title: Komisijas Regula (EK) Nr. 824/2000 (2000. gada 19. aprīlis), kas nosaka kārtību, kādā intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai

eurovoc_concepts:
cereals
common organisation of markets
intervention agency
product quality

text: 03/29. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27 32000R0824 20. 4. 2000. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 100/31 KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 824/2000 (2000. gada 19. aprīlis), kas nosaka kārtību, kādā intervences aģentūras pārņem labību, un analīzes metodes labības kvalitātes noteikšanai EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, (8) ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jūnija Regulu (EEK) ņemot vērā Padomes 1992. gada 30. Nr. 1766/92 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1253/1999 (2), un jo īpaši tās 5. pantu, gada 1992. grozījumi 19. marta Regula (EEK) Komisijas Nr. 689/92, kas nosaka kārtību un nosacījumus, ar kādiem intervences aģentūras pārņem labību (5), kurā (EK) jaunākie izdarīti Nr. 1664/1999 (6), un Komisijas 1984. gada 4. jūlija Regula (EEK) Nr. 1908/84, kas nosaka labības kvalitātes noteikšanas standartmetodes (7), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2507/87 (8), ir tikušas bieži grozītas. Skaidrības labad tās būtu jāaizstāj. Regulu ar tā kā: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Intervences cietajiem cenu mīkstajiem kviešiem, kviešiem, miežiem, rudziem, kukurūzai un sorgo nosaka, ņemot vērā tādu labības kvalitāti, kas, ciktāl iespējams, atbilst Kopienā novāktās labības vidējai kvalitātei. Intervences cenas palielina vai samazina tā, lai tās atspo- guļotu cenu atšķirības, kas novērotas tirgū attiecībā uz dažādu kvalitāti. Nepietiekamas kvalitātes bāšanai nebūtu jāizmanto intervencei. labību lietošanai vai uzgla- apjoms, Lai vienkāršotu intervences pasākumu vadību un jo īpaši, lai ļautu izveidot viendabīgas partijas attiecībā uz katru intervencei piedāvāto labības veidu, būtu jānosaka intervences minimālais kuru aģentūrai nav pienākuma pieņemt šo piedāvājumu. Tomēr dažās dalībvalstīs var izrādīties vajadzīgs noteikt lielāku minimālo apjomu, intervences aģentūras varētu ņemt vērā šo valstu vairumtirdzniecības tradīcijas un praksi. zemāk par lai Lai izvairītos no jebkādas ražotāju diskriminācijas, nosa- cījumiem, intervences aģentūrām un ar kādiem tās labību pārņem, visā Kopienā jābūt, cik iespējams, vienādiem. kādiem labību piedāvā ar Ir jānosaka mīksto kviešu, cieto kviešu, rudzu, miežu, kukurūzas un sorgo kvalitātes noteikšanas metodes. Papildus prasībai par ikgadēju krājumu deklarēšanu saskaņā ar Komisijas 1996. gada 8. novembra Regulu (EK) Nr. 2148/96, kas izklāsta noteikumus valsts inter- vencei paredzēto lauksaimniecības produktu krājumu novērtēšanai un kontrolei (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 808/1999 (4), dalībvalstīm jāpārbauda glabājamo intervences krājumu stāvoklis. (9) Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (EEK) Nr. 1766/92 4. panta 2. punktā minētajos termiņos katrs viendabīgas partijas to piedāvāt intervences aģentūrai, ja minētajā partijā ir ne mazāk kā 80 tonnu mīksto kviešu, rudzu, miežu, kukurūzas vai sorgo, vai ne mazāk kā 10 tonnu cieto kviešu, kas novākti Kopienas teritorijā. īpašnieks tiesīgs ir Tomēr apjomu. intervences aģentūras var noteikt lielāku minimālo 2. pants Lai 1. labai un pienācīgā tirdzniecības kvalitātē. labību varētu pieņemt intervencei, šai labībai jābūt 2. Labība ir laba un pienācīgā tirdzniecības kvalitātē, ja tai jebkurā tās attīstības stadijā ir attiecīgai labībai tipiskā krāsa, tai nav neparasta smarža un tajā nav dzīvu kaitēkļu (ieskaitot ērces), ja tā atbilst šīs regulas I pielikumā izklāstītajām obligā- tajām kvalitātes prasībām, un ja tās radioaktivitātes līmenis nepārsniedz maksimālo pieļaujamo līmeni, ko nosaka Kopienas noteikumi. Produktu radioaktīvā piesārņojuma līmeni kontrolē vienīgi tad, ja to prasa situācija, un tikai tik ilgi, cik nepieciešams. Ja vaja- dzīgs, kontroles ilgumu un apjomu nosaka saskaņā ar kārtību, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 1766/92 23. pantā. Turklāt gadījumos, kad mīksto kviešu partijas analīzes norāda, ka Zelenija indeksa vērtība ir starp 22 un 30, šos kviešus uzskata par tirdzniecības kvalitātes 1. punkta nozīmē, ja no tiem gatavotā mīkla nav lipīga un ir apstrādājama automatizētās ierīcēs. labiem un pienācīgas (1) OV L 181, 1. 7. 1992. , 21. (2) OV L 160, 26. 6. 1999. , 18. (3) OV L 288, 9. 11. 1996. , 6. (4) OV L 102, 17. 4. 1999. , 70. lpp. lpp. lpp. lpp. (5) OV L 74, 20. 3. 1992. , 18. (6) OV L 197, 29. 7. 1999. , 28. (7) OV L 178, 5. 7. 1984. , 22. (8) OV L 235, 20. 8. 1987. , 10. lpp. lpp. lpp. lpp. 28 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/29. sēj. 3. Šajā regulā sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem, definē kā noteikts II pieli- kumā. b) labība, ko piedāvā, c) piedāvātās labības uzglabāšanas vieta, Labības pamatveidu graudus un citas labības graudus, kas ir bojāti, kam ir melnie graudi vai puve, klasificē kā “dažādus piemaisījumus” arī tad, ja tiem ir citā kategorijā ietilpstoši bojā- jumi. d) piedāvātās labības daudzums, pamatīpašības un novākšanas gads, e) intervences centrs, kuram piedāvājums ir izteikts. 3. pants Lai noteiktu tās labības kvalitāti, ko saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1766/92 5. un 6. pantu piedāvā intervencei, izmanto šādas metodes: 3. 1. III pielikumā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu sastāv- daļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem; 3. 2. IV pielikumā izklāstīto standartmetodi, noteiktu mitruma saturu. Tomēr dalībvalstis var pielietot arī citas metodes, kuru pamatā ir IV pielikumā izklāstītais princips, ISO 712:1998 metodi vai metodi, kuras pamatā ir infra- sarkano staru tehnoloģija. Strīdus gadījumā ņem vērā tikai tos rezultātus, kas iegūti ar IV pielikumā izklāstīto metodi; lai 3. 3. ISO 9648:1988 standartmetodi, lai noteiktu tanīna saturu sorgo; 3. 4. V pielikumā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu no mīkstajiem kviešiem gatavotas mīklas lipīguma pakāpi un tās derīgumu automatizētai apstrādei; 3. 5. Starptautiskās Labības ķīmijas asociācijas (SLĶA) atzīto standartmetodi, saturu maltos lai noteiktu proteīna mīkstajos kviešos un kas izklāstīta nodaļā ar virsrakstu Nr. 105/2 “Metode proteīnu satura noteikšanai labībā un labības produktos”; Veidlapā ietver arī deklarāciju par to, ka produktiem ir Kopienas izcelsme, vai – tādas labības gadījumā, ko pieņem ievērojot īpašus nosacījumus atbilstīgi šīs labības intervencei, audzēšanas zonai – ziņas par reģionu, kurā labība audzēta. Tomēr intervences aģentūra var uzskatīt par derīgiem arī piedā- vājumus, kas iesniegti citā rakstveida formā, jo īpaši, izmantojot telekomunikācijas, ar nosacījumu, ka ir ietvertas visas ziņas, kam jāparādās pirmajā daļā minētajā veidlapā. Neierobežojot saskaņā ar trešo daļu iesniegta piedāvājuma derī- gumu no tā iesniegšanas dienas, dalībvalstis var prasīt, lai pēc tam kompetentajai iestādei nosūtītu vai tieši iesniegtu veidlapu, kas paredzēta pirmajā daļā. Ja piedāvājums ir nepieņemams, 2. intervences aģentūra attiecīgi piecu darba dienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas informē par to attiecīgo uzņēmēju. 3. Ja piedāvājums ir pieņemams, uzņēmēju pēc iespējas ātrāk informē par vietu, kur notiks labības pārņemšana, un par piegādes grafiku. Pēc labības graudaugu partijas piedāvātāja vai pēc noliktavas turētāja lūguma intervences aģentūra var mainīt minēto grafiku. Tomēr dalībvalstis var izmantot arī jebkuru citu metodi. Šādā gadījumā tām jāsniedz Komisijai pierādījums, ka SLĶA atzīst attiecīgo metodi par tādu, kas sniedz līdzvēr- tīgus rezultātus; Galīgo piegādi veic ne vēlāk kā līdz ceturtā mēneša beigām, kas seko mēnesim, kurā piedāvājums tika saņemts, bet tomēr līdz 1. Itālijā un Portugālē un līdz jūlijam Spānijā, Grieķijā, 31. jūlijam parējās dalībvalstīs. 3. 6. ISO 5529:1992 atbilstošu metodi, mīksto kviešu Zelenija indeksu; lai noteiktu maltu 3. 7. ISO 3093:1982 atbilstošu metodi (amilāzes aktivitātes testu), lai noteiktu Hagberga krišanas skaitli; 3. 8. VI pielikumā izklāstīto standartmetodi, lai noteiktu cieto kviešu stiklveida aspekta zuduma pakāpi; 3. 9. ISO 7971/2:1995 atbilstošu standartmetodi, lai noteiktu īpatnējo svaru. 4. pants Visus piedāvājumus 1. tie būtu derīgi, iesniedz uz intervences aģentūras izsniegtas veidlapas un tajos ietver šādas ziņas: intervencei, lai a) pieteikuma iesniedzēja vārds vai nosaukums, 5. pants 1. Piedāvāto labību intervences aģentūra pārņem pēc tam, kad intervences aģentūra vai tās pārstāvis ir pārliecinājies, ka visa intervences glabātuvē nogādātā preču partija atbilst dau- dzuma un obligātajām standartu prasībām, kā izklāstīts pieli- kumā. Kvalitātes raksturlielumus nosaka, pamatojoties uz piedā- 2. vātās partijas reprezentatīvu paraugu, kas sastāv no paraugiem, ko ņem vismaz vienreiz katrā piegādes reizē, kura nav mazāka par 60 tonnām labības. 3. Piegādātais daudzums jānosver klātesot piedāvātājam un intervences aģentūras pārstāvim, kas ir neatkarīgs attiecībā uz piedāvātāju. 03/29. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 29 Intervences aģentūras pārstāvis vienlaicīgi var būt arī noliktavas turētājs. Šādā gadījumā: a) 45 dienu laikā pēc pārņemšanas intervences aģentūra veic pārbaudi, kas ietver vismaz tilpuma pārbaudi; daudzuma, kas noteikts sverot, un daudzuma, ko aplēš saskaņā ar tilpuma metodi, starpība nedrīkst pārsniegt 5 %; b) ja pieļaujamā atšķirība nav pārsniegta, noliktavas turētājs sedz visas izmaksas saistībā ar novirzi, ko novēro vēlākā svara pārbaudē, no dokumentos reģistrētā laikā, kad labība tika pārņemta; c) ja pieļaujamā atšķirība ir pārsniegta, labību nekavējoties nosver. Svēršanas ja konstatētais svars ir mazāks par reģistrēto, vai dalībvalsts, ja svars ir lielāks par reģistrēto. sedz noliktavas izmaksas turētājs, 4. a) Ja pārņemšana notiek noliktavā, kur labība tiek turēta piedāvājuma izteikšanas laikā, tad tās daudzumu var noteikt, pamatojoties uz profesionālām un intervences aģentūras prasībām atbilstošiem krājumu uzskaites datiem, ar nosacījumu, ka: d) ja pieļaujamā atšķirība ir pārsniegta, labību nekavējoties nosver. Svēršanas izmaksas sedz noliktavas turētājs, ja svars ir mazāks par reģistrēto, vai ELVGF, ja svars ir lielāks par reģistrēto. 6. pants Intervences aģentūra raugās, tehniskie parametri dienu laikā pēc reprezentatīvā parauga izveidošanas. lai ņemto paraugu fiziskie un tās uzraudzībā 20 darba tiktu analizēti Ja iepriekš minētās analīzes parāda, ka piedāvātā labība neatbilst intervencei nepieciešamajām obligātajām kvalitātes prasībām, tad no minētās labības atsakās uz piedāvātāja rēķina. Piedāvātājs uzņemas arī visas radušās izmaksas. Piedāvātājs uzņemas izmaksas attiecībā uz: a) tanīna satura noteikšanu sorgo, b) amilāzes aktivitātes (Hagberga) testu, c) proteīnu satura noteikšanu cietajos kviešos un mīkstajos kviešos, d) Zelenija testu, b) krājumu uzskaites dati parāda svēršanas laikā reģistrēto svaru, fizisko īpašību raksturojumu svēršanas laikā, un jo īpaši mitruma saturu, skābšanas procesu esamību, ja tāds ir, un veikto apstrādi; svēršana nedrīkst būt veikta agrāk kā pirms 10 mēnešiem; e) testu attiecībā uz derīgumu automatizētai apstrādei. Strīdus gadījumā intervences aģentūra atkārtoti veic attiecīgās labības nepieciešamās pārbaudes, kuru izmaksas sedz zaudētāja puse. c) noliktavas turētājs apliecina, ka piedāvātā partija pilnībā atbilst krājumu uzskaites datos ietvertajām ziņām; 7. pants d) svēršanas laikā noteiktie kvalitātes raksturlielumi ir tie paši, kas reprezentatīvajam paraugam, kas sastāv no paraugiem, ko intervences aģentūra vai tās pārstāvis ņem pa vienam no katrām 60 tonnām. 5. Ja piemēro 4. punktu: a) labības svaru reģistrē tādu, kāds ir atzīmēts krājumu uzskaites datos, vajadzības gadījumā to koriģējot, lai ņemtu vērā atšķirību starp svēršanas brīdī reģistrēto mitruma saturu un/vai dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) procentuālo daudzumu un to, kas noteikts, pamatojoties uz reprezenta- tīvo paraugu. Dažādu piemaisījumu procentuālā daudzuma lai samazinātu krājumu atšķirības var ņemt vērā tikai, uzskaites datos atzīmēto svaru; Intervences aģentūra iegrāmato katras partijas pārņemšanu. Tā norāda: a) datumu, kurā tika pārbaudīts daudzums un obligātie rakstur- lielumi, b) piegādātais svars, c) paraugu skaits, kas ņemti, lai izveidotu reprezentatīvo paraugu, d) konstatētās fiziskās īpašības, e) par tehnoloģisko kritēriju analīzi atbildīgā aģentūra un šīs analīzes rezultāti. Iegrāmatojumu datē un nosūta noliktavas turētājam parak- stīšanai. b) 45 dienu laikā pēc pārņemšanas intervences aģentūra veic tālāku tilpuma pārbaudi; daudzuma, kas noteikts sverot, un daudzuma, ko aplēš saskaņā ar tilpuma metodi, starpība nedrīkst pārsniegt 5 %; c) ja pieļaujamā atšķirība nav pārsniegta, noliktavas turētājs sedz visas izmaksas saistībā ar novirzi, ko novēro vēlākā svēršanas pārbaudē no svara, kas reģistrēts dokumentos, pārņemot labību; 8. pants 1. Neierobežojot 2. punktu, labības piedāvātājam maksājamā cena ir tā intervences cena noliktavā nogādātām precēm pirms to izkraušanas, kas minēta Regulas (EEK) Nr. 1766/92 3. panta 1. punktā un kas ir spēkā dienā, kura noteikta kā piegādes pirmā diena, kad tika sniegts paziņojums par piedāvājuma akceptu. Šo cenu koriģē saskaņā ar 9. pantā minēto pieaugumu un samazinājumu. 30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/29. sēj. Tomēr, ja piegāde notiek mēnesī, kurā intervences cena ir zemāka par to, kas bija spēkā piedāvājuma izteikšanas mēnesī, tad jāmaksā augstākā cena. Šis noteikums neattiecas uz kukurūzu un sorgo, kas piedāvāta augustā un septembrī. Saņemot 2. (EEK) Nr. 1766/92 4. pantam intervences aģentūra lemj par labības pārņemšanas vietu un pārņemšanas sākuma datumu. piedāvājumu, atbilstīgi Regulas Piedāvātājs sedz transporta izmaksas, lai preces no vietas, kur tās uzglabā piedāvājuma izteikšanas brīdī, pārvadātu uz to intervences centru, uz kuru izmaksas būtu viszemākās. Ja intervences aģentūra pārņem preces vietā, kas nav inter- vences centrs, uz kuru tās var pārvadāt ar viszemākajām izmaksām, tad tā nosaka un sedz transporta papildizmaksas. Šādā gadījumā iepriekšējā daļā minētās transporta izmaksas nosaka intervences aģentūra. Ja intervences aģentūra, vienojoties ar piedāvātāju, preces uzglabā vietā, kur tās jau atradušās piedāvājuma izteikšanas brīdī, tad iepriekšējās daļas otrajā teikumā minētās izmaksas un izmaksas saistībā ar izvešanu no noliktavas, ko novērtē, pama- tojoties uz attiecīgajā dalībvalstī faktiski reģistrētām cenām, atrēķina no intervences cenas. 3. Maksājumu veic laikā no trīsdesmitās līdz trīsdesmit piek- tajai dienai, skaitot no labības pārņemšanas dienas, kā minēts 5. pantā. 9. pants Cenu paaugstinājumus vai samazinājumus, ar kuru intervences cena tiek paaugstināta vai samazināta, izsaka eiro uz tonnu un piemēro to kombinācijā, kā noteikts turpmāk: a) ja intervencei piedāvātās labības mitruma saturs ir mazāks par 14 %, tad jāpiemēro cenas paaugstinājums, kas norādīts VII pielikuma I Ja intervencei piedāvātās labības mitruma saturs ir lielāks par 14 %, tad jāpiemēro cenas samazinājums, kas norādīts VII pielikuma II tabulā; tabulā. b) ja intervencei piedāvāto mīksto kviešu vai miežu īpatnējais svars atšķiras no īpatnējā svara, attiecīgi, 76 kg/hl vai 64 kg/hl, tad jāpiemēro cenas samazinājums, kas norādīts VII pielikuma III tabulā; c) ja šķeltu graudu procentuālais daudzums pārsniedz 3 % cietajiem kviešiem, mīkstajiem kviešiem, rudziem un miežiem un 4 % kukurūzai un sorgo, tad par katru papildus procenta desmitdaļu piemēro samazinājumu EUR 0,05 apmērā; d) ja graudu piemaisījumu procentuālais daudzums pārsniedz 2 % cietajiem kviešiem, 3 % rudziem, 4 % kukurūzai un sorgo, un 5 % mīkstajiem kviešiem un miežiem, tad par katru papildus procenta desmitdaļu piemēro samazinājumu EUR 0,05 apmērā; e) ja sadīgušu graudu procentuālais daudzums pārsniedz 2,5 %, tad par katru papildus procenta desmitdaļu piemēro samazi- nājumu EUR 0,05 apmērā; f) ja dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) procentuālais dau- dzums pārsniedz 0,5 % cietajiem kviešiem un 1 % mīksta- jiem kviešiem, rudziem un miežiem, kukurūzai un sorgo, tad par katru papildus procenta desmitdaļu piemēro samazi- nājumu EUR 0,1 apmērā; g) ja plankumaino graudu procentuālais daudzums cietajos kviešos pārsniedz 20 %, tad par katru papildus procentu vai tā daļu piemēro samazinājumu EUR 0,2 apmērā; h) ja proteīnu saturs mīkstajos kviešos ir mazāks kā 11,5 %, tad jāpiemēro samazinājums, kas norādīts VII pielikuma IV tabulā; i) ja intervencei piedāvātās sorgo tanīna saturs pārsniedz 0,4 % sausnas, tad piemērojamo samazinājumu aprēķina saskaņā ar VIII pielikumā noteikto metodi. 10. pants 1. Visi uzņēmēji, kas uzglabā intervences aģentūras vārdā iepirktus produktus, regulāri kontrolē to esamību un uzgla- bāšanas informē iepriekš minēto aģentūru par visām problēmām, kas rodas šajā sakarā. stāvokli, un nekavējoties 2. Intervences aģentūra pārbauda uzglabājamo produktu kvalitāti vismaz reizi gadā. Šim nolūkam var ņemt paraugus, veicot inventarizāciju, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 2148/96 4. pantā. 11. pants Vajadzības gadījumā intervences aģentūras pieņem šai regulai atbilstīgu papildus kārtību un nosacījumus attiecībā uz pārņem- šanu, lai ievērotu īpašus apstākļus, kas ir spēkā attiecīgajā dalīb- valstī; jo īpaši intervences aģentūra var prasīt krājumu perio- disku atjaunināšanu. 12. pants Ar šo no 2000. gada 1. jūlija ir atcelta Regula (EEK) Nr. 689/92 un Regula (EEK) Nr. 1908/84. 13. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2000. gada 1. jūlija. 03/29. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31 Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 2000. gada 19. aprīlī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER 32 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/29. sēj. I PIELIKUMS Cietie kvieši Mīkstie kvieši Rudzi Mieži Kukurūza Sorgo A. Maksimālais mitruma saturs 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 5 % 7 % 5 % 5 % 5 % 12 % 10 % 5 % 10 % 5 % B. Maksimālais procentuālais sastāvdaļu daudzums, kas nepieder pie nevaino- jamas kvalitātes labības pamatveidiem: 1. Šķelti graudi 2. Graudu piemaisījumi (citi kā 3. punktā minētie), no kuriem: (a) sažuvuši graudi (b) citāda labība (c) kaitēkļu bojāti graudi (d) graudi ar nedzīvu dīgli 6 % 5 % 3 % (e) kaltēšanas graudi procesā pārkarsēti 0,50 % 0,50 % 1,5 % 3. Raibi un/vai ar fusariozi inficēti 5 % — — graudi, no kuriem: — ar fusariozi inficēti graudi 4. Sadīguši graudi 5. Dažādi piemaisījumi (Schwarzbesatz), 1,5 % 4 % 3 % — 4 % 3 % — 4 % 3 % 9 = ; — — — — 3 % — — 6 % 3 % — 3 % — — 6 % 3 % 5 % — 3 % — — 6 % 3 % no kuriem: (a) svešas izcelsmes sēklas: — kaitīgas — citas (b) bojāti graudi: 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — graudi, kas bojāti, pēkšņi pārkarsējot sakarsējot vai kaltēšanas laikā — citi (c) svešas izcelsmes sastāvdaļas (d) pelavas (e) melnie graudi (f) puvuši graudi (g) beigti kukaiņi vai to atliekas 0,05 % 0,05 % 0,05 % 0,05 % 0,05 % C. Maksimālais procentuālais daudzums 27 % pilnīgi vai daļēji neviendabīgu graudu D. Maksimālais tanīna saturs (1) E. Minimālais īpatnējais svars (kg/hl) — 78 — — 73 — — — — 62 — — — — — — — — 1 % — — — — 70 03/29. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 33 Cietie kvieši Mīkstie kvieši Rudzi Mieži Kukurūza Sorgo F. Minimālais proteīnu saturs (1): — 2000. /2001. tirdzniecības gadā — 2001. /2002. tirdzniecības gadā — 2002. /2003. turpmāk tirdzniecības gadā un 11,5 % 11,5 % 11,5 % 10 % 10,3 % 10,5 % G. Hagberga krišanas skaitlis (sekundēs) H. Minimālais Zelenija indekss (ml) (1) Izteikts sausnas procentos 220 — 220 22 — — 120 — — — — — — — — — — 34 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/29. sēj. 1. TO SASTĀVDAĻU DEFINĪCIJA, KAS NEPIEDER PIE NEVAINOJAMAS KVALITĀTES LABĪBAS PAMATVEIDIEM II PIELIKUMS 1. 1. Šķelti graudi Visus graudus, kuru endosperma ir daļēji atsegta, uzskata par šķeltiem graudiem. Pie šīs grupas pieder arī graudi, kas bojāti kulšanas laikā un graudi, kam atdalīts dīglis. Attiecībā uz kukurūzu “šķelti graudi” nozīmē graudu gabalus vai graudus, ko var izsijāt caur sietu ar apaļiem cauru- miem 4,5 mm diametrā. Attiecībā uz sorgo “šķelti graudi” nozīmē graudu gabalus vai graudus, ko var izsijāt caur sietu ar apaļiem cauru- miem 1,8 mm diametrā. 1. 2. Graudu piemaisījumi a) Sažuvuši graudi: graudi, kurus pēc tam, kad no parauga izņemtas visas pārējās šajā pielikumā minētās sastāvdaļas, var izsijāt caur sietu ar šāda izmēra caurumiem: 2,0 mm mīkstajiem kviešiem, 1,8 mm rudziem, 1,9 mm cietajiem kviešiem, 2,2 mm miežiem. Neatkarīgi no šīs definīcijas, tomēr: — attiecībā uz Somijā un Zviedrijā audzētiem miežiem, kuru īpatnējais svars ir vismaz 64 kilogrami uz hekto- litru un kurus piedāvā intervencei šajās dalībvalstīs, vai — attiecībā uz miežiem, kuru mitruma saturs ir 12,5 % un mazāks, “sažuvuši graudi” nozīmē graudus, kurus pēc tam, kad visas pārējās šajā pielikumā minētās sastāvdaļas ir atda- lītas, var izsijāt caur sietu ar 2,0 mm lieliem caurumiem. Turklāt, pie šīs grupas pieder arī sala bojāti un nenogatavojušies (zaļi) graudi. b) Citāda labība: visu veidu graudi, kas nepieder pie tām graudu sugām, no kurām ņemti paraugi. c) Kaitēkļu bojāti graudi: apgrauzti graudi. Pie šīs grupas pieder arī graudi ar kukaiņu veidotām ejām tajos. d) Graudi ar nedzīvu dīgli, raibi graudi, ar fusariozi inficēti graudi: graudi ar nedzīvu dīgli ir tie, kuru apvalka krāsa ir no brūnas līdz melni brūnai, bet kuru dīglis ir parastas krāsas un nedīgst. Mīkstajiem kviešiem graudus ar nedzīvu dīgli neņem vērā, ja to nav vairāk par 8 %. Cietajiem kviešiem: — graudus, kuru krāsa, izņemot dīgļa krāsu, ir mainījusies uz brūnu vai melni brūnu, uzskata par raibiem grau- diem, — ar fusariozi inficēti graudi ir graudi, kuru augļapvalkā ir Fusarium ģints sēnīšu micēlijs; šādi graudi izskatās nedaudz sažuvuši, sačokurojušies un uz tiem ir izkaisīti sārti vai balti izkliedēti plankumi ar neskaidru robežlī- niju. e) Graudi, kas pārkarsēti kaltēšanas laikā, ir tie, kam manāmas ārēja apdeguma pazīmes, bet kas nav bojāti. 1. 3. Sadīguši graudi Sadīguši graudi ir tie, kuru saknīte vai dīgļpumpurs ir skaidri saskatāms ar neapbruņotu aci. Tomēr, novērtējot sadī- jāņem vērā parauga kopskats. Dažiem labības veidiem, piemēram cietajiem gušo graudu daudzumu paraugā, kviešiem, dīglis ir izspiedies uz āru un, graudus sakratot, paveras dīgļapvalks. Šie graudi atgādina sadīgušus graudus, taču tos nedrīkst iekļaut šajā grupā. Sadīguši graudi ir tikai tie, ar kuru dīgli ir notikušas acīmredzamas pārmaiņas, kas ļauj viegli atšķirt sadīgušus graudus no parastiem graudiem. 03/29. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 35 1. 4. Dažādi piemaisījumi (Schwarzbesatz) a) Svešas izcelsmes sēklas “Svešas izcelsmes sēklas” ir kultivētu vai nekultivētu to augu sēklas, kas nav labība. Tās ietver sēklas, kuras nav vērts izlasīt, sēklas, kas der lopbarībai, un kaitīgas sēklas. “Kaitīgas sēklas” nozīmē sēklas, kas ir toksiskas cilvēkam un dzīvniekiem, sēklas, kas kavē vai sarežģī labības attī- rīšanu un malšanu, un sēklas, kas ietekmē labības pārstrādes produktu kvalitāti. b) Bojāti graudi “Bojāti graudi” ir tie, kas padarīti nederīgi pārtikai, un attiecībā uz lopbarības graudiem – nederīgi izbarošanai lopiem pūšanas, miltrasas un bakteriālu vai citu iemeslu dēļ. Bojāti graudi ir arī tādi graudi, kas bojāti, tos pēkšņi sakarsējot vai pārkarsējot kaltēšanas laikā. Šie “pārkarsētie” vai “melnplaukas” graudi ir pilnībā nobrieduši graudi, kuru apvalka krāsa ir no pelēkbrūnas līdz melnai, bet kodola krāsa šķērsgriezumā - no dzeltenpelēkas līdz melni brūnai. Graudus, kas cietuši no kviešu vārpu pangoda, uzskata par bojātiem graudiem tikai tad, ja vairāk kā puse no grauda virsmas sekundāra kriptogamiska bojājuma rezultātā ir iekrāsojusies no pelēkas līdz melnai. Ja krāsas maiņa skārusi mazāk kā pusi grauda virsmas, tos klasificē kā kaitēkļu bojātus graudus. c) Svešas izcelsmes sastāvdaļas Tās labības parauga sastāvdaļas, kas paliek sietā ar 3,5 mm lieliem caurumiem (izņemot citu labību graudus un sevišķi lielus labības pamatveidu graudus), un tās, ko var izsijāt caur sietu ar 1,0 mm lieliem caurumiem, uzskata par svešas izcelsmes sastāvdaļām. Svešas izcelsmes sastāvdaļas ir arī akmentiņi, smilts, salmu daļiņas un citi paraugā esoši piemaisījumi, ko var izsijāt caur sietu ar 3,5 mm lieliem caurumiem un kas paliek sietā ar 1,0 mm lieliem caurumiem. Šī definīcija neattiecas uz kukurūzu. Attiecībā uz kukurūzu, papildus pirmajā daļā minētajam, par svešas izcelsmes sastāvdaļām uzskata arī visas tās paraugā esošās sastāvdaļas, ko var izsijāt caur sietu ar 1 mm lieliem caurumiem. d) Pelavas (kukurūzai: vālīšu fragmenti). e) Melnie graudi. f) Puvuši graudi. g) Beigti kukaiņi un kukaiņu atliekas. 1. 5. Dzīvi kaitēkļi 1. 6. Plankumaini graudi, kam zudis to stiklveida aspekts (mitadiné vai plankumainība) Cieto kviešu mitadiné graudi ir graudi, kuru kodolu nevar uzskatīt par viendabīgas stiklveida struktūras. 2. ĪPAŠIE FAKTORI, KAS JĀŅEM VĒRĀ ATTIECĪBĀ UZ KATRU LABĪBAS VEIDU, LAI DEFINĒTU PIEMAISĪJUMUS 2. 1. Cietie kvieši Graudu piemaisījumi nozīmē sažuvušus graudus, citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus, graudus ar nedzīvu dīgli, ar fusariozi inficētos raibos graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus. Dažādi piemaisījumi nozīmē svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus, svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, melnos graudus, puvušus graudus, beigtus kukaiņus un kukaiņu daļas. 2. 2. Mīkstie kvieši Graudu piemaisījumi nozīmē sažuvušus graudus, citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus, graudus ar nedzīvu dīgli un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus. Dažādi piemaisījumi nozīmē svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus, svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, melnos graudus, puvušus graudus, beigtus kukaiņus un kukaiņu daļas. 36 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/29. sēj. 2. 3. Rudzi Graudu piemaisījumi nozīmē sažuvušus graudus, citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus. Dažādi piemaisījumi nozīmē svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus, svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, melnos graudus, beigtus kukaiņus un kukaiņu daļas. 2. 4. Mieži Graudu piemaisījumi nozīmē sažuvušus graudus, citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus. Dažādi piemaisījumi nozīmē svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus, svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, beigtus kukaiņus un kukaiņu daļas. 2. 5. Kukurūza Graudu piemaisījumi nozīmē citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus. Attiecībā uz kukurūzu, par svešas izcelsmes sastāvdaļām uzskata visas tās paraugā esošās sastāvdaļas, ko var izsijāt caur sietu ar 1 mm lieliem caurumiem. Visas svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus, svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, beigtus kukaiņus un kukaiņu daļas uzskata par dažādiem piemaisījumiem. 2. 6. Sorgo Graudu piemaisījumi nozīmē citas labības graudus, kaitēkļu bojātus graudus un kaltēšanas laikā pārkarsētus graudus. Dažādi piemaisījumi nozīmē svešas izcelsmes sēklas, bojātus graudus, svešas izcelsmes sastāvdaļas, pelavas, beigtus kukaiņus un kukaiņu daļas. 03/29. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 37 III PIELIKUMS STANDARTMETODE, LAI NOTEIKTU SASTĀVDAĻAS, KAS NEPIEDER PIE NEVAINOJAMAS KVALITĀTES LABĪBAS PAMATVEIDIEM 1. Mīkstajiem kviešiem, cietajiem kviešiem, rudziem un miežiem vidēji 250 g smagu paraugu izsijā caur diviem sietiem, caur katru sietu sijājot 30 sekundes, no kuriem viens ir ar 3,5 mm lieliem gareniem caurumiem, bet otrs – ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem. Lai nodrošinātu vienlaidus sijāšanu, ieteicams izmantot automātisku sijāšanas ierīci, piemēram, vibrējošu galdu, kam piestiprināti sieti. Sastāvdaļas, kas palikušas sietā ar 3,5 mm lieliem gareniem caurumiem, un sastāvdaļas, kas izsijātas caur sietu ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem, nosver kopā un uzskata par svešas izcelsmes sastāvdaļām. Ja sastāvdaļas, kas palikušas sietā ar 3,5 mm gareniem caurumiem, ietver tādas daļas, kas pieder “citas labības” grupai vai sevišķi lielus labības pamatveidu graudus, tad šīs daļas vai graudus ievieto atpakaļ izsijātajā paraugā. Sijāšanas gaitā rūpīgi jāseko, vai sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem nav manāmi dzīvi kaitēkļi. No izsijātā parauga ar separatoru ņem 50 līdz 100 g paraugu. Šo daļas paraugu jānosver. Daļas paraugu izlīdzina uz galda un ar knaiblītēm vai raga lāpstiņu izņem šķeltos graudus, citu labību, sadīgušos graudus, kaitēkļu bojātos graudus, sala bojātos graudus, graudus ar nedzīvu dīgli, raibos graudus, svešas izcelsmes sēklas, melnos graudus, bojātos graudus, puvušos graudus, pelavas un dzīvus kaitēkļus, kā arī beigtus kukaiņus. Ja daļas paraugā ir graudi vēl aizvien graudu apvalkos, tad tos jāattīra ar rokām, un šādi iegūtos apvalkus uzskata par pelavām. Akmentiņus, smilti un salmu gabaliņus uzskata par svešas izcelsmes sastāvdaļām. Daļas paraugu pusminūti sijā sietā ar 2,0 mm lieliem gareniem caurumiem- attiecībā uz mīkstajiem kviešiem, 1,8 mm lieliem gareniem caurumiem – attiecībā uz rudziem, 9 mm lieliem gareniem caurumiem – attiecībā uz cieta- jiem kviešiem, 2,2 mm lieliem gareniem caurumiem – attiecībā uz miežiem. Sastāvdaļas, ko var izsijāt caur šo sietu, uzskata par sažuvušiem graudiem. Sala bojātie graudi un nenogatavojušies zaļie graudi pieder pie “sažuvušo graudu” grupas. 2. Vidēji 500 g smagu kukurūzas paraugu un vidēji 250 g smagu sorgo paraugu pusminūti sijā sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem. Pārbauda, vai paraugā nav dzīvu kaitēkļu un beigtu kukaiņu. Ar knaiblītēm vai raga lāpstiņu izņem no sastāvdaļām, kas palikušas sietā ar 1,0 mm lieliem gareniem caurumiem, akmentiņus, smilti, salmu gabaliņus un citas svešas izcelsmes sastāvdaļas. Pievieno šādi iegūtās svešas izcelsmes sastāvdaļas tām, kas izsijātas caur sietu ar 1,0 mm lieliem gareniem cauru- miem, un visu kopā nosver. No izsijātā parauga ar separatoru sagatavo daļas paraugu 100 g līdz 200 g – kukurūzai vai 25 g līdz 50 g – sorgo. Nosver šo daļas paraugu. Izlīdzina to plānā kārtiņā uz galda. Ar knaiblītēm vai raga lāpstiņu izņem citu labību, kaitēkļu bojātos graudus, sala bojātos graudus, sadīgušos graudus, svešas izcelsmes sēklas, bojātos graudus, pelavas, dzīvus kaitēkļus un beigtus kukaiņus. Tad šo daļas paraugu izsijā caur sietu ar 4,5 mm lieliem apaļiem caurumiem – attiecībā uz kukurūzu, un caur sietu ar 1,8 mm lieliem apaļiem caurumiem – attiecībā uz sorgo. Sastāvdaļas, ko var izsijāt caur šo sietu, uzskata par šķel- tiem graudiem. 3. Sastāvdaļu grupas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem, un, kas noteiktas saskaņā ar 1. un līdz 0,01 g un jāaprēķina procentuāli no vidējā 2. punktā minētajām metodēm, jāsver ļoti rūpīgi ar precizitāti parauga. Datus analīzes slēdzienā raksta ar precizitāti līdz 0,1 %. Jāpārbauda dzīvu kaitēkļu esamība. Parasti katram paraugam jāveic divas analīzes. Tās nedrīkst atšķirties par vairāk kā 10 % attiecībā uz iepriekš minēto sastāvdaļu kopējo daudzumu. 4. Aparatūra, kas jāizmanto 1. , 2. un 3. punktā minēto darbību veikšanai, ir šāda: a) paraugu separators, piem. , koniska vai gropēta ierīce; b) precīzijas vai pārbaudes svari; c) sieti ar 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm un 3,5 mm lieliem gareniem caurumiem un sieti ar 1,8 mm un 4,5 mm lieliem apaļiem caurumiem. Sieti var būt piestiprināti pie vibrējoša galda. 38 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/29. sēj. IV PIELIKUMS STANDARTMETODE MITRUMA SATURA NOTEIKŠANAI 1. Princips Produktu kaltē 130 līdz 133 °C temperatūrā normālā atmosfēras spiedienā daļiņu lielumam piemērotu laika posmu. 2. Piemērošanas joma Šī kaltēšanas metode attiecas uz labību, kas sasmalcināta tiktāl, ka vismaz 50 % daļiņu var izsijāt caur sietu ar 0,5 mm lieliem apaļiem caurumiem, un, ka ne vairāk kā 10 % daļiņu paliek sietā ar 1,0 mm lieliem apaļiem cauru- miem. Šo metodi piemēro arī miltiem. 3. Aparatūra Precīzijas svari Smalcinātājs, kas izgatavots no mitrumu neabsorbējoša materiāla, ir viegli tīrāms, nodrošina ātru un vienmērīgu smal- cināšanu pārmērīgi nesakarstot, līdz minimumam samazina saskari ar gaisu ārpusē un atbilst 2. punktā minētajām prasībām (piem. , noņemams smalcināšanas elements). Nerūsoša metāla vai stikla uztvērējs, kas aprīkots ar pietiekoši cieši piegulošu vāku; uz darba virsmas viena kvadrāt- centimetra var izlīdzināt 0,3 g analizējamā parauga. Elektriska izotermiska karsēšanas kamera, kas noregulēta uz 130 – 133 °C temperatūru (1), un, kas aprīkota ar piemē- rotu ventilāciju (2). Desikators ar biezu, caurumotu porcelāna, ja nav metāla, pamatni un piemērotu desikantu. 4. Procedūra Kaltēšana Iepriekš nosvērtā uztvērējā ar precizitāti līdz 1 mg iesver nedaudz vairāk kā 5 g sasmalcinātas sīkgraudu labības vai 8 g sasmalcinātas kukurūzas. Uztvērēju ievieto karsēšanas kamerā, kas sakarsēta līdz 130 – 133 °C temperatūrai. Tas jāveic cik vien ātri iespējams, lai novērstu pārāk lielu temperatūras samazināšanos. Sīkgraudu labību kaltē divas stundas un kukurūzu – četras stundas, skaitot no brīža, kad temperatūra karsēšanas kamerā atkal sasniegusi 130 – 133 °C. Izņem uztvērēju no karsēšanas kameras, ātri uzliek vāku, ļauj 30 līdz 45 minūtes atdzist desikatorā un nosver (ar precizitāti līdz 1 mg). 5. Aprēķina metode un formulas E = analizējamā parauga sākotnējā masa gramos M = analizējamā parauga masa gramos pēc parauga sagatavošanas M’ = analizējamā parauga masa gramos pēc sasmalcināšanas m = izkaltētā analizējamā parauga masa gramos Mitruma saturs, izteikts procentos no produkta daudzuma, ir vienāds ar: — bez iepriekšējas parauga sagatavošanas (E - m) x 100/E, — ar iepriekšēju parauga sagatavošanu ((M’ - m) M/M’ + E - M) x 100/E = 100 (1 - Mm/EM’) Analīzes jāatkārto vismaz divas reizes. 6. Atkārtošana Atšķirība starp vērtībām, kas iegūtas divās vienlaicīgi vai ar niecīgu laika atstarpi veiktās analīzēs, ko veicis viens un tas pats laborants, nepārsniedz 0,15 g mitruma uz 100 g parauga. Ja tas pārsniedz, analīzes jāatkārto. (1) Gaisa temperatūra karsēšanas kameras iekšienē. (2) Karsētspējai vajadzētu būt tādai, lai tad, kad iekārta ir noregulēta uz 130 līdz 133 °C temperatūru un tajā vienlaicīgai kaltēšanai ievieto maksimālo skaitu analizējamo paraugu, šo temperatūru varētu atkal sasniegt ātrāk kā 45 minūtēs. Ventilācijai jābūt tādai, lai, divas stundas kaltējot sīkgraudu labību (mīkstos kviešus, cietos kviešus, miežus, sorgo un rudzus) un četras stundas kaltējot kukurūzu, maksimāla karsēšanas kameras piepildījuma gadījumā ar visiem analizējamiem putraimu vai, attiecīgi, kukurūzas paraugiem iegūtie rezultāti no rezultātiem, kas iegūti trīs stundas kaltējot sīkgraudu labību un piecas stundas kaltējot kukurūzu, atšķirtos mazāk kā par 0,15 %. 03/29. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 39 METODE, LAI NOTEIKTU NO MĪKSTAJIEM KVIEŠIEM GATAVOTAS MĪKLAS LIPĪGUMA PAKĀPI UN DERĪGUMU AUTOMATIZĒTAI APSTRĀDEI V PIELIKUMS 1. Nosaukums Kviešu miltu kontrolcepšanas metode 2. Piemērošanas joma Metodi piemēro rauga maizes ražošanai paredzētu kviešu miltu eksperimentāliem malumiem. 3. Princips Īpašā maisītājā pagatavo mīklu no miltiem, ūdens, rauga, sāls un saharozes. Pēc tam, kad mīklu sadala vienādos, ieapaļos gabalos, 30 minūtes ļauj tiem uzrūgt; mīklu formē, novieto uz plātīm un pēc noteikta laika cep. Apstrādes laikā novēro mīklas īpašības. Kukuļus novērtē pēc to tilpuma un augstuma. 4. Sastāvdaļas 4. 1. Raugs Aktīvs Saccharomyces cerevisiae DHW-Hamburg-Wansbeck tipa sausais raugs vai cits produkts ar tādām pašām īpašībām. 4. 2. Ūdensvada ūdens 4. 3. Cukura, sāls un askorbīnskābes šķīdums 800 ± 5 g ūdens izšķīdina 30 ± 0,5 g nātrija hlorīda (tirdzniecības kvalitātes), 30 ± 0,5 g saharozes (tirdznie- cības kvalitātes) un 0,040 ± 0,001 g askorbīnskābes. Katru dienu gatavo svaigu šķīdumu. 4. 4. Cukura šķīdums 95 ± 1 g ūdens izšķīdina 5 ± 0,1 g saharozes (tirdzniecības kvalitātes). Katru dienu gatavo svaigu šķīdumu. 4. 5. Enzīmaktīvi iesala milti Tirdzniecības kvalitātes produkts. 5. Ierīces un aparatūra 5. 1. Ceptuves telpa Kontrolējama tā, lai tajā varētu pastāvīgi uzturēt 22 līdz 25 °C temperatūru. 5. 2. Ledusskapis 4 ± 2 °C temperatūras uzturēšanai. 5. 3. Svari Svari ar svērtspēju līdz 2 kg un precizitāti līdz 2g. 5. 4. Svari Svari ar svērtspēju līdz 0,5 kg un precizitāti līdz 0,1 g. 5. 5. Analītiskie svari Ar precizitāti 0,1 x 10-3 g. 40 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/29. sēj. 5. 6. Maisītājs Maisītājs “Stephan UMTA 10”, maisošā elementa modelis “Detmold” (Stephan Soehne GmbH) vai cita ierīce ar tādiem pašiem raksturlielumiem. 5. 7. Kontroles telpa Kontrolējama tā, lai tajā varētu pastāvīgi uzturēt 30 ± 1 °C temperatūru. 5. 8. Vaļējas plastmasas kastes Izgatavotas no polimetilmetakrilāta (Plexiglas, Perspex). Iekšējie izmēri: 25 x 25 cm, augstums 15 cm, sieniņu biezums 0,5 0,05 cm. 5. 9. Kvadrātveida plastmasas paliktņi Izgatavoti no polimetilmetakrilāta (Plexiglas, Perspex). Vismaz 30 x 30 cm, biezums 0,5 ± 0,05 cm. 5. 10. Formēšanas ierīce Brabendera homogenizētājs (Brabender OHG) vai cita līdzīga ierīce ar tādiem pašiem raksturlielumiem. 6. Paraugu ņemšana Saskaņā ar SLĶA standartu Nr. 101. 7. Procedūra 7. 1. Ūdens uzsūktspējas noteikšana Nosaka ūdens absorbciju saskaņā ar SLĶA standartu Nr. 115/1. 7. 2. Iesala miltu pievienošanas nepieciešamības noteikšana Nosaka miltu “krišanas skaitli” saskaņā ar ISO 3093-1982. Ja “krišanas skaitlis” ir lielāks par 250, nosaka iesala miltu daudzumu, ko vajadzīgs pievienot, lai “krišanas skaitlis” būtu robežās no 200 līdz 250, šim nolūkam izman- tojot miltu maisījumu porcijas, kam pievienots arvien lielāks daudzums iesala miltu (4. 5). Ja “krišanas skaitlis” ir mazāks par 250, iesala miltus pievienot nav vajadzīgs. 7. 3. Aktīvā sausā rauga aktivēšana Panāk, lai cukura šķīduma (4. 4) temperatūra būtu 35 ± 1 °C. Pievieno vienu (svara) daļu aktīvā sausā rauga četrām (svara) daļām šā cukura šķīduma. Nemaisa. Vajadzības gadījumā saskalo. Ļauj nostāvēties 10 ± 1 minūti, tad izmaisa, līdz iegūst homogēnu suspensiju. Iegūto suspensiju izlieto 10 minūšu laikā. 7. 4. Miltu un mīklas šķidruma temperatūras pielāgošana Miltu un ūdens temperatūrai jābūt tādai, lai pēc to sajaukšanas iegūtās mīklas temperatūra būtu 27 ± 1 °C. 7. 5. Mīklas sastāvs Ar precizitāti līdz 2 g nosver 10y/3 g miltu, svēršanā neņemot vērā mitruma saturu (atbilstoši 1 kg miltu ar 14 % mitruma saturu), kur “y” ir miltu daudzums, ko izmanto farinogrāfa testā (sk. SLĶA standarta Nr. 115 klau- zulu 9. 1). Ar precizitāti līdz 0,2 g nosver tik daudz iesala miltu, cik vajadzīgs, lai “krišanas skaitlis” būtu robežās no 200 līdz 250 (7. 2). Nosver 430 ± 5 g cukura-sāls-askorbīnskābes šķīduma (4. 3) un pievieno ūdeni tā, lai kopējā masa būtu (x-9) 10y/3 g (sk. 10. 2), kur “x” ir ūdens daudzums, ko izmanto farinogrāfa testā (sk. SLĶA standarta Nr. 115 klauzulu 9. 1). Šo kopējo masu, kas parasti ir robežās no 450 līdz 650 g, jāsasniedz ar precizitāti līdz 1,5 g. Nosver 90 ± 1 g rauga suspensijas (7. 3). Nosaka mīklas kopējo masu (P), kas ir miltu, cukura-sāls-askorbīnskābes šķīduma un ūdens, rauga suspensijas un iesala miltu masu summa. 7. 6. Maisīšana Pirms maisīšanas ar pietiekamu daudzumu vienmērīgas temperatūras ūdens jāpanāk, ka maisītāja temperatūra ir 27 ± 1 °C. Ievieto mīklas šķidrās sastāvdaļas maisītājā un virsū uzber miltus un iesala miltus. 03/29. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 41 Iedarbina maisītāju (1. ātrums, 1400 apgr. /min) un ļauj tam darboties 60 sekundes. Divdesmit sekundes pēc maisīšanas sākuma divreiz apgriež maisīšanas trauka vākam piestiprināto skrāpi. Izmēra mīklas temperatūru. Ja temperatūra nav robežās no 26 līdz 28 °C, mīklu izņem un, pēc sastāvdaļu tempe- ratūras pielāgošanas, iejauc jaunu mīklu. Atzīmē mīklas īpašības, izmantojot šādus terminus: — nav lipīga un ir piemērota automatizētai apstrādei, vai — lipīga un nav piemērota automatizētai apstrādei. Lai mīklu uzskatītu par “nelīpošu un piemērotu automatizētai apstrādei”, tai maisīšanas beigās būtu jāveido viendabīga masa, kas praktiski nelīp pie maisīšanas trauka sieniņām un nevērpjas ap maisīšanas elementu. Vajadzētu būt iespējamam mīklu izņemt no maisīšanas trauka ar roku, turklāt ar vienu rokas kustību un bez ievērojamiem mīklas zudumiem. 7. 7. Dalīšana un apaļošana Ar precizitāti līdz 2 g nosver trīs gabalus mīklas pēc šādas formulas: p = 0,25 P, kur: p = viena sadalītās mīklas gabala masa p = mīklas kopējā masa Nekavējoties veic gabalu apaļošanu, uz 15 sekundēm ievietojot tos formēšanas ierīcē (5. 10), un uz 30 ± 2 minūtēm novieto tos kontroles telpā (5. 7) uz kvadrātveida plastmasas paliktņiem (5. 9), ko pārsedz ar apvērstām plastmasas kastēm (5. 8). Gabalus nepārkaisa ar miltiem. 7. 8. Formēšana Uz plastmasas paliktņiem esošos un ar apvērstām kastēm pārsegtos mīklas gabalus atkārtoti ievieto formēšanas ierīcē (5. 10) un katru gabalu apaļo 15 sekundes. Pārklājumu no mīklas gabala nenoņem ātrāk kā tikai tieši pirms apaļošanas. Atkal atzīmē mīklas īpašības, izmantojot kādu no šiem terminiem: — nav lipīga un ir piemērota automatizētai apstrādei, vai — lipīga un nav piemērota automatizētai apstrādei. Lai mīklu uzskatītu par “nelīpošu un piemērotu automatizētai apstrādei”, tai tikpat kā nemaz vai nemaz nebūtu nelīp pie ierīces sieniņām, un aparāta darbības laikā tai būtu brīvi jārotē ap sevi, veidojot regulāras formas lodi. Pēc darbības beigām, paceļot ierīces vāku, mīklai nebūtu jālīp pie mīklas formēšanas ierīces trauka sieniņām. (7. 9; 7. 10; 8. ) 9. Analīzes slēdziens Analīzes slēdzienā būtu jāietver: — mīklas apstrādes īpašības maisīšanas beigās un formēšanas laikā, — miltu “krišanas skaitlis”, ja nav pievienoti iesala milti, — visas novērotās novirzes no normas. Turklāt tam būtu jāietver: — pielietotā metode, — visas ziņas, kas vajadzīgas parauga identificēšanai. 10. Vispārīgi norādījumi 10. 1. 10. 2. Formula, pēc kuras aprēķina mīklas šķidruma daudzumu, ir pamatota uz šādiem apsvērumiem: Pievienojot x ml ūdens 300 gramiem miltu ar 14 % mitruma saturu, iegūst vajadzīgo konsistenci. Tā kā kontrolcepšanai izmanto 1 kg miltu ar 14 % mitruma saturu, kur x attiecas uz 300 g miltu, tad attiecībā uz kontrolcepšanu x dala ar trīs un reizina ar 10 g ūdens, tātad 10x/3 g. 42 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/29. sēj. 430 g cukura-sāls-askorbīnskābes šķīduma sastāvā ir 15 g sāls un 15 g cukura. Šie 430 g šķīduma ietilpst mīklas šķidrumā. Tad, lai pievienotu mīklai 10x/3 g ūdens, ir jāpievieno (10x/3 + 30) g mīklas šķidruma, kas sastāv no 430 g cukura-sāls-askorbīnskābes šķīduma un papildus ūdens daudzuma. Kaut arī daļu ūdens, kas tika pievienots rauga suspensijā, absorbē raugs, šajā suspensijā ir arī “brīvais” ūdens. Ir patvaļīgi pieņemts, ka 90 g rauga suspensijas ir 60 g “brīvā” ūdens. Šo 60 g “brīvā” ūdens dēļ rauga suspensijā ir jākoriģē mīklas šķidruma daudzums, tātad mīklai beigās jāpievieno 10x/3 plus 30 mīnus 60 g. To var pārveidot šādi: (10 x3 + 30) - 60 = 10 x/3 - 30 = (x/3 - 3) 10 = (x - 9) 10/3, kas ir 7. 5 iedaļā minētā formula. Ja, piemēram, ūdens pievienojuma daudzumu x ar farinogrāfa testu, nosaka 165 ml, tad šī vērtība jāievieto formulā, tātad 430 g cukura-sāls-askorbīnskābes šķīdumam jāpievieno tik daudz ūdens, lai kopējā masa būtu: ð 165 - 9 Þ10=3 ¼ 156 x 10=3 ¼520g. 10. 3. Šī metode nav tieši piemērojama kviešiem. Kārtība, kas jāievēro, nosakot kviešu cepšanas īpašības, ir šāda: Attīra kviešus un nosaka attīrīto kviešu mitruma saturu. Ja mitruma saturs ir robežās no 15,0 % līdz 16,0 %, to kviešiem nemaina. Ja mitruma saturs ir ārpus minētajām robežām, vismaz trīs stundas pirms malšanas to koriģē līdz 15,5 ± 0,5 % mitruma saturam. Kviešus samaļ miltos, izmantojot Būlera laboratorijas dzirnavas MLU 202 vai “Brabender Quadrumat Senior” dzir- navas vai līdzīgu aparatūru ar tādiem pašiem raksturlielumiem. Izvēlas malšanas režīmu, kas rada vismaz 72 % miltu ekstrakciju, kur pelnu saturs ir no 0,50 līdz 0,60 % sausnas. Nosaka pelnu saturu miltos saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1501/95 (OV L 147, 30. 6. 1995. , 7. I pielikumu un mitruma saturu saskaņā ar šo regulu. Aprēķina ekstrakcijas pakāpi, izmantojot šādu vienādību: lpp. ) (cid:1) ð ð E ¼ 100 - f ÞF Þ= 100 - w ð (cid:2)x 100 % ÞW kur E f = ekstrakcijas pakāpe = miltu mitrums w = kviešu mitruma saturs F = miltu masa, kas iegūta, ja mitruma saturs ir f W = samalto kviešu masa, ja mitruma saturs ir w Informācija par izmantojamām sastāvdaļām un aparatūru ir publicēta Graudu, miltu un maizes institūta Nīder- Piezīme: landē (Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO - Postbus 15, Wageningen, Netherlands) 1977. gada 31. marta Doku- mentā T 77/300. 03/29. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 43 VI PIELIKUMS STIKLVEIDA ASPEKTA ZUDUMA PAKĀPES NOTEIKŠANA 1. Princips Lai noteiktu to graudu procentuālo daudzumu, kas pilnīgi vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu, izmanto tikai daļu parauga. Graudus pārgriež ar Pola graudu smalcinātāju vai ar tam pielīdzināmu instrumentu. 2. Ierīces un aparatūra — Pola graudu smalcinātājs vai tam pielīdzināms instruments, — knaiblītes, skalpelis, — paplāte vai bļoda. 3. Procedūra a) Noteikšanu veic 100 g paraugam pēc tam, kad atdalītas visas sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem. b) Paraugu vienmērīgi izlīdzina uz paplātes. c) Paplāti ievieto graudu smalcinātājā un uz režģa izlīdzina sauju graudu. Stingri uzsit, lai pārliecinātos, ka katrā iedobē ir tikai viens grauds. Nolaiž zemāk aparāta kustīgo daļu, lai graudi neizkustētos no vietas, un pārgriež tos. d) Sagatavo tik daudz paplāšu, lai tiktu pārgriezti vismaz 600 graudi. e) Saskaita tos graudus, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu (“mitadiné”). f) Aprēķina to graudu procentuālo daudzumu, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu (“mitadiné”). 4. Rezultātu izteikšana I = sastāvdaļas, kas nepieder pie nevainojamas kvalitātes labības pamatveidiem, masa gramos M = to iztīrīto analizējamo graudu procentuālais daudzums, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu (“mita- diné”). 5. Rezultāts Analizējamā paraugā to graudu procentuālais daudzums, kas pilnībā vai daļēji zaudējuši stiklveida aspektu (“mitadiné”), ir vienāds ar: (M x (100 - I)/100=. 44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/29. sēj. VII PIELIKUMS I TABULA Cenas paaugstināšanās atkarībā no mitruma satura Mitruma saturs (%) Cenas paaugstinājums (EUR/t) 13,4 13,3 13,2 13,1 13,0 12,9 12,8 12,7 12,6 12,5 12,4 12,3 12,2 12,1 12,0 11,9 11,8 11,7 11,6 11,5 11,4 11,3 11,2 11,1 11,0 10,9 10,8 10,7 10,6 10,5 10,4 10,3 10,2 10,1 10,0 0,1 0,2 0,3 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 1,8 1,9 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,8 2,9 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 II TABULA Cenas samazināšanās atkarībā no mitruma satura Mitruma saturs (%) Cenas samazinājums (EUR/t) 14,5 14,4 14,3 14,2 14,1 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 03/29. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 45 III TABULA Cenas samazināšanās atkarībā no īpatnējā svara Labība Īpatnējais svars (kg/hl) Cenas samazinājums (EUR/t) Mīkstie kvieši Mazāk par 76 – 75 Mazāk par 75 – 74 Mazāk par 74 – 73 Mieži Mazāk par 64,0 – 62,0 0,5 1,0 1,5 1,0 IV TABULA Cenas samazināšanās atkarībā no proteīnu satura Proteīnu saturs (1) (N x 5,7) 2000. /2001. tirdzniecības gads 2001. /2002. tirdzniecības gads 2002. /2003. tirdzniecības gads un turpmāk (EUR/t) Mazāk par 11,5 – 11,0 Mazāk par 11,0 – 10,5 Mazāk par 10,5 – 10,3 Mazāk par 10,3 – 10,0 (1) Izteikts sausnas procentos 1,5 3,0 5,0 5,0 2,0 4,0 5,0 2,5 5 46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/29. sēj. Praktiska metode, kā intervences aģentūrām noteikt samazinājumu, kas jāpiemēro sorgo cenai VIII PIELIKUMS 1. Pamata dati P 0,4 = tanīna procentuālais saturs neapstrādātā produktā = tanīna procentuālais saturs, kuru pārsniedzot jāpiemēro samazinājums 11 % (1) = samazinājums, kas atbilst 1 % tanīna sausnā 2. Samazinājuma aprēķināšana Samazinājumu, ko izsaka eiro un, kas jāpiemēro intervences cenai, aprēķina pēc šādas formulas: Þ 11 P – 0,40 ð (1) Samazinājums, kas jāpiemēro sorgo cenai, pamatojoties uz tanīna saturu 1 000 g sausnas: a) 1 000 g sorgo sausnas ar teorētisko tanīna saturu 0 %) enerģētiskā vērtība: 3 917 kcal. b) Enerģētiskās vērtības samazinājums 1 000 g sorgo sausnas uz katru papildus tanīna procentu: 419 kcal. c) Procentuāli izteikta starpība starp maksimāli pieļaujamo tanīna saturu intervencei akceptētajā sorgo un pieļaujamo tanīna saturu standarta kvalitātes sorgo: 1,0 - 0,30 = 0,70. d) procentuāli izteikta starpība starp sorgo enerģētisko vērtību, ja tanīna saturs ir 1,0 % un, ja tanīna saturs ir tāds, kā standarta kvalitātes sorgo (0,30 %): (cid:1) 100 - Þ ð 3 917 - 419 x 1,0 Þ ð 3 917 - 419 x 0,30 (cid:2) x 100 ¼ 7,74 % e) Samazinājums, kas atbilst 1 % tanīna sausnā, un pārsniedz 0,30 %: 7,74 0,70 ¼ EUR 11


title: Proposta de decisão do Conselho relativa à posição a adoptar pela Comunidade no âmbito do Conselho de Associação sobre a participação da República Eslovaca no programa de acção comunitário «Juventude»

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
EU programme
Slovakia
project evaluation
young person

formats: html pdf

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 19. 04. 2000 COM(2000) 234 final 2000/0083 (ACC) Proposta de DECISÃO DO CONSELHO relativa à posição a adoptar pela Comunidade no âmbito do Conselho de Associação sobre a participação da República Eslovaca no programa de acção comunitário “Juventude” (apresentada pela Comissão) EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS O Conselho Europeu de Helsínquia de Dezembro de 1999 confirmou o processo de alargamento lançado na sua reunião de Dezembro de 1997 no Luxemburgo. Foi reiterada a Estratégia de Pré-adesão reforçada definida em 1997, que tem como componente importante a participação dos 13 Estados candidatos em programas comunitários. No que diz respeito aos dez países candidatos da Europa Central e Oriental (PECO), a seus Acordos Europeus participação em programas comunitários está prevista nos respectivos. Em conformidade com estes Acordos Europeus, as condições e as modalidades da participação destes países são definidas pelos respectivos Conselhos de Associação. Quanto aos programas da área da educação, da formação e da juventude, todos os PECO participam, desde 1999, na primeira fase dos programas Leonardo da Vinci e Socrates, bem como no programa Juventude para a Europa. Alguns destes países participam já desde 1997, outros aderiram aos programas em 1998 e outros ainda em 1999. A participação nestes programas é um elemento importante do processo de pré-adesão destes países. As decisões do Conselho de Associação que definem as modalidades desta participação deixaram de vigorar em 31 de Dezembro de 1999, o mesmo se verificando no que respeita às decisões que instituem os próprios programas. A segunda fase do programa Leonardo da Vinci, a segunda fase do programa Socrates e o novo programa Juventude constituem o prolongamento dos programas anteriores. As decisões que estabelecem a segunda fase dos programas Leonardo da Vinci e Socrates prevêem a sua abertura à participação dos PECO. O projecto de decisão do Parlamento Europeu e do Conselho, em fase de adopção, que estabelece o programa de acção comunitário Juventude contém uma disposição análoga. Todos os PECO confirmaram a sua disponibilidade para participarem nos novos programas a partir de 2000, bem como para pagarem a sua contribuição financeira, em parte, a partir do seu orçamento nacional e em parte a partir da sua dotação Phare anual. Como previsto nas conclusões da reunião do Conselho Europeu do Luxemburgo de 12 e 13 de Dezembro de 1997, as contribuições financeiras destes países têm vindo a aumentar de forma estável. Dada a natureza transnacional destes programas, é do interesse de todas as partes que as actividades empreendidas no âmbito dos programas de primeira geração sejam prosseguidas sem interrupção no âmbito dos programas que lhes sucedem. A fim de permitir aos PECO participarem nestes novos programas desde o início, a Comissão apresentou duas propostas de decisão a cada Conselho de Associação, uma relativa aos dois programas já em curso, Leonardo da Vinci II e Socrates, e uma relativa ao programa Juventude. Por conseguinte, as propostas de decisão respeitantes aos programas Leonardo da Vinci II e Socrates II poderão ser adoptadas primeiro e as propostas de decisão respeitantes ao programa Juventude poderão ser adoptadas logo que a decisão que estabelece o programa entre em vigor. Os pontos principais abordados nos projectos de decisão dos Conselhos de Associação propostos são os seguintes: 2 • Os projectos e iniciativas apresentados pelos participantes dos PECO ficarão sujeitos às mesmas condições, critérios e procedimentos dos programas que os aplicados aos Estados- membros, especialmente no que respeita à apresentação, avaliação e selecção das candidaturas e projectos, às responsabilidades das estruturas nacionais na execução dos programas e às actividades relacionadas com o acompanhamento da sua participação nos programas; • Os PECO pagarão uma contribuição anual para os programas, em conformidade com as decisões do Conselho de Associação. Caso os resultados sejam inferiores à contribuição paga, esta contribuição não será reembolsada no final do exercício. • Como previsto nas conclusões da reunião do Conselho Europeu do Luxemburgo, os PECO serão convidados a participar nos Comités dos Programas a título de observadores sobre os pontos que lhes digam respeito; • As decisões serão aplicáveis durante a vigência dos programas e entram em vigor no dia da sua adopção. Uma adopção rápida das decisões do Conselho de Associação permitirá aos países candidatos continuarem integrados, sem interrupções, nas redes comunitárias e em outras actividades nos domínios da educação, da formação profissional e da juventude. Assim, o Conselho é convidado a adoptar a proposta de decisão do Conselho em anexo relativa à posição a adoptar pela Comunidade no âmbito do Conselho de Associação sobre a participação da República Eslovaca no programa de acção comunitário “Juventude”. 3 Proposta de DECISÃO DO CONSELHO relativa à posição a adoptar pela Comunidade no âmbito do Conselho de Associação sobre a participação da República Eslovaca no programa de acção comunitário “Juventude” O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 149º, em conjugação com o nº 2 do seu artigo 300º, Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) O Protocolo Adicional do Acordo Europeu que cria uma associação entre as Comunidades Europeias e os Estados-membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outro, foi concluído por uma decisão do Conselho e da Comissão de 4 de Dezembro de 1995; Em conformidade com o artigo 1º do Protocolo Adicional, a República Eslovaca pode participar em programas-quadro, programas específicos, projectos ou outras acções da Comunidade, designadamente na área da juventude e, em conformidade com o artigo 2º, os termos e as condições da participação da República Eslovaca nestas actividades serão decididos pelo Conselho de Associação; Em conformidade com a Decisão nº 1/981, de 3 de Março de 1998, do Conselho de Associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outro, a República Eslovaca participa no Programa Juventude para a Europa desde 1 de Abril de 1998; A Decisão. /2000/CE2 de. de 2000, do Parlamento Europeu e do Conselho, que estabelece o programa de acção comunitário “Juventude“ e, nomeadamente, o seu artigo 11º, prevêem que este programa seja aberto à participação dos países associados da Europa Central e Oriental, de acordo com as condições estabelecidas nos Acordos Europeus, nos seus protocolos adicionais e nas decisões dos respectivos Conselhos de Associação, 1 2 JO L 88 de 24. 3. 1998, p. 49. JO L. de 2000, p. [acordo alcançado pelo Comité de Conciliação em 29 de Fevereiro de 2000] 4 DECIDE: A posição a adoptar pela Comunidade no âmbito do Conselho de Associação instituído pelo Acordo Europeu entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outro, no que respeita à participação da República Eslovaca no programa de acção comunitário “Juventude”, consta do projecto de decisão do Conselho de Associação que figura em anexo. Feito em Bruxelas, Pelo Conselho O Presidente 5 Projecto de DECISÃO N°. / 2000 DO CONSELHO DE ASSOCIAÇÃO entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outro de. que adopta os termos e as condições da participação da República Eslovaca no programa de acção comunitário “Juventude” O CONSELHO DE ASSOCIAÇÃO, Tendo em conta o Protocolo Adicional do Acordo Europeu entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a República Eslovaca1, por outro, no que respeita à participação da República Eslovaca em programas comunitários e, nomeadamente, os seus artigos 1º e 2º; Considerando o seguinte : (1) (2) (3) Nos termos do artigo 1º do Protocolo Adicional, a República Eslovaca pode participar em programas-quadro, programas específicos, projectos ou outras acções da Comunidade, designadamente no domínio da juventude; Nos termos do artigo 2º do Protocolo Adicional, os termos e as condições para a participação da República Eslovaca nessas actividades serão decididos pelo Conselho de Associação; Em conformidade com a Decisão 1/982, de 3 de Março de 1998, do Conselho de Associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outro, a República Eslovaca participa no programa “Juventude para a Europa” desde 1 de Abril de 1998 e manifestou a intenção de participar no novo programa “Juventude”. DECIDE: Artigo 1º A República Eslovaca participa no programa de acção comunitário “Juventude” (a seguir designado “Juventude”) de acordo com os termos e condições estabelecidos nos Anexos I e II que são parte integrante da presente decisão. 1 2 JO L 115 de 9. 5. 1996, p. 43. JO L 88 de 24. 3. 1998, p. 49. 6 A presente decisão aplica-se durante o período de duração do programa Juventude, a partir de 1 de Janeiro de 2000. Artigo 2º Artigo 3º A presente decisão entra em vigor no dia da sua adopção pelo Conselho de Associação. Feito em Bruxelas, Pelo Conselho de Associação O Presidente 7 1. 2. 3. 4. 5. 6. ANEXO I Termos e condições da participação da República Eslovaca no Programa Juventude Salvo disposição em contrário da presente decisão, a República Eslovaca participará em todas as actividades do programa Juventude (a seguir designado «o programa»), segundo os objectivos, critérios, procedimentos e prazos definidos na Decisão. /2000/CE de. de 2000 do Parlamento Europeu e do Conselho que instituem este programa de acção comunitário. e com as disposições adoptadas pela Comissão Em conformidade com os termos do artigo 5º da decisão que institui o programa Juventude às responsabilidades dos Estados-membros e da Comissão no que respeita às agências nacionais para o programa Juventude, a República Eslovaca criará as estruturas adequadas para uma gestão coordenada da execução das acções do programa a nível nacional e adoptará as medidas necessárias para financiar adequadamente a sua agência, que beneficiará de subvenções do programa para as suas actividades. A República Eslovaca tomará todas as outras medidas necessárias para assegurar uma gestão eficaz do programa a nível nacional. relativas Para participar no programa, a República Eslovaca pagará uma contribuição anual para o orçamento geral da União Europeia em conformidade com os termos previstos no Anexo II. Se necessário, a fim de ter em conta a evolução do programa ou a evolução da capacidade de absorção da República Eslovaca, o Comité de Associação pode adaptar esta contribuição a fim de evitar desequilíbrios orçamentais na execução dos programas. Os termos e as condições de apresentação, avaliação e selecção das candidaturas de instituições, organizações e pessoas singulares elegíveis da República Eslovaca serão os mesmos que os aplicáveis às instituições, organizações e pessoas singulares elegíveis da Comunidade. Aquando da nomeação de peritos independentes para a assistir na avaliação dos projectos, a Comissão poderá tomar em consideração peritos eslovacos, de acordo com as disposições pertinentes da decisão que estabelece o programa. A fim de assegurar a dimensão comunitária do programa, para serem elegíveis para assistência financeira comunitária, as acções e os projectos devem incluir pelo menos um parceiro de um dos Estados-membros da Comunidade. No que diz respeito às acções que serão geridas numa base descentralizada, bem como ao apoio financeiro às actividades da agência nacional criada em conformidade com o ponto 2 acima, os fundos serão atribuídos à República Eslovaca com base na repartição do orçamento do programa anual decidido a nível comunitário e com base na contribuição da República Eslovaca para o programa. O montante máximo de apoio financeiro concedido às actividades da agência nacional não poderá ultrapassar 50% do orçamento do programa de trabalho desta agência. 8 7. 8. 9. 10. 11. 12. Os Estados-membros da Comunidade e a República Eslovaca envidarão todos os esforços para, no âmbito das disposições existentes, facilitarem a livre circulação e estadia de jovens e outras pessoas elegíveis que se desloquem entre a República Eslovaca e os Estados-membros da Comunidade para participarem em actividades abrangidas pela presente decisão. As actividades abrangidas pela presente decisão ficarão isentas da aplicação, pela República Eslovaca, de impostos indirectos, direitos aduaneiros, proibições e restrições sobre as importações e exportações de bens e serviços destinados a ser utilizados no âmbito dessas actividades. Sem prejuízo das responsabilidades da Comissão e do Tribunal de Contas das Comunidades Europeias quanto ao acompanhamento e à avaliação do programa nos termos do artigo 13º da decisão que estabelece o mesmo, a participação da República Eslovaca no programa será permanentemente acompanhada com base numa parceria entre a República Eslovaca e a Comissão das Comunidades Europeias. A República Eslovaca submeterá à Comissão os relatórios pertinentes e participará em outras actividades específicas da Comunidade nesse contexto. Em conformidade com os regulamentos financeiros da Comunidade, as disposições contratuais celebradas com - ou por - organismos da República Eslovaca deverão prever controlos e auditorias a realizar pela - ou sob a autoridade da - Comissão e do Tribunal de Contas. No que respeita às auditorias financeiras, estas podem ser realizadas com o objectivo de controlar as receitas e despesas daqueles organismos relativas às obrigações contratuais para com a Comunidade. Num espírito de cooperação e de interesse mútuo, as autoridades competentes da República Eslovaca fornecerão, se necessário, a assistência razoável e possível à realização daqueles controlos e auditorias. As disposições relativas às responsabilidades dos Estados-membros e da Comissão no que respeita às agências nacionais do programa Juventude adoptadas pela Comissão serão aplicáveis às relações entre a Comissão, a República Eslovaca e a agência nacional deste país. Em caso de irregularidades, negligência ou fraude imputáveis à agência nacional da República Eslovaca, as autoridades eslovacas serão responsáveis pelos fundos não recuperados. Sem prejuízo do disposto no artigo 8º da decisão que estabelece o programa Juventude, os representantes da República Eslovaca participarão, com o estatuto de observadores e relativamente aos pontos que lhes dizem respeito, nas reuniões do Comité do Programa. Este comité reunir-se-á sem a presença dos representantes da República Eslovaca para abordar os restantes pontos, bem como no momento da votação. A língua a utilizar em todos os contactos com a Comissão no que diz respeito aos processos de candidatura, aos contratos, aos relatórios e em todos os outros documentos administrativos dos programas será uma das línguas oficiais da Comunidade. 9 13. A Comunidade e a República Eslovaca poderão, a todo o momento, pôr termo às acções empreendidas no âmbito da presente decisão, mediante uma notificação escrita com uma antecedência de doze meses. Os projectos e acções em curso no momento da denúncia prosseguirão até à sua conclusão nas condições estabelecidas na presente decisão. 10 ANEXO II Contribuição financeira da República Eslovaca para o Programa Juventude 1. 2. A contribuição financeira da República Eslovaca para o orçamento da União Europeia decorrente da sua participação no Programa Juventude em 2000 será de 1 343 000 euros. A contribuição financeira da República Eslovaca para os anos seguintes do programa será decidida pelo Conselho de Associação durante o ano 2000. A contribuição da República Eslovaca acima referida será paga, em parte, a partir do seu orçamento nacional e, em parte, a partir do programa nacional PHARE para a República Eslovaca. Sujeitos a um processo de programação PHARE separado, os fundo PHARE solicitados serão transferidos para a República Eslovaca através de um memorando de financiamento separado. Juntamente com a parte proveniente do orçamento nacional da República Eslovaca, estes fundos constituirão a contribuição nacional da República Eslovaca a partir da qual serão efectuados os pagamentos com base nos pedidos anuais de mobilização de fundos da Comissão. 3. Os fundos PHARE deverão ser pagos de acordo com o seguinte calendário: - 926 800 euros para a contribuição para o Programa Juventude em 2000; 4. 5. O remanescente da contribuição da República Eslovaca será coberto pelo orçamento nacional da República Eslovaca. O regulamento financeiro aplicável ao orçamento geral da União Europeia aplicar-se-á nomeadamente à gestão das dotações da contribuição da República Eslovaca. As despesas de deslocação e as ajudas de custo dos representantes e peritos eslovacos para a participação, a título de observadores, nos trabalhos do comité referido no ponto 11 do Anexo I e em outras reuniões relacionadas com a execução do Programa serão reembolsadas pela Comissão nos termos e em conformidade com os procedimentos actualmente em vigor aplicáveis aos peritos independentes dos Estados-membros da União Europeia. Após a entrada em vigor da presente decisão e no início de cada exercício seguinte, a Comissão enviará à República Eslovaca um pedido de mobilização de fundos correspondente à sua contribuição para o programa nos termos da presente decisão. Essa contribuição será expressa em euros e depositada numa conta bancária em euros da Comissão. A República Eslovaca pagará a sua contribuição de acordo com o seguinte pedido de mobilização de fundos: 11 – – até 1 de Maio, no que respeita à parte financiada pelo seu orçamento nacional, desde que o pedido de mobilização de fundos seja enviado pela Comissão até 1 de Abril ou, o mais tardar, um mês após o envio do pedido, se este for posterior; até 1 de Maio, no que respeita à parte financiada pelo programa PHARE, desde que os montantes correspondentes tenham sido enviados para a República Eslovaca até essa altura ou, o mais tardar, num prazo de 30 dias após o envio desses fundos para a República Eslovaca. Qualquer atraso no pagamento da contribuição dará origem ao pagamento, pela República Eslovaca, de juros sobre o montante remanescente a contar da data de vencimento. A taxa de juros será a taxa aplicada pelo Banco Central Europeu, na data do vencimento, às suas operações em euros, acrescida de 1,5 pontos percentuais. 12 1. 2. FICHA FINANCEIRA DESIGNAÇÃO DA ACÇÃO Participação da República Eslovaca no programa Juventude. RUBRICA ORÇAMENTAL B7-030 Ajuda económica aos países da Europa Central e Oriental associados 6091 Receitas provenientes da participação dos países da Europa Central associados em programas comunitários 3. BASE JURÍDICA Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 149º em conjugação com o nº 2 do seu artigo 300º; Protocolo Adicional do Acordo Europeu com a República Eslovaca que prevê a participação em programas comunitários; Decisão. /2000/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de. de 2000, que estabelece o programa Juventude e, nomeadamente, o seu artigo 11º. 4. 4. 1 DESCRIÇÃO DA ACÇÃO Objectivo geral O Protocolo Adicional do Acordo Europeu com a República Eslovaca prevê a participação deste país em programas comunitários em variados domínios, entre os quais a juventude. A sua participação não só contribuirá para a execução das disposições relativas à cooperação económica e cultural do Acordo Europeu, mas permitirá igualmente à República Eslovaca familiarizar-se com os procedimentos e métodos utilizados nos programas comunitários. A República Eslovaca participa no programa Juventude para a Europa desde 1 de Abril de 1998. Em conformidade com a Comunicação da Comissão “Agenda 2000” de 16. 7. 1997 e com as conclusões do Conselho Europeu do Luxemburgo, a participação da República Eslovaca neste programa integra-se na estratégia de pré- adesão reforçada que presta assistência a este país na preparação da sua futura adesão à União Europeia. O processo de decisão para a abertura dos programas inclui uma decisão do Conselho de Associação entre a União e a República Eslovaca. A decisão do Conselho de Associação de 3 de Março de 1998 que estabelece a participação da República Eslovaca neste programa deixou de vigorar em 31 de Dezembro de 1999. 13 Este novo projecto de decisão do Conselho de Associação tem em vista permitir a prossecução da participação da República Eslovaca e assegurar a continuidade entre o novo programa Juventude e o seu antecessor. À semelhança do primeiro projecto, prevê as condições e as modalidades práticas da participação da República Eslovaca neste programa, nomeadamente no que respeita à sua contribuição financeira. 4. 2 Prazo e disposições para a renovação Até ao termo do programa comunitário em questão, ou seja, até 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 CLASSIFICAÇÃO DAS DESPESAS OU DAS RECEITAS Despesa não obrigatória Dotações diferenciadas Tipo de receitas Uma vez que o artigo 3º do Protocolo Adicional do Acordo Europeu estipula que cabe à própria República Eslovaca cobrir os custos decorrentes da sua participação, este país será convidado a pagar uma contribuição para participar no programa. No entanto, como o mesmo artigo estipula que a Comunidade pode completar a contribuição da República Eslovaca, esta última contribuirá apenas parcialmente a partir do seu orçamento nacional, sendo o montante remanescente retirado do seu programa nacional Phare. Os fundos Phare solicitados serão imputados à rubrica B7-030 e transferidos para a República Eslovaca através de um memorando financeiro separado. Juntamente com a parte proveniente do orçamento nacional da República Eslovaca, estes fundos constituirão a contribuição nacional da República Eslovaca, a partir dos quais efectuará os seus pagamentos com base nos pedidos anuais de mobilização de fundos da Comissão. Depois de paga pela República Eslovaca, a contribuição total será transferida para a rubrica 6091 das receitas orçamentais da União Europeia. 6. TIPO DE DESPESAS OU DE RECEITAS – – – – Subvenção a 100%. Subvenção para financiamento conjunto com outras fontes do sector público e/ou privado. Não existem disposições para o reembolso parcial ou total da contribuição comunitária. No que diz respeito às receitas, a contribuição da República Eslovaca para cobrir os custos da sua participação é inscrita na rubrica 6091. As receitas serão afectadas às rubricas das despesas do programa em causa e, sempre que adequado, às rubricas pertinentes das despesas operacionais. O montante total das receitas previstas é apresentado no ponto 7. 4. 14 7. 7. 1 INCIDÊNCIA FINANCEIRA Modo de cálculo do custo total da acção (relação entre custos unitários e custos totais) Com base no Protocolo Adicional do Acordo Europeu com a República Eslovaca, as disposições orçamentais e financeiras do programa em questão são as seguintes: a contribuição da República Eslovaca tem em conta os seguintes dois elementos: – – as despesas operacionais previsíveis, calculadas com base no orçamento do programa (o projecto de orçamento preliminar para o programa Juventude para 2000), na capacidade de absorção do país estimada e na experiência anterior adquirida com a sua participação no programa Juventude para a Europa. as despesas administrativas previsíveis relativas às reuniões e missões. Numa base estimativa, estas despesas administrativas elevam-se anualmente a 19 000 euros. A República Eslovaca irá utilizar uma parte do seu programa nacional PHARE anual para complementar a dotação do seu orçamento nacional com vista a financiar a sua contribuição para as despesas operacionais. 7. 2 Repartição dos custos 1 343 000 euros para 2000, dos quais 416 200 serão financiados a partir do orçamento nacional da República Eslovaca e 926 800 a partir do programa Phare. 7. 3 Despesas operacionais relacionadas com estudos, peritos, etc. , incluídas na parte B do orçamento pm : até um máximo proporcional às dotações correspondentes nos 15 Estados-membros da União Europeia para programa Juventude, mas dentro dos limites permitidos pela parte da contribuição proveniente do orçamento nacional. 7. 4 Calendário das dotações para autorizações/dotações para pagamentos Montantes a imputar à rubrica B7-030 926 800 euros em 2000 em dotações para autorizações e em dotações para pagamentos As receitas anuais previsíveis são as seguintes: 1 343 000 em 2000, dos quais 1 324 000 para custos operacionais e 19 000 para custos administrativos. 15 8. DISPOSIÇÕES ANTI-FRAUDE Todos os contratos, convenções e compromissos jurídicos da Comissão prevêem a possibilidade de controlos no local a levar a cabo pela Comissão e pelo Tribunal de Contas. Em especial, os beneficiários das acções deverão apresentar relatórios e mapas de despesas, que serão analisados simultaneamente do ponto de vista do conteúdo e da elegibilidade das despesas, em conformidade com o objectivo do financiamento comunitário. As disposições anti-fraude das rubricas orçamentais de base são igualmente aplicáveis a esta rubrica, depois de adaptadas ao caso dos países da Europa Central. 9. 9. 1 ELEMENTOS DE ANÁLISE CUSTO-EFICÁCIA Objectivos específicos e quantificáveis; população alvo A abertura do Programa Juventude à República Eslovaca tem por objectivo conceder a este país as mesmas vantagens de que os Estados-membros da Comunidade beneficiam já. O objectivo essencial da acção comunitária no sector juventude é o de permitir suas europeus potencialidades e darem aso à sua criatividade e sentido de iniciativa para poderem participar plenamente na sociedade e na construção da Europa. Este objectivo baseia- se no estabelecimento gradual de uma zona europeia aberta à juventude. explorarem plenamente todos os cidadãos as a O principal objectivo do programa Juventude é o de contribuir para o processo educativo de todos os jovens através de actividades que complementam as actividades realizadas nos Estados-membros ou levadas a cabo a nível comunitário no domínio da educação e da formação profissional. Os objectivos específicos do programa são os seguintes: – – – – – promover intercâmbios de jovens com idades compreendidas entre os 15 e os 25 anos, residentes num ou em vários Estados-membros; apoiar iniciativas e projectos inovadores de interesse comunitário ou de natureza transnacional, levados a cabo por jovens e para jovens, que lhes permitam desempenhar um papel activo e reconhecido na sociedade e desenvolverem as suas capacidades pessoais, criatividade, espírito de solidariedade e independência; criar condições favoráveis para reuniões de alto nível e assegurar a qualidade de todas as medidas adoptadas ao abrigo do programa; apoiar a formação de líderes da juventude, a fim de permitir aos jovens tirarem partido das acções comuns de alta qualidade relativas aos objectivos gerais do programa; intensificar a cooperação entre os Estados-membros e entre os Estados- membros e a Comissão, através de intercâmbios de experiências e de iniciativas comuns a nível comunitário, apoiando os esforços envidados pelos Estados-membros no sentido da melhoria da qualidade dos serviços e das 16 medidas destinadas aos divulgação dos objectivos do programa junto dos jovens; jovens, designadamente através de acções de – reforçar o espírito de solidariedade, promover a participação activa e a integração dos jovens na sociedade e fomentar a aquisição de novas competências pelos jovens através de uma experiência de aprendizagem informal mediante a participação nas actividades transnacionais do Serviço Voluntário Europeu em prol das comunidades locais. 9. 2 Justificação da acção – Necessidade de assistência financeira da Comunidade Dado o custo elevado da participação no programa e a situação orçamental precária da República Eslovaca, a assistência do PHARE é essencial. – Modalidades de intervenção Com uma contribuição do orçamento nacional, completada por uma dotação PHARE, a participação da República Eslovaca no programa permitirá aos cidadãos eslovacos cooperarem com os seus parceiros nos Estados-membros que actualmente fazem parte da União Europeia. A integração de cidadãos eslovacos nas redes comunitárias constituirá uma contribuição decisiva na preparação da República Eslovaca para a futura adesão à União. – Principais factores de incerteza que podem afectar os resultados específicos da acção Os projectos serão seleccionados em função de critérios qualitativos, pelo que o seu impacto real apenas poderá ser avaliado com base na capacidade das organizações da República Eslovaca para responderem aos convites à apresentação de propostas lançados pela Comissão no âmbito do programa. 9. 3 Acompanhamento e avaliação da acção Os procedimentos de acompanhamento e avaliação incluídos no programa Juventude (nomeadamente no que respeita à avaliação, como previsto na decisão que estabelece o programa) irão cobrir igualmente as acções financiadas em prol de beneficiários eslovacos. 10. DESPESAS ADMINISTRATIVAS (PARTE A DA SECÇÃO III DO ORÇAMENTO GERAL A mobilização efectiva dos recursos administrativos necessários resultará da decisão anual da Comissão relativa à repartição dos recursos, tendo em conta nomeadamente os efectivos e os montantes adicionais que tenham sido autorizados pela Autoridade Orçamental. 17 10. 1 Impacto no número de postos de trabalho Tipos de postos de trabalho Efectivos a designar para a gestão da acção Fonte Duração Postos perma nentes Postos temporários Recursos existen tes na DG ou serviço em causa Recursos adicio nais 2000-2006 Funcionários ou pessoal temporário A B C Outros recursos Total 1 1 1 1 10. 2 Incidência financeira global dos recursos humanos Montantes Método de cálculo (custos totais para o período 2000-2006) EUR Funcionários (*) 756 000 1 homem x 7 anos x 108 000 Pessoal temporário Outros recursos Total 756 000 (*) Através da utilização dos recursos existentes necessários à gestão da operação (cálculo baseado nos Títulos A1, A2, A4, A5 e A7) 10. 3 Aumento de outras despesas administrativas decorrentes da acção EUR Rubrica orçamental Montantes Método de cálculo (custo anual da acção) A 7010 –missões 3 000 1100 euros x 3 missões anuais A 7031 – comités 4 000 Despesas de deslocação e ajudas de custo para dois participantes em duas reuniões de dois dias A 7030 - outras reuniões 8 000 Despesas de viagem e ajudas de custo para dois participantes em quatro reuniões de dois dias TOTAL 4 000 19 000 Despesas de viagem e ajudas de custo para 1 perito para participar em quatro reuniões de dois dias As despesas acima referidas serão suportadas pelas receitas (artigo 4º, nº 2, terceiro travessão, do regulamento financeiro) recebidas pela República Eslovaca (ver pontos 5. 3 e 7. 4 da ficha financeira). 18