetskraft den senaste tiden. Nästa löneförhandlingsomgång kommer att bli avgörande, eftersom den också kommer att omfatta effekterna av det successiva införandet av en 35-timmars arbetsvecka. Den verkliga skatten på arbete och nettoersättningsgraden är högre än EU-genomsnittet i Frankrike, och det regelverk som omger företagen är fortfarande ganska tungt. Mot denna bakgrund bör Frankrike särskilt prioritera följande: och fortsätta utvärdera att arbetsmarknadspolitiska åtgärder avsedda att minska skattetrycket på arbete, särskilt sådana åtgärder som berör outbildad och lågavlönad arbetskraft; anställningsskydd att se över bidragssystem och lagstiftning om öka incitamenten för arbetstagare att ta emot erbjudet arbete och delta i aktiva åtgärder och för arbetsgivare att nyanställa; och för att införandet av 35- att noga övervaka timmarsveckan för att undvika negativa effekter på lönekostnaderna, utbudet på arbetskraft och arbetsorganisationen på medellång sikt. i. ii. att göra det ännu lättare för institutionella investerare att investera i aktiemarknader och riskkapital; och att fästa särskild uppmärksamhet vid de åtgärder som lades fram i meddelandet om riskkapital i oktober 1999 som exempel på god sed för att förbättra skattereglerna, omarbeta konkurslagstiftningen och främja vidareutvecklingen system med personalägande. av Arbetsmarknaden i. ii. iii. Arbetsmarknadsläget i Frankrike har förbättrats, även om arbetslösheten, 11 % av arbetskraften av de högsta är 1999, fortfarande en 28 7. IRLAND Produktmarknaderna BNP ökade återigen exceptionellt mycket under 1999, och en kraftig om än lägre tillväxt väntas under 2000 eftersom den slutliga efterfrågan kommer att förbli hög. En del av den pågående inflationsökningen kan tillskrivas faktorer av underliggande engångskaraktär inflationen kan kanske tyglas, men det finns tecken på överhettning arbetsmarknaden. Flaskhalsar på utbudssidan kan därför hota både inflationen och tillväxten på kort sikt. särskilt den och på Finanspolitiken Under 1999 noterades återigen ett stort överskott, 2 % av BNP, i de offentliga finanserna. I stabilitetsprogrammet förutses det att överskotten kommer att fortsätta under de närmaste åren. Det finns nu tydliga tecken på ett inflationstryck i ekonomin och uppkomsten av flaskhalsar på utbudssidan, dels fysiska, t. ex. inom infrastruktur, dels på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: i. ii. iii. redan 2000 att använda under att finanspolitiken säkerställa till ekonomisk stabilitet, med tanke på den ekonomiska överhettningens omfattning; och att inrikta budgeten för 2000 på detta mål; att ökningen av den reala offentliga konsumtionen från uppskattningsvis 4,3 % 1999 till 2,7 % 2002 i enlighet med det uppdaterade stabilitetsprogrammet; och minskas att målen för nationell för planen utveckling ges hög prioritet, med tanke på behovet av att tillgodose den kraftigt växande av infrastruktur, och skall de finanspolitiska stabilitetsmålen uppnås. ekonomins samtidigt behov Den irländska ekonomin är mycket väl integrerad med resten av EU. Priserna är relativt låga, trots att priserna på bostäder och vissa tjänster stigit snabbt den senaste tiden, och produktiviteten är hög. Ett antal reformer av produktmarknaderna har genomförts de senaste åren. Framsteg har gjorts med att utveckla konkurrensen inom telesektorn, el- och gasmarknaderna skall gradvis öppnas för konkurrens, och regeringen har börjat använda partnerskap mellan offentliga organ och privata företag för att effektivisera de offentliga tjänsterna. De offentliga utgifterna för forskning är ganska små, men de budgetmedel som anslås för forskning och utveckling avses ökas betydligt. Mot denna bakgrund bör Irland särskilt prioritera följande: i. ii. bör ges Konkurrensmyndigheten befogenheter att tillämpa artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. Det bör göras möjligt att verkligen förstärka konkurrenspolitiken av genom konkurrenslagstiftningen skall utarbetas i år, så att den inte enbart begränsar sig till procedurfrågor; och revidering som den att vidta åtgärder för att ytterligare avreglera transportsektorn och särskilt att för införa konkurrens på områdena järnvägstransporter och stadstrafik med bussar t. ex. genom franchising. Kapitalmarknaderna Kapitalmarknaderna utvecklas väl och börsvärdet som andel av BNP har fördubblats under de senaste fem åren. Antalet börsnoterade företag har dock varit fortsatt litet. Flera åtgärder har vidtagits för att främja riskkapitalinvesteringar, och det är positivt att man börjat frångå finansiering med offentliga anslag till förmån för privata investeringar. Investeringar som tidigare senare traditionellt var i ökande utvecklingsstadiet utsträckning börjat tidigare utvecklingsstadierna. Den totala investeringsnivån är dock fortsatt låg. Mot denna bakgrund bör Irland särskilt prioritera följande: inriktade på det (expansion) har inriktas på de 29 löneutvecklingen att övervaka för att säkerställa att den är förenlig med de återhållsamma är nödvändiga för att sysselsättningen skall kunna fortsätta att öka; och lönekrav som kvinnors deltagande att införa en övergripande strategi för att på öka arbetsmarknaden, däribland att avskaffa skatte- och bidragssystem som minskar incitamenten att träda in i arbetslivet, och att vidta åtgärder för att göra det lättare att förena arbete och familjeliv. Särskilt eftersträva flexibla system för ledigheter och fortsatta ansträngningar för att höja standarden på barnomsorg och övrig omvårdnad. i. ii. i. att göra ytterligare ansträngningar för att utveckla i startskedet och närmast efter startskedet. riskkapital Arbetsmarknaden inslagen på den för En kraftig ökning av sysselsättningen och en arbetslöshet som närmar sig historiskt låga nivåer irländska främsta är de arbetsmarknaden närvarande. Sysselsättningsgraden är på samma nivå som i euroområdet, kvinnornas deltagande i arbetslivet håller på att öka och den senaste tidens utveckling vittnar om en omfattande minskning av långtidsarbetslösheten. Samtidigt som den demografiska utvecklingen kommer att fortsätta öka utbudet på arbetskraft, väcker situationen som helhet farhågor för att en arbetsmarknad på väg mot överhettning skulle kunna begränsa den ekonomiska tillväxten. Mot denna bakgrund bör Irland särskilt prioritera följande: 30 8. ITALIEN Sedan andra halvåret 1999 har den ekonomiska tillväxten i Italien ökat markant och utsikterna väntas förbli goda under 2000–2001. Tillväxten förstärks av att den inhemska efterfrågan och nettoexporten ökar. Arbetslösheten har dock börjar stiga trots ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. igen, iv. Finanspolitiken Under 1999 minskade Italien sitt underskott i de offentliga finanserna till 1,9 % av BNP, något bättre än det ursprungliga målet 2,0 %. Det primära överskottet var dock lägre än väntat (4,9 % av BNP i stället för 5,5 %) och den offentliga skuldkvoten var fortsatt hög, 114,9 % av BNP. I det uppdaterade stabilitetsprogrammet förutsätts det att underskottet skall minskas ytterligare till 0,1 % av BNP under 2003. Underskottet skall minskas genom en strikt kontroll av utgifterna, vilket också kommer att möjliggöra en lindring av skattetrycket. På medellång sikt kommer trycket på de offentliga finanserna i Italien, särskilt pensionssystemet, att öka till följd av att befolkningen åldras. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: i. ii. iii. att åstadkomma ett bättre utfall för de offentliga finanserna än planerat under 2000 och 2001 och därmed påskynda minskningen av den fortfarande höga offentliga skuldkvoten i förhållande till ett BNP konjunkturbetingat uppsving som troligen är starkare än vad som antogs i det uppdaterade stabilitetsprogrammet; bakgrund mot av att åtminstone uppnå ett primärt överskott på 5,0 % av BNP under 2000 och 2001 i uppdaterade enlighet stabilitetsprogrammet, dvs. genom en sträng kontroll av de primära löpande utgifterna; med det att på medellång sikt hejda den förväntade ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP; att i detta syfte så fort som möjligt inleda en översyn av pensionssystemet och vidta ytterligare åtgärder för att reformera pensionssystemet, bland annat genom att främja framväxten av pensionsordningar som grundas på fonderade avsättningar; och det planerade att genomföra respektera privatiseringsprogrammet, tidsfrister och om möjligt påskynda privatiseringen, särskilt inom energi- och använda transportsektorn; att minska privatiseringsintäkter statsskulden ytterligare. att till Produktmarknaderna Italien är relativt sett mindre integrerat i de europeiska produktmarknaderna än andra stora medlemsstater. Italienska företag har mindre omfattande internationell verksamhet än man kunde vänta sig av ett land av den storleken. Prisnivåerna i Italien är dock betydligt lägre än EU-genomsnittet och produktiviteten på samma nivå som i Frankrike och Tyskland. Flera nya förbättra reformer produktmarknadernas särskilt på området för privatisering och avreglering av den allmännyttiga sektorn och i fråga om att lindra den små och medelstora företag. Mot denna bakgrund bör Italien särskilt prioritera följande: administrativa bördan till funktion, bidragit har för att att göra ytterligare framsteg med att inremarknadslagstiftning, införliva eftersom resultaten när det gäller att genomföra sociallagstiftning fortsätter att vara relativt dåliga jämfört med andra medlemsstater, och ett antal indikatorer tyder offentlig upphandling; problem inom på att öka ansträngningarna för att ytterligare minska den totala mängden statligt stöd inom andra sektorer än jordbruk och att förbättra stödstrukturen eftersom nivån på stödet till andra sektorer än jordbruk i procent av BNP är en av de högsta i EU och eftersom andelen regionalstöd har ökat på bekostnad av andra övergripande stödkategorier; i. ii. 31 iii. iv. att fortsätta arbetet med att förenkla det regelverk som omger företagen och att utveckla s. k. one-stop shops; och att öka insatserna för att främja forskning och utveckling och innovation med tanke på forskningens och utvecklingens mycket låga andel av BNP. Kapitalmarknaderna Betydliga framsteg har gjorts mot utvecklingen av djupare och mer integrerade finansmarknader och utvecklingen av riskkapital i Italien. De italienska aktiemarknaderna växer snabbt tack vare det omfattande privatiseringsprogram som pågår. Riskkapital och onoterat kapital har också ökat snabbt under de senaste åren, och bildandet av Nuovo Mercato kommer att bidra ytterligare till denna utveckling. Riskkapitalmarknaden är dock fortfarande underutvecklad. Mot denna bakgrund bör Italien särskilt prioritera följande: i. att fortsätta ansträngningarna för att främja utvecklingen av riskkapital, särskilt genom för förbättra att ytterligare beskattning av riskkapital genom att göra det lättare för institutionella investerare att investera på i riskkapital och genom att omarbeta konkurslagstiftningen. aktiemarknader och reglerna Arbetsmarknaden sysselsättningsgrad, Trots blygsamma förbättringar den senaste tiden är arbetsmarknadsläget fortfarande svårt, med en strukturell låg arbetslöshet och stora regionala skillnader. En uppdelad atypiska arbetsmarknad, anställningsavtal, en omfattande svart sektor och en arbetslöshet som drabbar vissa grupper stor hårt tyder särskilt regioner anställningsskydd och på och strukturproblem. Många underliggande strukturer har negativa sysselsättningen, effekter på däribland ett högt skattetryck på arbete, generösa bidragssystem i kombination med en rigorös lagstiftning om ett invecklat Medan löneförhandlingssystem. betydande ansträngningar har gjorts för att sänka skatten på arbete, modernisera förvaltningen och införa nya reformstrukturer, har ingen av dessa åtgärder ännu gett full utdelning. Det finns ett klart behov av att komplettera dessa insatser med omfattande strukturella åtgärder. Mot denna bakgrund bör Italien särskilt prioritera följande: se av över systemet bidragssystemen och att lagstiftningen om anställningsskydd och vidta aktiva kraftfullare arbetsmarknadsåtgärder. Kombinera en med förbättring arbetslöshetsersättningar med en mer flexibel lagstiftning om anställningsskydd och strängare regler för berättigande till pensioner och bidragssystem, samtidigt som man ställer krav på att acceptera erbjudet arbete och skapar incitament att delta i aktiva arbetsmarknadsåtgärder; att främja flexibilitet på arbetsmarknaden och särskilt öka ansträngningarna att främja löneflexibilitet enligt skillnader i arbetskraftens olika regioner; och produktivitet i att fortsätta ansträngningarna för att sänka skatten på arbete, och noga övervaka utvecklingen, av särskilt tillfälliga skatte- och socialavgiftsåtgärder som riktar sig till missgynnade grupper på arbetsmarknaden missgynnade regioner. effekterna och i. ii. iii. 32 9. LUXEMBURG bör Luxemburg särskilt prioritera följande: den trots ogynnsamma Den reala BNP-tillväxten var oväntat stark under externa 1999 utvecklingen, och den snabba tillväxten förväntas fortsätta. Arbetslösheten är fortfarande mycket låg och det finns vissa risker för ett ökat inflationstryck. Finanspolitiken På grund av den snabba ekonomiska tillväxten och den resulterande ökningen av de offentliga inkomsterna har Luxemburg i flera år kunnat uppvisa ansenliga överskott. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: i. ii. att noga övervaka den offentliga sektorns löpande utgifter för att lättare kunna uppnå de angivna målen för de offentliga finanserna, samtidigt som man ser till att för en sänkning av skapa utrymme skattetrycket det enlighet med i uppdaterade stabilitetsprogrammet; och särskilt reformer, att kombinera en sund finanspolitik med de på socialförsäkringsområdet, som behövs för att kunna hålla systemet funktionsdugligt på längre sikt och klara av kostnaderna i samband med en allt äldre befolkning. Produktmarknaderna i. ii. iii. införlivandet att påskynda i nationell lagstiftning av EU-bestämmelser som rör den inre marknaden, särskilt på områdena transport, motorfordon, växtskyddskontroll och sociala frågor; att anta en ny konkurrenslag som ger myndigheterna befogenhet att genomdriva EG-fördragets artiklar 81 och 82 och på så aktiv föra kunna sätt konkurrenspolitik; och en mer att skapa gynnsamma betingelser för att komma ifatt den senaste utvecklingen i informationssamhället, eftersom informations- kommunikations- tekniken slagit igenom mycket sent för ett land med så hög levnadsstandard. och Arbetsmarknaden Arbetsmarknadsläget i Luxemburg är gynnsamt. Landet har de lägsta arbetslöshetstalen och den högsta inhemska sysselsättningen i hela EU, varav en stor del är gränsarbetare. Förvärvsgraden hos den nationella befolkningen är däremot inte lika god, med särskilt låg förvärvsfrekvens bland kvinnor och äldre arbetstagare. Arbetsmarknaden har visserligen inga större funktionsproblem, men vissa skatte- och bidragsstrukturer kan verka hämmande på deltagandet på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund bör Luxemburg särskilt prioritera följande: syfte skatte- i och att granska att socialförsäkringssystemen avlägsna sådana faktorer som kan hämma deltagandet på arbetsmarknaden, samt att att vidta öka för inhemska förvärvsgraden bland den befolkningen, särskilt kvinnor och äldre arbetstagare. åtgärder fler Luxemburgs ekonomi är väl integrerad i den europeiska produktmarknaden, och landets makroekonomiska resultat är lysande, men de strukturpolitiska åtgärder som är avsedda att förbättra produktmarknadernas funktion har inte kommit lika långt. Vissa framsteg har emellertid gjorts, och särskilt välkomna är det nära förestående avskaffandet av prisreglerings- och regionalstödssystemen. Mot denna bakgrund i. 33 10. NEDERLÄNDERNA Produktmarknaderna följd av detta Den ekonomiska aktiviteten förblev hög under 1999, och den höga ekonomiska tillväxt som uppnåtts under 1998 mattades inte nämnvärt av under 1999. Till fortsatte sysselsättningen att öka i snabb takt och den registrerade arbetslösheten sjönk till nivåer som inte varit så låga sedan 1970-talet. Tillväxten kommer troligen att fortsätta öka under 2000, på grund av det förbättrade externa ekonomiska en läget. Den arbetsmarknad som gradvis är på väg mot överhettning väcker viss oro för prisutvecklingen, och i ännu högre grad löneutvecklingen, som nu är betydligt snabbare än i grannländerna. tillväxten snabba och Finanspolitiken Den starka ekonomiska tillväxten ökade statens inkomster 1999 så att det offentliga underskottet, som i början av året allmänt förväntades öka, så småningom vändes i ett överskott på 0,5 procent av BNP. Sedan mitten av 1990-talet har Nederländernas finanspolitiska strategi bestått i att minska tyngden av statens utgifter genom tillväxttak för att minska skattetrycket och samtidigt minska underskottet i de offentliga finanserna. En omfattande skattereform, som lägre personbeskattning och ökad innebär indirekt beskattning, planeras till 2001. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: i. ii. från 1999, att under år 2000 öka det offentliga överskottet eftersom prognoserna tyder på en fortsatt stark tillväxt, att vara redo att strama åt om redan finanspolitiken inflationstrycket ökar mer än vad som orsakas av de stigande importpriserna, särskilt om den nuvarande lönestegringen fortsätter; och 2000 år att noga övervaka den offentliga sektorns utgifter under 2001 för att se till att inkomstbortfallet samband med i skattereformen och den därmed förbundna försämringen av saldot för de offentliga finanserna blir begränsad och tillfällig. och (inom ekonomin Nederländerna är mycket väl integrerat i den europeiska dess relativt väl. De fungerar produktmarknader strukturella reformerna har varit effektiva, även om vissa problem kvarstår med införlivande och genomdrivande av lagstiftning som rör den inre transport och offentlig marknaden upphandling). av Förstärkningen konkurrenspolitiken och avregleringen av energi- fortsätta. Den och privata sektorns andel av finansieringen av forskning och utveckling är relativt liten, och tekniköverföringen mellan offentlig och privat inte tillräcklig. Mot forskning är fortfarande denna bakgrund bör Nederländerna särskilt prioritera följande: transportsektorerna bör att förbättra efterlevnaden av direktiven för offentlig upphandling, eftersom värdet de på Nederländernas i anbudsinfordringar som offentliggörs EGT är bland de lägsta inom EU; andel av att gå vidare med de lagstiftningsreformer och den privatiseringsprocess som ligger till grund för införandet av konkurrens i nätverksamheter, att i synnerhet påskynda överföringen till nationell lagstiftning av inremarknadsdirektiv på transportområdet, att anta en förordning om access till kabelnätet att kabelföretagen dominerande ställning inom telefoni och internettjänster; och undvika för får att en att vidta fler åtgärder för att öka den privata sektorns engagemang i forskning och uppmuntra tekniköverföring mellan offentlig och privat forskning. utveckling och i. ii. iii. 34 Kapitalmarknaderna Arbetsmarknaden välutvecklade aktiemarknad och Nederländernas riskkapitalmarknad och är konkurrenskraftiga. Marknaden för riskkapital har uppvisat stark tillväxt under de senaste åren, delvis på grund av det gynnsamma skatteklimatet. Det görs dock relativt få investeringar under företagens tidiga tillväxtfas. Mot denna bakgrund bör Nederländerna särskilt prioritera följande: i. i den finansiering insatser på att att koncentrera sina uppmuntra tidiga tillväxtfasen, att ta hänsyn till de exempel på bästa praxis i kommissionens meddelande om riskkapital fråga om att i från oktober 1999 uppmuntra för innovativa personalägande, inklusive aktieoptioner. tas upp system som på arbete Nederländernas arbetsmarknad har varit en av de bäst fungerande i EU under senare år, mycket tack vare den heltäckande strategin bakom de strukturreformer som genomförts. Reformer av skatte- och socialförsäkringssystemet har minskat ökat skattetrycket arbetsmotivationen. Åtgärder har vidtagits för att öka sysselsättningen inom vissa grupper, t. ex. äldre arbetstagare och handikappade. Trots detta kvarstår ändå stora strukturella obalanser, och en stor del av den arbetsföra befolkningen är beroende av passivt arbetslöshetsunderstöd och invaliditetsförmåner. Mot denna bakgrund bör Nederländerna särskilt prioritera följande: och skatte- faktorer fortsätta att och förbättra socialförsäkringssystemet för att avlägsna kan minska som de arbetsmotivationen, särskilt hos kvinnor och äldre arbetstagare, att kraftfullt fortsätta insatserna för att minska det stora antal personer som fortfarande befinner sig utanför arbetsmarknaden och är beroende passivt system inkomststöd. för av i. 35 innebär aviserade den genomföra att pensionsreformen, vilken att pensionsåldern höjs från och med år 2001, samt att konsolidera pensionssystemet, som för närvarande finansieras huvudsakligen genom ett fördelningssystem. reformerna fortsätta för Produktmarknaderna under till nationell handelssystemet, men direktinvesteringar Österrike håller snabbt på att integreras i det landets europeiska utländska och gränsöverskridande fusioner och förvärv ligger genomsnittet. Österrike fortfarande förhåller sig relativt avvaktande till reformer av produktmarknaderna. Ändå har framsteg gjorts i fråga om överföring lag av inre marknaden, lagstiftning som förstärkning och av avreglering av telekommunikationssektorn. Vissa initiativ har också förenkla förfarandena för att starta företag, och man har satt det ambitiösa målet att höja den andel av BNP som går till forskning och utveckling till 2,5 procent av BNP år 2005 (från 1,6 procent av BNP 1998). Mot denna bakgrund bör Österrike särskilt prioritera följande: konkurrenspolitiken rör den för att tagits i. ii. iii. att driva på införlivandet av gemenskapens riktlinjer för offentlig upphandling, särskilt på regional nivå där processen försenats; att påskynda lagstiftningsreformerna inom för att energi- och åstadkomma konkurrens på marknaden;och transportsektorn effektiv att göra mer för att öka den privata i forskning och sektorns engagemang utveckling, uppmuntra samt tekniköverföring mellan offentlig och privat forskning. 11. ÖSTERRIKE iii. återhämtning Österrike upplever för närvarande ett uppsving i den ekonomiska tillväxten, som beror på en balanserad samtliga efterfrågekomponenter, och framför allt en stark privat konsumtion. Sysselsättningen förväntas fortsätta att öka, och torde i kombination med ett fortsatt elastiskt arbetskraftsutbud bidra till en lägre arbetslöshet. av Finanspolitiken för stabilitetsprogrammet. Österrike hade viss framgång med att konsolidera lyckades de offentliga finanserna 1999 och minska underskottet till 2,0 procent av BNP, i det vilket var det mål som ställts upp Mot ursprungliga inom bakgrund av markerade skattelättnader ramen är inkomstskattereformen stabilitetsprogrammets mål för det offentliga underskottet 1,7 procent av BNP 2000 och ytterligare minskningar därefter. Detta skall emellertid av omfattande engångsåtgärder. För att åstadkomma varaktiga förbättringar finanserna på i de offentliga medellång och lång sikt planerar man i det uppdaterade stabilitetsprogrammet djupgående strukturella åtgärder, främst på pensions- och hälsovårdsområdet. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: ske med hjälp i. ii. att som ett minimum nå det uppsatta målet med ett offentligt underskott för år 2000 på 1,7 procent av BNP, vilket skulle hjälpa till att befästa en tydlig nedåtgående trend i den offentliga sektorns skuldsättning, att göra rejäla besparingar på utgiftssidan och bedriva en strikt utgiftskontroll under budgetgenomförandet för att klara av med kostnaderna och inkomstskatte- familjebidragsreformen; samband i att ersätta engångsåtgärderna för år 2000 med mer permanenta åtgärder som syftar till att ge de offentliga finanserna en mer solid grund; och 36 Kapitalmarknaderna Arbetsmarknaden att stimulera aktiemarknaden Myndigheterna har genomfört ett flertal reformer för och riskkapitalmarknaden. Aktiemarknaden är dock fortfarande liten och riskkapitalinvesteringarna små, och till företagets senare utvecklingsfas. Mot denna särskilt prioritera bakgrund bör Österrike följande: i första hand koncentrerade i. ii. tillsynsramen, att höja kvaliteten på förbättra avlägsna företagsstyrningen, hinder för institutionella investerare att införa aktiekapital investera i för skatteincitament aktiekapital och riskkapital; och och investeringar i att genomföra de åtgärder som tas upp i 1998 års handlingsplan för riskkapital, särskilt vad gäller beskattning av nybildade företag riskkapitalinvesteringar, insolvens- och konkurslagstiftning och främjande av aktieoptioner. och Österrikes arbetsmarknad fungerar relativt väl. Arbetslösheten är låg och sysselsättningssiffrorna höga. Förvärvsfrekvensen för äldre arbetstagare ligger dock under genomsnittet i EU, vilket delvis kan tillskrivas vissa hämmande faktorer i systemet för förtidspension. Ett annat karaktäristiskt drag det för Österrikes välfungerande mellan arbetsmarknadens parter, som kan ses som en förebild för många andra länder. Mot denna bakgrund bör Österrike särskilt prioritera följande: arbetsmarknad samarbetet är snabbt genomföra de aviserade att reformerna om högre pensionsålder för förtidspension och skärpning av reglerna för bidragsberättigande, vilka kommer väl till pass på den relativt höga efterfrågan på arbetsmarknaden, stödja pensionsreformen med andra insatser för att undvika att arbetslösheten ökar bland äldre arbetstagare; och att att fortsätta försöka sänka den höga beskattningen av arbete, särskilt genom att sig på problemgrupper på in rikta arbetsmarknaden. i. ii. 37 12. PORTUGAL Efter en dämpning i både den inhemska och den externa efterfrågan under 1999 tog exporten fart igen under andra halvåret 1999, vilket talar för att den ekonomiska aktiviteten kommer att öka under 2000. Skapandet av nya arbetstillfällen förväntas fortsätta att öka under 2000 men kommer förmodligen att sakta av något på grund av tillväxt. Bytesbalanssituationen håller på att försämras och den privata sektorns skuldsättning har ökat snabbt. balanserad mer en Finanspolitiken stabilitetsprogrammet 1999 minskade det offentliga underskottet till 2,0 procent av BNP, vilket var det mål som satts i det ursprungliga stabilitetsprogrammet. Enligt det uppdaterade skall underskottet minskas till 1,5 procent under 2000 och fortsätta minska därefter. Minskningen under 2000 skall åstadkommas genom en kraftig ökning av skatteinkomsterna som ett resultat av en mer effektiv skatteindrivning, vilket mer än väl skulle väga upp den planerade ökningen av de totala utgifterna. För att stödja saneringen av de offentliga finanserna på medellång sikt planeras i det uppdaterade stabilitetsprogrammet olika reformer, av vilka de viktigaste är en ny allmän budgetförordning, en ny folkpension inom sjukförsäkringssystemet. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: lag om åtgärder och i under 2001 än de 1,1 procent av BNP som planeras uppdaterade stabilitetsprogrammet och snarast möjligt börja programmets övergripande konsolideringsåtgärder; och genomföra det iii. enligt att före utgången av 2000 anta den nya vilken budgetförordningen, budgetförfarandet kommer att sträcka sig över flera år för att man bättre skall kunna se de medelfristiga effekterna av politiska beslut, att omedelbart genomföra ett antal reformer med inverkan på budgeten, bl. a. de på som hälsovårdsområdet och en ny allmän pensionslagstiftning, i syfte att förbättra socialförsäkringssektorns ekonomiska läge så att man bättre skall kunna hantera problemet med en allt äldre befolkning. aviserats åtgärder Produktmarknaderna europeiska Portugals ekonomi är någorlunda väl integrerad i produktmarknaderna. De de portugisiska internationella företagens verksamhet är relativt obetydlig. Vissa framsteg har gjorts i fråga om överföring till nationell lag inre av EU-bestämmelser marknaden av och telekommunikations- och energisektorerna, men både produktiviteten och verksamheten inom forskning och utveckling är fortfarande bland de lägsta i EU. Mot denna bakgrund bör Portugal särskilt prioritera följande: avreglering rör den som för att insatserna att öka införliva lagstiftning som rör den inre marknaden, särskilt på transportområdet där resultatet fortfarande är klent trots vissa framsteg; att skära ned på de statliga stöden, som ökat betydligt, och vidta åtgärder för att närma konkurrenslagstiftningen till EU:s lagstiftning öka samt konkurrensmyndighetens oberoende; för att i. ii. att åtminstone uppnå målet med ett offentligt underskott på 1,5 procent av BNP för 2000, vilket förutsätter strikt kontroll av de primära utgifterna, som ökat markant på senare år, att inte använda de utgiftsbelopp som frusits i budgeten för 2000 om så skulle behövas för att uppnå detta mål, och på så sätt skapa en buffert mot eventuella skatteinkomstförluster; och att se till att finanspolitiken bidrar till en mer välavvägd ekonomisk politik för att korrigera de stora obalanserna i Portugals ekonomi, att därför verka för att det offentliga underskottet skall minskas mer i. ii. 38 iii. iv. att noga kontrollera hur effektiva de insatser som görs för att förenkla och minska kostnaderna för administrativa förfaranden är med tanke på de små och företagens stora andel av medelstora sysselsättningen inom företagssektorn; och att vidta ytterligare åtgärder för att främja forskning och utveckling och spridning av informations- och kommunikationsteknik, framför allt för att sporra den privata sektorn att öka sitt engagemang i forskning och utveckling. Kapitalmarknaderna Den omfattande privatiseringen, införandet av euron och övergången till en helt genomförd elektronisk handel är faktorer som tillsammans ökat den portugisiska aktiemarknadens mognad, djup och effektivitet. Framsteg har också gjorts i fråga om införlivande av EG-direktiven om tjänster. Trots de åtgärder som finansiella vidtagits för att förbättra det rättsliga ramverket för riskkapitalinvesteringarna fortfarande små och till stor del avhängiga av statliga medel. Mot denna bakgrund bör Portugal särskilt prioritera följande: riskkapital är i. att göra mer för att utveckla riskkapitalet, och framför allt överväga en översyn av skattebestämmelserna sänka kostnaderna för riskkapital i jämförelse med andra finansiella instrument. för att Arbetsmarknaden än många Portugals arbetsmarknad uppvisar ett bättre resultat andra medlemsstaters. Sysselsättningens heltidsekvivalent är en av de högsta i EU. Ett av de största hindren för att den portugisiska ekonomin skall kunna komma ifatt är den lågutbildade arbetskraften. Även om de yngre har betydligt högre utbildning än tidigare generationer ligger de fortfarande långt efter andra medlemsstater. Arbetsskyddslagstiftningen i Portugal, så att anses vara relativt strikt visstidsavtal blir allt vanligare. Mot denna bakgrund bör Portugal särskilt prioritera följande: anställbar att förbättra utbildningen för att göra arbetskraften mer och anpassningsbar, och kombinera detta med ett fullgott bidragssystem som stimulerar aktiva i delta till arbetsmarknadsåtgärder och anta erbjudanden om anställning; och att att lagar att funktion, att fortsätta med genomförandet av ett förbättra antal avsedda arbetsmarknadens bl. a. uppluckring av reglerna om uppsägning och fördelning av arbete, och införande av större arbetstidsflexibilitet för att öka arbetsmarknadens flexibilitet. i. ii. 39 13. FINLAND Produktmarknaderna De senaste årens snabba ekonomiska tillväxt har letts av en blomstrande export med tyngdvikt på inhemska högteknologiska produkter. Den efterfrågan har återhämtat sig från den tidigare lågkonjunkturen och sysselsättningen ökar, även om arbetslösheten, som till stor del är strukturellt betingad, fortfarande är hög. Den starka tillväxten kontroll i av budgetutgifterna har en mycket framgångsrik konsolidering av de offentliga tyder på finanserna. Eftersom prognoserna fortsatt stark tillväxt framstår nu överhettning som en verklig risk. kombination med stram till lett Finanspolitiken statliga Det statliga budgetöverskottet ökade under 1999 till 2,3 procent av BNP från 1,3 procent 1998. Enligt det uppdaterade stabilitetsprogrammet bör överskottet komma att överskrida 4 procent av BNP under hela perioden 2000-2003, och eventuella förändringar i första hand orsakas av det faktiska överskottsprofilen kommer att vara avhängig av regeringens val av tidpunkt för sänkningar av skatter och avgifter på arbete (som man ämnar skära ned med 1½ procent av BNP till 2003). Överskottet motiveras av behovet att förbereda sig för konsekvenserna av en befolkning som snabbt blir allt äldre. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: överskottet. Den i. ii. iii. att bibehålla den strama finanspolitik som budgeten för 2000 ger uttryck för, med hänsyn för överhettning, och vara redo att göra ytterligare åtstramningar redan under år 2000 om risken verkar mer överhängande; till den ökande risken att fortsätta öka det offentliga överskottet genom att minska de offentliga utgifterna i förhållande till BNP, att i detta syfte strikt följa de riktlinjer för statens utgifter 2001- 2004 som tillkännagavs i mars 2000; och att i likhet med 1999 och 2000 fortsätta minska det höga skattetrycket på arbete, som av skattesystemet i syfte att stödja skapande av nya arbetstillfällen. av omläggningen en del Den finska ekonomin har blivit bättre integrerad i de europeiska produktmarknaderna sedan landet resultat har i EU. Väsentliga gick med åstadkommits mycket snabbt vad beträffar överföring till nationell lag av EU-lagstiftning som rör den inre marknaden och avreglering av telekommunikations- och elsektorerna. De redan ansenliga forskning och utveckling har trappats upp ytterligare sedan mitten av 1990-talet. Om man lösa problemet med otillräcklig konkurrens inom vissa sektorer för förbättringar gäller prisnivåerna och produktiviteten i den finska ekonomin. Mot denna bakgrund bör Finland särskilt prioritera följande: finns det emellertid utrymme insatserna lyckas inom vad i. ii. fler åtgärder för att öka att vidta konkurrensen inom ett flertal sektorer, främst detaljhandeln och banksektorn, att reformera överväga att att konkurrenslagstiftningen konkurrensmyndigheten ges befogenhet att genomdriva EG-fördragets artiklar 81 och 82; och så för offentlig att öppna marknaderna upphandling och allmännyttiga tjänster ännu mer, vilket bör ge lägre kostnader och bättre kvalitet. Kapitalmarknaderna Den finska aktiemarknaden har vuxit snabbt på senare år, både i fråga om börsvärde och antal börsnoterade företag. Riskkapitalmarknaden är aktiv och den marknad för tillväxtföretag som gynna nyligen utvecklingen av riskkapital ytterligare, även om det går att göra ännu mer för att stödja utvecklingen av riskkapital. Mot denna bakgrund bör Finland särskilt prioritera följande: tillkommit kommer att i. att ta hänsyn till de exempel på bästa praxis som tas upp i kommissionens meddelande om riskkapital från oktober 1999 i fråga om insolvenslagstiftning och att uppmuntra innovativa system för personalägande, inklusive aktieoptioner; och 40 ii. att fortsätta att vidta åtgärder för att uppmuntra institutionella investerare att göra på riskkapitalmarknaderna. investeringar Arbetsmarknaden reformer kompletteras med av måste bidragssystemet så att bidragen aktivt stödjer aktiveringsprogrammen och de underliggande till strukturerna förvärvsarbete. Mot denna bakgrund bör Finland särskilt prioritera följande: i högre grad uppmuntrar Arbetsmarknadsläget förbättrades markant under 1999. Ändå ligger arbetslösheten fortfarande över genomsnittet i EU, och vad värre är, den är så gott som uteslutande strukturellt betingad. Andra stora problem är den arbetsföra befolkningens starka bidragsberoende, den höga beskattningen av sammanpressade lönestrukturen. Betydande ansträngningar har gjorts för att minska skattetrycket på arbete samt intensifiera och förbättra kvaliteten på de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna. Dessa ansträngningar arbete och den att granska det allmänna bidragssystemet i syfte att öka tillgängligheten för arbete, effektivisera arbetssökandet och se till att det finns tillräckliga incitament att anta erbjudanden om anställning och hålla sig kvar på arbetsmarknaden; och att fortsätta den nya politiken med inriktning på att sänka skattetrycket på arbete, sänka marginalskattesatserna för lågavlönade. särskilt och att i. ii. 41 14. SVERIGE i kombination med Under år 2000 förväntas den svenska ekonomin fortsätta sin överraskande starka tillväxt, som drivs både av en kontinuerligt ökande inhemsk efterfrågan och en stark export. Den stigande efterfrågan lågt inflationstryck gör att man kan emotse ännu högre sysselsättning och lägre arbetslöshet under årets lopp. Det finns emellertid en risk för utbudsbegränsningar, vilket skulle pressa upp priserna, inte minst på grund av det ökade efterfrågetrycket på arbetsmarknaden. ett Finanspolitiken 1999 låg det statliga budgetöverskottet på samma nivå som 1998, dvs. 1,9 procent av BNP. Enligt det uppdaterade konvergensprogrammet siktar man för år 2000 och framöver på fortsatta överskott på åtminstone 2 procent av BNP. Detta skall åstadkommas med kontinuerlig strikt kontroll av utgifterna, vilket också skulle möjliggöra en minskning av de offentliga inkomsterna som andel av BNP. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: i. ii. att med hänsyn till det goda tillväxtklimatet strama upp finanspolitiken i syfte att backa upp penningpolitiken i att åstadkomma prisstabilitet, eftersom riskerna ökar för utbudsbegränsningar inom den närmaste framtiden; att hålla strikt kontroll över utgifterna i år och nästa år, vilket är den viktigaste förutsättningen nuvarande för budgetprognosen, och därigenom stadigt minska de offentliga utgifterna som andel av BNP; och den iii. att ytterligare sänka skattetrycket, som trots skattesänkningarna år 2000 fortfarande är högt. Produktmarknaderna Sverige i gemenskapens marknader och uppvisar utmärkta resultat i fråga integreras allt mer om införlivande av lagstiftning som rör den inre marknaden. Det statliga stödet är lågt, utgifterna för forskning och utveckling bland de högsta i EU, och mycket har gjorts för att avreglera lösa nätverksamheterna. Om man problemet med otillräcklig konkurrens inom vissa sektorer för förbättringar av prisnivåerna och produktiviteten i den svenska ekonomin. Mot denna bakgrund bör Sverige särskilt prioritera följande: finns det emellertid utrymme lyckas i. ii. iii. och anläggningssektorn att fortsätta ansträngningarna att upphäva lagstiftning som hindrar eller begränsar konkurrensen inom detaljhandelssektorn, bygg- samt läkemedelssektorn, med bibehållen hänsyn till att det av naturliga skäl är svårt att åstadkomma fullskalig konkurrens i ett så glesbefolkat land, och att enligt regeringens planer ge Konkurrensverket befogenhet att genomdriva EG-fördragets artiklar 81 och 82; ta initiativ förbättra att konkurrensen inom järnvägs-, flyg- och busstransporter; och för att att kraftfullt genomföra de initiativ som effektivisera offentlig inletts för upphandling och tillhandahållande av allmännyttiga tjänster. att Kapitalmarknaderna växande Den svenska kapitalmarknaden har kännetecknats av snabb globalisering, teknologisk utveckling riskkapitalinvesteringar. och Riskkapitalmarknaden har aktiv. Den är utvecklats från att ha bestått av en handfull främst offentliga aktörer till att nu även inbegripa ett stort antal privata aktörer. Företag som befinner sig i den tidiga tillväxtfasen och företag utanför "tillväxtsektorerna" har dock fortfarande svårigheter att få tillgång till kapital. Mot denna bakgrund bör Sverige särskilt prioritera följande: i. att göra ännu mer för att underlätta tillgång till riskkapital, särskilt för små företag ta högteknologisektorn, utanför att 42 hänsyn till de exempel på bästa praxis som anges i kommissionens meddelande om riskkapital från oktober 1999, särskilt i fråga om beskattning och att uppmuntra för personalägande, innovativa system inklusive aktieoptioner. av de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna förväntas göra dem mer effektiva, men det är viktigt att fortsätta målanpassa programmen efter den faktiska och potentiella långtidsarbetslösheten samt efter arbetsmarknadens behov. Mot denna bakgrund bör Sverige särskilt prioritera följande: Arbetsmarknaden mer utpräglad förbättring En av arbetsmarknadsläget skedde under 1999 och sysselsättningssiffrorna, särskilt bland kvinnor, är bland de högsta i EU. Trots de åtgärder som redan vidtagits är beskattningen av arbete mycket hög och bidragssystemen generösa. Den svenska sin regeringen har med arbetsmarknadspolitik förbättra humankapitalet. Den aktuella uppstramningen fog koncentrerat att på att vidta ytterligare åtgärder för att minska det höga skattetrycket på inkomster från förvärvsarbete, särskilt för personer som har låga arbetsinkomster; och förtydliga kriterierna att anpassa bidragssystemen ytterligare för att för bidragsberättigande, begränsa bidragstiden stärka aktiveringspolitik, genom förvaltningen och se till att det finns effektiva incitament att anta ett erbjudande om anställning. i. ii. 43 15. STORBRITANNIEN Storbritanniens tillväxt år 1999 överskred förväntningarna, och tillväxten förväntas bli ännu större och överträffa prognoserna igen under 2000. Inflationen förväntas inte öka i någon högre grad. Arbetsmarknaden förväntas bli fortsatt stark. Lönerna visar vissa tecken på att öka, men de åtgärder regeringen redan vidtagit för att främja sysselsättningsmöjligheterna och göra förvärvsarbete mer attraktivt torde minska risken för att tillväxten skall leda till ökat tryck på arbetsmarknaden. Finanspolitiken De offentliga finanserna uppvisade 1999 ett överskott på 1,2 procent av BNP. Myndigheterna tror nu att överskottet kommer att bli 1,3 procent av BNP för budgetåret 1999-2000, jämfört med prognosen på 0,3 procent av BNP i det uppdaterade konvergensprogrammet. I budgeten, som lades i mars, ökades utgifterna på vissa områden. Det finns också planer på att höja andelen offentliga investeringar i förhållande till BNP mer än vad som tidigare aviserats, från de nuvarande låga nivåerna. Finanserna förväntas ändå komma att uppvisa betryggande överskott under 2000-2001. Mot denna bakgrund bör finanspolitiken inriktas på: i. ii. att behålla den grundläggande strukturen på statsfinanserna i stort sett oförändrad, med beaktande av cykliska förändringar i ekonomin, att se till att alla nya utgifts- eller skatteinitiativ är förenliga med detta mål; och att föra en politik som syftar till en avsevärd ökning av andelen fasta offentliga investeringar i förhållande till BNP med bibehållen strikt kontroll av de totala offentliga utgifterna. reformer för att funktion varor och tjänster har i många avseenden kommit längre än i övriga medlemsstater. Vissa problem finns dock kvar, främst inom transportsektorn. förbättra Trots viktiga har produktmarknadernas Storbritannien allvarligt produktivitetsproblem, som delvis beror på de minskade utgifterna för forskning och utveckling och minskade innovationer. Det stora antalet konkursdrabbade företag och bristen på välutbildad arbetskraft ger också anledning till oro. Mot denna bakgrund bör Storbritannien särskilt prioritera följande: ett i. ii. att övervaka och vid behov effektivisera de åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas för att angripa problemen med minskande forskning och utveckling, få innovationer, välutbildad antalet arbetskraft konkursdrabbade små och medelstora företag; och bristen det stora och på utveckla trafiköverbelastning, sammanhängande en att transportstrategi för att hantera problemen med otillräckliga järnvägarna och dålig investeringar offentliga inom servicekvalitet transporterna. de i Kapitalmarknaderna att för väg att Ändå Storbritanniens kapitalmarknad är välutvecklad och konkurrenskraftig, och ett flertal initiativ är utveckla vidtas på riskkapitalmarknaderna. är riskkapitalinvesteringarna i företag som befinner sig i den tidiga tillväxtfasen låga jämfört med ledningsförvärv/management investeringarna inte buy-ins. Även om tillsynslagstiftningen uttryckligen att förbjuder pensionsfonderna investera i riskkapital är fondernas investeringar i riskkapital små. Mot denna bakgrund bör Storbritannien särskilt prioritera följande: i Produktmarknaderna i. Storbritanniens ekonomi ligger i mycket hög grad öppen konkurrens. Avregleringen av Storbritanniens marknader för internationell för att analysera varför pensionsfonderna inte investerar i riskkapital, trots att inga förbud mot detta finns i tillsynslagstiftningen, och vidta åtgärder för att stimulera denna typ av investeringar. 44 Arbetsmarknaden socialförsäkringsreformer Storbritanniens arbetsmarknad har varit bland de bäst fungerande i EU under de senaste åren. Nyligen införda reformer har intensifierat och utvidgat "welfare to work"-programmet. Genom skatte- har och lågavlönade arbetstagare marginalskatterna för sänkts, samtidigt som familjer och handikappade fått tillgång till löneförmåner som ges som komplement till låga löner. En strategi för att förbättra tillgången till barnomsorg har antagits. Diverse åtgärder har vidtagits som är särskilt inriktade på områden med hög arbetslöshet. Men även om resultatet överlag är gott finns ett mycket påtagligt problem med områden med koncentrerad arbetslöshet. Mot denna bakgrund bör Storbritannien särskilt prioritera följande: i där hushåll att försöka ta itu med problemet med koncentrerad arbetslöshet eftersatta områden och samhällen, försöka minska av andelen familjemedlemmarna förvärvsarbetar, och förstärka den förebyggande strategin mot långtidsarbetslöshet så att man i enlighet inom 12 med sysselsättningsriktlinjerna månader kan ge arbetslösa vuxna en ny chans. ingen i. 45