title: Opinion of the Economic and Social Committee on: - the 'Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council on the implementation of a training programme for professionals in the European audiovisual programme industry (MEDIA - Training) (2001-2005)', and - the 'Proposal for a Council Decision on the implementation of a programme to encourage the development, distribution and promotion of European audiovisual works (MEDIA Plus - Development, Distribution and Promotion) (2001-2005)'

eurovoc_concepts:
EU programme
audiovisual industry
audiovisual production
cultural policy
programmes industry
vocational training

formats: html pdf print

text: C 168/8 EN Official Journal of the European Communities 16. 6. 2000 Opinion of the Economic and Social Committee on: — the ‘Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council on the implementation of a training programme for professionals in the European audiovisual programme industry (MEDIA — Training) (2001-2005)’, and — the ‘Proposal for a Council Decision on the implementation of a programme to encourage the development, distribution and promotion of European audiovisual works (MEDIA Plus — Development, Distribution and Promotion) (2001-2005)’ (2000/C 168/03) On 6 March 2000 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 262 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposals. The Section for Transport, Energy, Infrastructure and the Information Society, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 6 April 2000. The rapporteur was Mr Herna´ndez Bataller. At its 372nd plenary session of 27 April 2000 the Economic and Social Committee adopted the following opinion with 111 votes in favour and one abstention. 1. Introduction 1. 1. The industries connected with the information society, particularly the audiovisual industry, are one of the sectors in the European Union with the greatest potential for growth. Studies estimate that revenues in this market will increase by 70 % by 2005, an increase which could give rise to the creation of more than 300 000 highly skilled jobs over this period alone (1). 1. 2. Digitalisation, interactivity and technological conver- gence are profoundly changing the traditional audiovisual industry as a result of the emergence of new forms of design, production and distribution using new agents, new content and services and new, direct and derived modes of exploiting works. these changes are complementary to, 1. 2. 1. Moreover, rather than a substitute for, more traditional forms. In addition to the accelerating growth of digital television and new applications like on-line services, interactive television, video- on-demand (VOD) and electronic dissemination in cinemas, growth is also occurring in more traditional segments of supply like the sale of videos and the production and showing of cinematic works. 1. 2. 2. Against this background, the production of audiovis- ual content can be seen as a major added-value sector for the 21st century, potentially capable of promoting the develop- ment of a competitive European industry and, ultimately, economic growth in the European Union. (1) Study carried out for the Commission by Norcontel Ltd, Economic Implications of New Communications Technologies on the Audiovisual Markets, final report, 15 April 1997. 1. 3. But if the audiovisual content industry is going to be able to fulfil its role of economic and entrepreneurial engine, it will be necessary to tackle appropriately certain basic challenges of a structural nature. These are in some cases challenges facing the whole of the industry, such as diminishing revenue from each showing (with greater fragmentation of the audience) and the effective internationalisation of means of exploitation; in other cases, however, they are specifically European weaknesses: — The fragmentation of national and regional markets, which impedes the transnational movement of programmes in Europe. — The low level of investment in the planning and execution of audiovisual projects, which in turn diminishes the profitability of works and reduces the capacity for future investment. — The insufficient capitalisation of companies which weakens their international development strategy. 1. 4. The European audiovisual content industry is weak. It is not yet able to withstand growing international competition; this makes it necessary to draw up financing strategies concentrating on boosting international development, inte- gration, distribution and marketing capacity. It is essential that governments support these initiatives by means of specific and complementary financial measures aimed at increasing the product range, particularly in the most innovative segments of the market. The quality of European production — thanks to more effective training — and the capacity to establish a position in a global market, thus increasing market share, can increase European audiovisual content producers’ share of the industry’s revenues. 16. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 168/9 the current and future implications of 1. 5. Since 1997 the Commission has been engaged in a detailed study of its audiovisual policy in order to take account the advent of of the digital age. These activities have included the Media II programme (1), the remarks and contributions received in response to the report from the High-Level Group on Audiovis- ual Policy (2) and the consultation of professional circles carried out by the Commission at the conferences held in Birmingham (April 1998) and Helsinki (September 1999), as well as the Green Paper on the convergence of the telecommunications, media and information technology sectors (3). 2. Commission proposal 2. 1. The aim of the Commission proposal for the Media Plus programme is to establish optimum conditions based on a coherent strategy and with clear objectives so as to continue to help alleviate the problems identified by the European audiovisual industry, enabling players to occupy an optimum position in the new markets. The approach adopted to supporting European 2. 1. 1. players must be pragmatic and must be adapted to the needs of the audiovisual market, with particular attention for structural measures. It also has to boost the added value associated with the common European area and the cultural and national diversity of the Member States. 2. 1. 2. In the light of the above, the following are needed: — An information and monitoring system for the new needs and developments of the audiovisual market, together with the exchange of experience between the Member States in order to establish effective synergies. — Emphasis on transnational dissemination of European audiovisual works, both within and outside the European Union. — Complementarity and coherence with other Community measures following a common strategy, such as the education and training programmes, the support pro- grammes for SMEs and information society technologies, the e-Europe initiative (4), the User-friendly information society programme of the 5th Framework Programme for (1) ESC Opinion on the proposal for a Council Decision on the implementation of a training programme for professionals in the European audiovisual programme industry (Media II — Training) OJ C 256, 2. 10. 1995. (2) The Digital Age: European Audiovisual Policy, report of the High- Level Group on Audiovisual Policy, Luxembourg, 1998. (3) COM(97) 623 final and COM(1999) 108 final; ESC Opinion, OJ C 214, 10. 7. 1998; the conclusions of the Birmingham and Helsinki conferences are available at the following web sites: http://europa. eu. int/eac and http://presidency. finland. fi. (4) e-Europe — an information society for all, COM(1999) 687 final. Research and Technological Development (5), the INFO 2000 and MLIS programmes, other training programmes like Socrates and Leonardo, collaboration with institutions like Eureka (6) etc. — The desired complementarity with policies implemented at national and regional level, with greater consideration for the specific needs of the industries in countries with lower audiovisual capacities and/or restricted geographic and linguistic area. — The application of aid at those stages of the audiovisual chain where intervention can bring greater added value (mainly at the beginning and end of the production process). — The appropriate and systematic evaluation of aid, together with suitable adjustments and greater use of automatic support mechanisms based on market performance. — The carrying out of pilot projects which, having achieved convincing results, will make it possible to adapt the programme’s main aid mechanisms immediately (7). — The extension of cooperation with third countries which share the European Union’s objectives in terms of audiovis- ual content policy. Like the Media II programme, the activities provided 2. 2. for under the MEDIA Plus programme concentrate aid on two different areas of activity: education and vocational training (Article 150 of the Treaty) and industry (Article 157 of the Treaty) (8), which includes project development, production, distribution, marketing and promotion. 2. 2. 1. To this end two proposals for Council decisions have been drawn up, the aim of which is the application of a policy geared to market characteristics and to optimising the advantages which the European audiovisual content industry can derive from technological progress. 2. 2. 2. The financial aid arrangements will be periodically reviewed and adjusted. On the basis of these reviews, the Commission may propose complementary activities for both instruments. (5) ESC Opinion on the fifth framework programme for research and technological development (1998-2002), OJ C 407, 28. 12. 1998. (6) Audiovisual Eureka is a pan-European intergovernmental organis- ation established in 1989 with the aim of promoting the European audiovisual industry. It has 35 members (the Member States, the European Commission and the Council of Europe with associated member status). (7) OJ C 343, 11. 11. 1998, pp. 10 to 16. (8) The Media II programme was also based on two Council Decisions: in the field of training (Article 127 of the Treaty) the programme was implemented by Council Decision 95/564/EC of 22 December 1995, OJ L 321, 30. 12. 1995, p. 33); in the field of development and distribution (Article 130 of the Treaty), the programme was implemented by Council Decision 95/563/EC of 10 July 1995, OJ L 321, 30. 12. 1995, p. 25. C 168/10 EN Official Journal of the European Communities 16. 6. 2000 In the field of training (Media Training), the measures 2. 3. proposed are mainly aimed at: 3. General comments — application of the new technologies to the production and distribution of audiovisual programmes with a high artistic value and a strong commercial potential; — exploitation of the development potential of the European and international market; — economic management at European and international level, including the legal aspects, financing of production, marketing and distribution; — writing techniques, in particular for interactive programs intended for the new means of electronic dissemination. The development and production of high-quality 2. 4. audiovisual programmes capable of generating substantial income on a growing number of media calls for considerable investment. Media Plus support must start at the stage of to preparing the projects through adequate development determine the feasibility of the project, the expected profita- bility of the work in the light of the cost of its production, and its commercial potential. This process, which is widespread in other sectors of industry, remains too restricted in the case of audiovisual works and often leads to the production of projects of limited economic viability. 2. 5. The support for distribution and marketing is the most important chapter of the action in the framework of the proposed Media Plus programme, as it directly concerns the amortisation and profitability of the investment which is essential to ensure that European audiovisual content occupies a solid position in the market. This requires the creation, and above all, exploitation of catalogues of works, such as cinema films, drama, documentaries and cartoons which can be used and reused through different channels and in different formats. The specific aims of aid to promotion are in general 2. 6. similar to those for aid to distribution. However, the mechan- isms complementary to those established for distribution aim at improving access to European and international markets for European works and programmes. 2. 7. The measures implemented under the development, distribution and promotion chapter must comply with the competition provisions of the Treaty, especially the rules on state aid. The Committee supports the Commission proposal 3. 1. which contains complementary measures to promote the dissemination of the common cultural heritage, although it feels that: — the financial resources earmarked for the Media Plus programme are insufficient to achieve the ambitious objectives set. The Committee therefore suggests that funding be increased. Market mechanisms in the sector are inadequate in some areas, given that the European financial sector generally does not participate in investment by the audiovisual sector, being unwilling to run risks in these sectors; — this fact should be highlighted in the proposal, given that the promotion of our cultural identity is involved; — it would be helpful if the sector were to have access to more data on the evaluation of previous programmes, as the existing data is inadequate; — priority should in particular be assigned to technological development and innovation, as well as to improved distribution of funds; — The Commission should set up a European information society agency which would help coordinate the various multimedia convergence initiatives. 3. 2. Thus there exists a real need for the adoption of this proposal, first because of the added value its adoption will bring, and also because it will encourage the free movement across national frontiers of audiovisual works, strengthening and improving the competitiveness of the European audiovis- ual production industry as well as knowledge of the European cultural identity, all of which fully justifies Community inter- vention in this field. 3. 3. However, the Committee regrets that the proposal has not taken account of the fact that the importance of the European audiovisual industry does not derive exclusively from its entrepreneurial dimension, but also from its role as a vehicle for the promotion of our culture and democratic values. 3. 3. 1. The recognition of the cultural dimension of the audiovisual industry, which has a unique product, explains the approach to the audiovisual media traditionally followed in Europe of aiming to strike a balance between: — on the one hand, the right to freedom of expression and information, which is inseparable from any democratic society, and — on the other hand, the defence of the general interest, the principle underlying the protection of minors, the fight against racism and xenophobia, the safeguarding of the right to privacy, the development of social cohesion and the guaranteeing of pluralism, among other objectives. 16. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 168/11 3. 4. The proposal should evaluate the jobs which could be generated by its application. The audiovisual sector has strong growth potential in this area, and the Commission, in formulating and applying Community policies and measures, should always take account of the objective of achieving a high level of employment. As for aid for training, this should be an instrument 3. 5. for promoting coordination between vocational training centres and universities, thus avoiding the danger of excessive dispersal of aid. The ESC hopes that operational criteria will be established ensuring that maximum use is made of the programmes and the corresponding financial resources, with greater emphasis being placed on education of young people. 3. 5. 1. At all events, it is considered important that there be an effective and lasting interconnection at European level in order to between training centres and interested firms, ensure a balance between basic and specialised training, thus underpinning the development of on-going training of audiovisual professionals, and exploiting opportunities for: — distance learning using new technologies and applying these to the production of audiovisual works; — innovative approaches to education offered by the new technologies, especially digital technology. the European audiovisual industry, promote the work of European audiovisual-sector firms and especially improve access to the market for independent firms. It also considers essential all measures which improve public access to the European audiovisual heritage by means of digitalisation and interconnection at European level, particularly educational measures. In principle, the ESC considers that emphasis should be placed more on the development of audiovisual works than on distribution and promotion. 3. 6. 1. The proposed cooperation measures between broad- casters should be developed, particularly activities involving specialised bodies, such as audiovisual Eureka, in order to implement joint measures that meet the programme objectives in the field of promotion. 3. 6. 2. Pilot projects should be developed in the framework of e-Europe in order to harmonise and coordinate all invest- ment support measures in the audiovisual sector and exploit existing synergies between different aid mechanisms. The Committee reiterates the need for reports which are sufficiently detailed to enable the results so far achieved with the various instruments for promoting the audiovisual industry to be evaluated; the reports should be submitted for consideration by the other Community institutions and bodies. 3. 5. 2. Suitable vocational training measures can improve the capacity for vocational integration and retraining, encour- age the entrepreneurial spirit, especially by means of measures to stimulate technological innovation in favour of SMEs, and promote equality of opportunity between operators, at the same time as exploiting European cultural and linguistic diversity via the adoption of this kind of complementary measure. 3. 6. 3. The Committee welcomes the plans to provide for effective coordination with measures undertaken in the field of new technologies, in particular those provided for in the Fifth Framework Programme, as it is essential that the Community product be of high quality in order to justify the confidence to undertake research under the Framework Programme. At all events, every effort must be made to ensure that training is geared to actual realities, with the main stress being placed on education of young people. 3. 6. 4. Effective incentive mechanisms need to be estab- lished for the financing of enterprises presenting groups of projects, with preference for automatic aid systems ensuring maximum transparency. 3. 5. 3. The ESC proposes that the Commission include measures for the active promotion of greater participation by women in the implementation of the training programme, ensuring that women are in future better represented in the sector as this will encourage the sector’s development. As for measures to stimulate the development, distri- 3. 6. bution and promotion of audiovisual works, the Committee considers it necessary to create more favourable conditions for 3. 6. 5. The ESC considers that priority should be given to products which can be marketed commercially over an extended period in various markets. With regard to the distribution of programmes, the Committee favours the pro- motion of subtitling, thus seeking a balance between respect for the integrity of the work, cultural variety, cost optimisation and audience preferences; subtitling and dubbing should be used in a complementary way, as technology is making the striking of such a balance increasingly practicable. C 168/12 EN Official Journal of the European Communities 16. 6. 2000 4. Finally, the Committee regrets that the Commission has not been more ambitious, from the financial and added value points of view, in the objectives set for the programme, specifically: — the Committee reiterates that, in order to act in a more tangible way in the cultural field and promote the European cultural identity, giving it a political dimension, user awareness and information will be required as well as services to industry and the Member States. To this end, the Commission should set up a European Information Society Agency which would help coordinate the various initiatives in the field of multimedia convergence. — This agency, proposed by the ESC on the basis of the Oulu Declaration, could be an effective and non-bureaucratic channel for financing, cooperation and coordination in the various areas, spanning the whole production-distribution chain, providing a distinctive European ‘label’ and making combined use of the financing instruments provided. — other promotion instruments should be established in the audiovisual sector, such as the Guarantee Fund, the establishment of which has been proposed by the Com- mission but which is currently blocked. Brussels, 27 April 2000. The President of the Economic and Social Committee Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Ehdotus: neuvoston päätös Liettuan osallistumista yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmaan koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
EU programme
Lithuania
project evaluation
young person

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 27. 04. 2000 KOM(2000) 253 lopullinen 2000/0102 (ACC) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Liettuan osallistumista yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmaan koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta (komission esittämä) PERUSTELUT Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa käynnistetyn laajentumisprosessin merkityksen. Myös vuonna 1997 määritelty vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia on vahvistettu uudelleen niin, että 13 ehdokasmaan osallistuminen yhteisön ohjelmiin on tärkeä osa strategiaa. Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) kymmenen ehdokasmaan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin kunkin maan Eurooppa-sopimuksessa. Eurooppa-sopimusten mukaisesti määrätään assosiaationeuvostot määrittävät ja yksityiskohtaiset säännöt. kunkin maan osallistumista koskevat ehdot Kaikki KIE-maat ovat osallistuneet vuonna 1999 yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskeviin ohjelmiin eli Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen sekä Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. Eräät maista ovat osallistuneet ohjelmiin jo vuodesta 1997, toiset vuodesta 1998 tai 1999. Maiden osallistuminen kyseisiin osa ohjelmiin kehitystä. niiden Assosiaationeuvostojen päätösten, joissa säädettiin ohjelmiin osallistumisen järjestelyistä, voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999, kuten myös itse ohjelmia koskevien päätösten voimassaolo. valmistelevaa liittymistä tärkeä ollut on Leonardo da Vinci -ohjelman toinen vaihe, Sokrates-ohjelman toinen vaihe ja uusi Nuoriso- ohjelma ovat jatkoa edellisille ohjelmille. Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toista vaihetta koskevissa päätöksissä säädetään, että KIE-maat voivat osallistua ohjelmiin. Vastaava säännös sisältyy luonnokseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta, jonka hyväksymismenettely on kesken. Kaikki KIE-maat ovat vahvistaneet halukkuutensa osallistua uusiin ohjelmiin vuodesta 2000 alkaen ja rahoittaa osallistumistaan osittain omasta kansallisesta talousarviostaan ja osittain ja 13. niille myönnettävillä vuotuisilla Phare-määrärahoilla. Kuten Luxemburgissa 12. joulukuuta 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä todettiin, näiden maiden itse rahoittamat osuudet ovat tasaisesti kasvamassa. Koska ohjelmat ovat luonteeltaan kansainvälisiä, on kaikkien osapuolten edun mukaista, että ohjelmien ensimmäisen vaiheen aikana aloitettuja toimia voitaisiin jatkaa keskeytyksettä ohjelmien seuraavissa vaiheissa tai asiaa koskevissa uusissa ohjelmissa. Jotta KIE-maat voisivat osallistua näihin uusiin ohjelmiin niiden alusta alkaen, komissio on tehnyt ehdotukset kahdeksi kunkin assosiaationeuvoston päätökseksi, joista toinen koskee jo voimassa olevia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia ja toinen Nuoriso-ohjelmaa. Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevat ehdotetut päätökset voitaisiinkin tehdä ensin ja Nuoriso-ohjelmaa koskevat päätökset heti, kun itse ohjelmaa koskeva päätös tulee voimaan. Ehdotettujen assosiaationeuvostojen päätösluonnosten pääkohdat ovat seuraavat: • KIE-maiden osanottajien esittämiin hankkeisiin ja aloitteisiin sovelletaan samoja kyseisiä ohjelmia koskevia ehtoja, sääntöjä ja menettelyitä kuin jäsenvaltioihin erityisesti hakemusten tekemisen ja hankkeiden esittämisen, arvioinnin ja valinnan, ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien kansallisten rakenteiden tehtävänjaon sekä ohjelmiin osallistumisen valvontaan liittyvien toimien osalta. 2 • KIE-maat maksavat vuosittaisen rahoitusosuuden ohjelmista assosiaationeuvostojen päätösten mukaisesti. Rahoitusosuutta ei palauteta KIE-maille, jos tulokset eivät vuoden päättyessä vastaa maksettua osuutta. • Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti KIE-maat kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta. • Päätöksiä sovelletaan ohjelmien keston ajan, ja ne tulevat voimaan päivänä, jona ne tehdään. Assosiaationeuvostojen päätösten mahdollisimman pikainen tekeminen antaisi ehdokasmaille mahdollisuuden jatkaa integroitumistaan yhteisön verkostoihin ja muihin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoalan toimintoihin niiden keskeytymättä. Näin ollen neuvostoa pyydetään hyväksymään liitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi Liettuan koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta. Nuoriso-toimintaohjelmaan osallistumista yhteisön 3 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Liettuan osallistumista yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmaan koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehty Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1998. Eurooppa-sopimuksen 110 artiklan ja liitteen XX mukaisesti Liettua voi osallistua erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muuhun toimintaan yhteisön puiteohjelmiin, erityisesti nuorisoalalla, ja assosiaationeuvosto päättää Liettuan näihin toimiin osallistumisen ehdoista ja edellytyksistä. 30 päivänä lokakuuta 1998 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 2/981 voimaantulon jälkeen Liettua on osallistunut Nuorten Eurooppa -ohjelmaan 1 päivästä marraskuuta 1998. Yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta. 2000 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o …/2000/EY2 ja erityisesti sen 11 artiklan mukaan Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua tähän ohjelmaan Eurooppa- sopimuksissa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti, 1 2 EYVL L 307, 17. 11. 1998, s. 15. EYVL L …, … 2000, s. [sovittelukomitean päätös 29 helmikuuta 2000]. 4 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan Eurooppa- sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Liettuan osallistumista yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmaan, on liitteenä oleva luonnos assosiaationeuvoston päätökseksi. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 5 Luonnos: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o …/ 2000, tehty. , Liettuan osallistumista yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmaan koskevista ehdoista ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan Eurooppa-sopimuksen3 ja erityisesti sen 110 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Eurooppa-sopimuksen 110 artiklan ja liitteen XX mukaisesti Liettua voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muuhun toimintaan erityisesti nuorisoalalla. Kyseisen artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää Liettuan näihin toimiin osallistumisen ehdoista ja edellytyksistä. 30 päivänä lokakuuta 1998 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 2/984 voimaantulon jälkeen Liettua on osallistunut Nuorten Eurooppa -ohjelmaan 1 päivästä marraskuuta 1998 ja on ilmaissut haluavansa osallistua uuteen Nuoriso-ohjelmaan, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla ’Nuoriso-ohjelma’, Liettua osallistuu yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmaan, liitteissä I ja II vahvistettujen ehtojen mukaisesti; liitteet ovat tämän päätöksen erottamaton osa. jäljempänä Tätä päätöstä sovelletaan Nuoriso-ohjelman keston ajan 1 päivästä tammikuuta 2000. 2 artikla 3 4 EYVL L 51, 20. 2. 1998, s. 3. EYVL L 307, 17. 11. 1998, s. 15. 6 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona assosiaationeuvosto tekee sen. Tehty Brysselissä Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 7 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. LIITE I Ehdot Liettuan osallistumiselle Nuoriso-ohjelmaan toimintaan kyseisestä Liettua osallistuu Nuoriso-ohjelman, yhteisön toimintaohjelmasta. 2000 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o. /2000/EY määriteltyjen tavoitteiden, perusteiden ja määräaikojen mukaisesti sekä siinä säädettyjä menettelyjä noudattaen, jollei tässä päätöksessä toisin säädetä. jäljempänä ’ohjelma’, Nuoriso-ohjelmasta tehdyn päätöksen 5 artiklan ehtojen sekä jäsenvaltioiden ja komission kyseisen ohjelman kansallisten toimistojen velvollisuuksiin liittyvien komission antamien säännösten mukaisesti Liettuan on luotava tarkoituksenmukaiset jotta ohjelman toimien toteutusta voidaan hallinnoida koordinoidusti rakenteet, toimenpiteet kansallisella varmistaakseen tarvittavat ja jonka toimintaan ohjelmasta asianmukaisen rahoituksen kyseiselle toimistolle, annetaan avustuksia. Liettuan on toteutettava kaikki muut toimet taatakseen ohjelman tehokas toiminta kansallisella tasolla. toteutettava tarpeelliset tasolla, Voidakseen osallistua ohjelmaan Liettua maksaa vuosittain osuuden Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liitteessä II esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Ohjelmassa tapahtuvien muutosten tai Liettuan valmiuksien kehittymisen huomioon ottamiseksi mukauttaa on rahoitusosuutta, jotta talousarvion tasapaino säilyisi vakaana ohjelmaa täytäntöön pantaessa. assosiaatiokomitealla tarvittaessa valtuudet Osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin ja yksityishenkilöihin. liettualaisten järjestöjen täyttävien laitosten, Komissio voi ottaa huomioon myös riippumattomia säännösten mukaisesti avustamaan komissiota hankkeiden arvioinnissa. asiantuntijat nimittäessään asiantuntijoita ohjelmasta tehdyn päätöksen asiaa koskevien liettualaiset Ohjelman yhteisöulottuvuuden varmistamiseksi hankkeissa ja toimissa on oltava mukana vähintään yksi kumppani jostakin yhteisön jäsenvaltiosta, jotta sille voidaan myöntää yhteisön rahoitustukea. Hajautetusti hallinnoitaviin toimiin sekä 2 kohdan mukaisesti perustettavan kansallisen toimiston toimintaan annettavaan rahoitustukeen Liettualle osoitetaan varoja yhteisön tasolla päätettävän ohjelman vuotuisen talousarviojakauman sekä Liettuan toimintaan myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärä on 50 prosenttia kansallisen toimiston toimintaohjelman talousarviosta. perusteella. Kansallisen rahoitusosuuden toimiston ja Liettua tekevät olemassa olevien säädösten rajoissa Yhteisön jäsenvaltiot kaikkensa helpottaakseen nuorten ja muiden edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Liettuassa ja yhteisön jäsenvaltioissa heidän osallistuessaan tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan. 8 8. 9. 10. 11. 12. 13. Liettua ei sovella tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimien yhteydessä käytettäviksi tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin välillisiä veroja, tulleja, tuonti- ja vientikieltoja tai -rajoituksia. Euroopan yhteisöjen komissio ja Liettua seuraavat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Liettuan osallistumista ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen komission ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman seurantaa ja arviointia siitä tehdyn päätöksen 13 artiklan nojalla. Liettua toimittaa komissiolle tarvittavat kertomukset yhteydessä määräämiin erityistoimiin. osallistuu muihin yhteisön tässä ja tai näiden tekemissä Yhteisön varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti liettualaisten tahojen kanssa tehdyissä sopimuksissa on määrättävä komission tai tilintarkastustuomioistuimen tekemistä tai niiden valtuuttamasta valvonnasta ja tilintarkastuksista. Tilintarkastuksia voidaan tehdä kyseisten tahojen yhteisöä kohtaan oleviin sopimusvelvoitteisiin liittyvien tulojen ja menojen valvomiseksi. Asianomaisten Liettuan viranomaisten on yhteistyön ja molemminpuolisen edun nimissä annettava kohtuulliseksi ja mahdolliseksi katsottavissa määrin apua tällaisen valvonnan ja tarkastusten suorittamisessa siten kuin kussakin tilanteessa on tarpeen tai hyödyllistä. Jäsenvaltioiden ja komission Nuoriso-ohjelman kansallisiin toimistoihin liittyviä velvollisuuksia koskevia komission antamia säännöksiä sovelletaan Liettuan, komission ja Liettuan kansallisen toimiston välisiin suhteisiin. Jos Liettuan kansallisen toimiston todetaan syyllistyneen väärinkäytöksiin, laiminlyönteihin tai petoksiin, Liettuan viranomaiset ovat vastuussa varoista, joita ei saada takaisin. Liettuan edustajat osallistuvat tarkkailijoina ohjelmakomitean kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Nuoriso-ohjelmasta tehdyn päätöksen 8 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen soveltamista. Liettuan edustajat eivät ole läsnä komitean kokouksissa muita asioita käsiteltäessä eivätkä äänestyksissä. Hakemusmenettelyihin, sopimuksiin, annettaviin kertomuksiin ja muihin ohjelman hallinnollisiin järjestelyihin liittyvässä komission kanssa käytävässä yhteydenpidossa käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. lopettaa tämän päätöksen mukaisen toiminnan milloin Yhteisö ja Liettua voivat tahansa aikaisemmin. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä lopettamishetkellä, jatketaan, kunnes ne saadaan päätökseen tässä päätöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti. ilmoittamalla asiasta kirjallisesti kaksitoista kuukautta 9 1. 2. LIITE II Liettuan rahoitusosuus Nuoriso-ohjelmasta Voidakseen osallistua Nuoriso-ohjelmaan Liettua maksaa vuonna 2000 Euroopan unionin talousarvioon 699 000 euron rahoitusosuuden. Assosiaationeuvosto päättää Liettuan ohjelmaan seuraavina vuosina maksamasta rahoitusosuudesta vuoden 2000 kuluessa. rahoitusosuuden edellä mainitun Liettua maksaa kansallisesta talousarviostaan ja osittain Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmastaan. Jollei Phare-ohjelman erillisestä ohjelmointimenettelystä muuta johdu, pyydetyt Phare- varat siirretään Liettualle erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä varat muodostavat yhdessä Liettuan kansallisesta tulevan osan kanssa Liettuan talousarviosta josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten kansallisen rahoitusosuuden, rahoituspyyntöjen mukaisesti. osittain 3. Phare-varoja pyydetään seuraavan aikataulun mukaisesti: – 340 000 euroa Nuoriso-ohjelman rahoitusosuuteen vuonna 2000. Loppuosa Liettuan rahoitusosuudesta maksetaan maan kansallisesta talousarviosta. 4. Ohjelmaan sovelletaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta erityisesti Liettuan rahoitusosuuden hallinnoinnin osalta. Komissio suorittaa Liettuan edustajien ja asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut, jotka aiheutuvat osallistumisesta tarkkailijoina liitteessä I olevassa 11 kohdassa tarkoitetun komitean työskentelyyn tai muihin ohjelman täytäntöönpanoon liittyviin kokouksiin, samoin perustein ja samojen menettelyjen mukaisesti kuin kulloinkin on voimassa Euroopan unionin jäsenvaltioiden valtiosta riippumattomien järjestöjen asiantuntijoiden osalta. 5. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Liettuaa maksamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat ohjelman osalta. Rahoitusosuus ilmoitetaan euroina, pankkitilille. ja se maksetaan komission euromääräiselle Liettua maksaa rahoitusosuutensa rahoituspyynnön mukaisesti: – – viimeistään 1 päivänä toukokuuta sen kansallisesta talousarviosta rahoitettavan osuuden osalta edellyttäen, että komissio lähettää rahoituspyynnön viimeistään tai viimeistään kuukauden kuluttua rahoituspyynnön 1 päivänä huhtikuuta, lähettämisestä, jos tämä tapahtuu myöhemmin, viimeistään 1 päivänä toukokuuta Phare-ohjelmasta rahoitettavan osuuden osalta edellyttäen, että vastaavat määrät on toimitettu Liettualle tähän mennessä, tai 30 päivän kuluessa kyseisten varojen toimittamisesta Liettualle. 10 rahoitusosuuden maksu viivästyskorkoa Jos maksamattomasta määrästä käytetään eräpäivänä voimassa olevaa Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. alkaen. Viivästyskorkona Liettua maksaa eräpäivästä viivästyy, 11 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Liettuan osallistuminen Nuoriso-ohjelmaan. 2. BUDJETTIKOHDAT B7-030 Taloudellinen tuki Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille maille. 6091 Tulot Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus 300 artiklan 2 kohdan kanssa. ja erityisesti sen 149 artikla yhdessä Liettuan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. kanssa tehty Eurooppa-sopimus (110 artikla), jossa määrätään Yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta. 2000 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o. /2000/EY ja erityisesti sen 11 artikla. 4. 4. 1 TOIMENPITEEN KUVAUS Toimenpiteen yleistavoite Liettuan Liettuan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin useilla eri aloilla, joihin kuuluu myös nuorisoala. Eurooppa-sopimuksessa määrätään tehdyssä kanssa Sen lisäksi, että osallistuminen edistää Eurooppa-sopimusten taloudellista yhteistyötä ja kulttuuriyhteistyötä koskevien määräysten täytäntöönpanoa, se antaa Liettualle mahdollisuuden tutustua yhteisön ohjelmissa noudatettaviin menettelyihin ja menetelmiin. Liettua on osallistunut Nuorten Eurooppa -ohjelmaan 1. marraskuuta 1998 alkaen. Komission 16. heinäkuuta 1997 antaman ”Agenda 2000” -tiedonannon ja Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti Liettuan osallistuminen tähän ohjelmaan on ollut osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, jolla tuetaan maan valmisteluja tulevaa Euroopan unioniin liittymistä varten. Ohjelmiin osallistumiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja Liettuan assosiaationeuvoston päätöstä. Liettuan tähän ohjelmaan osallistumisesta 30. lokakuuta 1998 tehdyn assosiaationeuvoston päätöksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999. 12 Tämän uuden assosiaationeuvoston päätösluonnoksen tavoitteena on mahdollistaa Liettuan osallistuminen ohjelmaan tämän jälkeenkin sekä uuden Nuoriso-ohjelman ja sen edeltäjän välisen jatkuvuuden varmistaminen. Kuten aiemmassa päätöksessä, siinä säädetään erityisesti Liettuan rahoitusosuuteen liittyvistä edellytyksistä sekä ohjelmaan osallistumisen käytännön järjestelyistä. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Kyseisen yhteisön ohjelman loppuun asti eli 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot Jaksotetut määrärahat Oletettu tulolaji vastaa että Liettua 110 artiklassa määrätään, itse Eurooppa-sopimuksen osallistumisestaan aiheutuvista kustannuksista, joten sitä pyydetään maksamaan rahoitusosuus ohjelmaan osallistumisesta. Koska mainitun artiklan mukaan yhteisö voi täydentää Liettuan rahoitusosuutta, Liettuan on maksettava vain osa kansallisesta Phare-ohjelman talousarviostaan. maakohtaisesta ohjelmasta. Tarvittavat Phare-varat kirjataan kohtaan B7-030 ja siirretään Liettualle erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä varat muodostavat yhdessä Liettuan kansallisesta talousarviosta tulevan osan kanssa Liettuan kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. Kun Liettua on maksanut koko osuuden, siirretään EU:n talousarviosaatavien alamomentille 6091. rahoitusosuudesta Loppuosa otetaan se 6. MENO-/TULOLAJI – – – – tuen osuus 100 % yhteisrahoitus julkisen tai yksityisen sektorin muiden tulolähteiden kanssa Yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisinmaksusta ei ole määräyksiä. Tulojen osalta Liettuan osuus sen osallistumiskulujen kattamisesta kirjataan alamomentille 6091. Tulo kohdistetaan kyseessä olevan ohjelman menojen alamomenteille ja tarvittaessa käyttömenojen alamomenteille. Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan kohdassa 7. 4. 13 7. 7. 1 RAHOITUSVAIKUTUKSET Toimenpiteen yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja Liettuan kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen mukaiset kyseisen ohjelman rahoitus- ja talousarviojärjestelyt ovat seuraavat: Liettuan rahoitusosuudessa otetaan huomioon kaksi osatekijää: – ennakoitavissa olevat joiden laskentaperusteena ovat ohjelman määrärahat (Nuoriso-ohjelman vuoden 2000 alustava talousarvioesitys), maan kyky hyödyntää ohjelmaa, maan aiempi kokemus osallistumisesta Nuorten Eurooppa - ohjelmaan, sekä toimintakulut, – ennakoitavissa olevat hallintokulut eli kokouksista ja virkamatkoista aiheutuvat kulut. Näiden hallintokulujen arvioitu vuotuinen määrä on 19 000 euroa. käyttää Liettua rahoituksesta toimintakulujen rahoitusosuutta. täydentääkseen maan osan Phare-ohjelman vuotuisen maakohtaisen ohjelmansa talousarviosta maksettavaa kansallisesta 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Kustannukset ovat 699 000 euroa vuonna 2000, Liettuan talousarviosta ja 340 000 euroa Phare-ohjelmasta. josta 359 000 euroa rahoitetaan 7. 3 Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot Pro memoria: enimmäismäärään saakka suhteessa EU:n 15 jäsenvaltion Nuoriso- kansallisesta ohjelman talousarviosta maksettavan rahoitusosuuden rajoissa. kaltaisiin määrärahoihin, kuitenkin maan kyseisen 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu Alamomentille B7-030 kirjattavat määrät: 340 000 euroa maksusitoumusmäärärahoja ja maksumäärärahoja vuonna 2000. Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: 699 000 euroa vuonna 2000, josta 680 000 euroa toimintakuluihin ja 19 000 euroa hallintokuluihin. 8. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Kaikissa komission sopimuksissa ja muissa oikeudellisissa sitoumuksissa määrätään komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavista tarkastuksista. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa antaa kertomuksia ja rahoitusselvityksiä. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen tukikelpoisuuden suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. 14 Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaksi. 9. 9. 1 KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Nuoriso-ohjelman avaamisen tavoitteena on auttaa Liettuaa saamaan ohjelmasta samanlaista hyötyä kuin yhteisön jäsenvaltiot. Yhteisön nuorisoa koskevien toimien olennainen tavoite on auttaa kaikkia Euroopan kansalaisia hyödyntämään kykyjään mahdollisimman hyvin sekä osoittamaan aloitteellisuutta ja luovuutta siten, että he rakentamiseen voivat täysipainoisesti. Tämän tavoitteen perustana on avoimen eurooppalaisen alueen asteittainen perustaminen nuorisoa varten. yhteiskunnan toimintaan Euroopan osallistua ja Nuoriso-ohjelman yleistavoitteena on edistää kaikkien nuorten koulutusta toimilla, joilla täydennetään jäsenvaltioiden omia tai yhteisön tasolla toteutettavia toimia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla. Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: – – – – – – nuorisovaihdon tehostaminen sellaisten 15–25-vuotiaiden nuorten kesken, jotka asuvat yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, sellaisten nuorison käynnistämien ja nuorille suunnattujen yhteisön etua koskevien tai kansalliset innovatiivisten hankkeiden tukeminen, joilla nuorille annetaan mahdollisuus aktiiviseen ja tunnustettuun asemaan yhteiskunnassa ja kehitetään heidän henkilökohtaisia kykyjään, luovuuttaan, yhteisvastuullisuuttaan ja itsenäisyyttään, rajat ylittävien aloitteiden ja suotuisten olosuhteiden luominen korkealaatuisille tapaamisille ja kaikkien ohjelman yhteydessä toteutettujen toimintamuotojen laadun varmistaminen, nuoriso-ohjaajakoulutuksen tukeminen, jotta nuoret voisivat hyötyä yhteisistä laadukkaista toimenpiteistä, jotka liittyvät ohjelman yleistavoitteisiin, niiden jäsenvaltioiden välisen sekä yhteistyön tehostaminen kokemusten vaihdon ja yhteisön tason yhteisten aloitteiden avulla; näin tuetaan jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä parantaa nuoria koskevien palvelujen ja toimenpiteiden laatua erityisesti kehittämällä toimia, joiden tarkoituksena on antaa nuorille tietoa ohjelman tavoitteista, sekä komission välisen ja vahvistaminen, yhteiskuntaan yhteisvastuullisuuden osallistumisen ja sopeutumisen edistäminen sekä nuorison kannustaminen uusien taitojen ja kykyjen hankkimiseen vapaamuotoisten oppimiskokemusten kautta osallistumalla paikallisyhteisöjen hyväksi toteutettaviin kansainvälisen eurooppalaisen vapaaehtoistyön toimiin. aktiivisen nuorison 15 9. 2 Toimenpiteen perustelut – yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska ohjelmaan osallistumisesta johtuvat kustannukset ovat suuret ja Liettuan taloudellinen tilanne on heikko, tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. – toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Kansallisesta talousarviosta suoritettavan rahoitusosuuden, jota täydennetään Phare-ohjelmasta myönnettävällä rahoitusosuudella, myötä tapahtuva Liettuan yhdentyminen ohjelmaan antaa sen kansalaisille mahdollisuuden yhteistyöhön Euroopan yhteisön nykyisten jäsenvaltioiden kansalaisten kanssa. Liettuan kansalaisten yhdentymisellä yhteisön verkkoihin on suuri merkitys Liettuan valmistautumiselle tulevaan jäsenyyteen. – tärkeimmät erityistuloksiin epävarmuustekijät, jotka saattavat vaikuttaa toimenpiteen todellinen vaikutus saadaan Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, selville ainoastaan arvioimalla liettualaisten organisaatioiden kykyä vastata komission ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. 9. 3 Toiminnan seuranta ja arviointi Nuoriso-ohjelmaan kuuluvat seuranta- ja arviointimenettelyt (erityisesti arvioinnin säädetään) koskevat myös osalta, kuten ohjelmaa koskevassa päätöksessä liettualaisten edunsaajien hyväksi rahoitettuja toimia. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III OSA A) Tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on jossa otetaan tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, ja huomioon lisähenkilöstömäärä. lisämäärärahat budjettivallan vahvistamat käyttäjän 16 Josta Kesto lisähenkilöstöä 2000–2006 10. 1 Vaikutus toimien määrään Toimien luonne Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilöstö vakinaiset virat väliaikaiset toimet Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä A B C 1 1 asianomaisen pääosaston tai yksikön nykyistä henkilöstöä 1 1 10. 2 Henkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus Määrä Laskutapa (kokonaiskustannukset vuosina 2000–2006) (euroa) Virkamiehet (*) 756 000 1 henkilö x 7 vuotta x 108 000 Väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä 756 000 (*) Käyttäen tehtävien hoitamiseen tarvittavia nykyisiä voimavaroja (laskelma perustuu talousarvion osastoihin A1, A2, A4, A5 ja A7). 17 10. 3 Toiminnasta aiheutuva muiden hallintomenojen kasvu (euroa) Budjettikohta A-7010 – virkamatkat A-7031 – komiteat Määrä 3 000 4 000 Laskutapa (toimen vuotuiset kustannukset) 1 100 euroa x 3 virkamatkaa vuodessa kahden osanottajan matka- ja oleskelukulut kahteen kahden päivän kokoukseen A-7030 – muut kokoukset 8 000 kahden osanottajan matka- ja oleskelukulut neljään kahden päivän kokoukseen Yhteensä 4 000 19 000 yhden asiantuntijan matka- ja oleskelukulut neljään kahden päivän kokoukseen Edellä esitetyt menot katetaan Liettualta saaduilla tuloilla (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen kohdat 5. 3 ja 7. 4). 18


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-1379/00 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle. EU:n ja Venäjän välinen raja-alueyhteistyö.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Russia
cross-border cooperation
frontier region
regional policy

text: C 81 E/34 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 3. 2001 (2001/C 81 E/039) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1379/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: EU:n ja Ven(cid:228)j(cid:228)n v(cid:228)linen raja-alueyhteisty(cid:246) Euroopan unionin ja Ven(cid:228)j(cid:228)n v(cid:228)linen maaraja muodostaa maailman suurimman elintasokuilun. Eron n(cid:228)kee esimerkiksi vertaamalla kotiani, joka on 20 km p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) uudesta rajasta, (cid:228)itini kotitaloon, joka l(cid:228)hes 60 vuotta sitten j(cid:228)i luovutetun Karjalan puolelle. Elintasoero on kuin aikapommi, joka tipahtaa syliimme, ellei unioni voimakkaasti panosta raja-alueiden yhteisty(cid:246)h(cid:246)n ja niiden tasapainoiseen kehitykseen. Unionin pohjoiset raja-alueet ovat yksi niist(cid:228) unionin (cid:228)(cid:228)rialueista, joiden kehitt(cid:228)minen on unionin erityinen velvollisuus jo perustamissopimuksen mukaan (299 artiklan 2 kohta). Ongelman vakavuudesta huolimatta EU-ohjelmien toteuttamiseen n(cid:228)ill(cid:228) raja-alueilla liittyy ongelmia: Inter- reg II:n tulokset vuosilta 1994(cid:129)1999 osoittavat, ett(cid:228) Interreg-ohjelman yhteensovittaminen unionin ulkopuolisia maita koskevien ohjelmien (kuten Tacis) kanssa on ollut varsin monimutkaista. Raja-alueet itse pit(cid:228)v(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)ongelmana sit(cid:228), ett(cid:228) Interreg on ohjelmapohjainen ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteko tapahtuu aluetasolla, kun taas Tacis CBC-ohjelmasta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset tehd(cid:228)(cid:228)n Brysseliss(cid:228) ja se ei ole ohjelmaperusteinen. Ongelman ratkaisemiseksi EU:n ja Ven(cid:228)j(cid:228)n raja-alueet ovat perustaneet Euregio Karelian koordinoimaan raja-alueyhteisty(cid:246)t(cid:228). Tavoitteena on, ett(cid:228) Euregio Karelia voisi olla kokeiluprojekti, jossa Euregion hallinto- komitea tekisi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) aluetasolla molempien ohjelmien osalta ohjelmaperusteisesti. Euregio Karelian kokeilu parantaisi EU-ohjelmien vaikuttavuutta EU:n ja Ven(cid:228)j(cid:228)n raja-alueilla. Komissaari Michel Barnier ilmoitti suullisessa kuulemisessa parlamentissa, ett(cid:228) h(cid:228)n pit(cid:228)(cid:228) Interreg- ja Tacis- ohjelmien yhteensovittamista unionin keskeisen(cid:228) aluepoliittisena tavoitteena. Onko t(cid:228)m(cid:228) koko komissio kanta? Miten komissio aikoo helpottaa EU:n ja Ven(cid:228)j(cid:228)n v(cid:228)list(cid:228) raja-alueyhteisty(cid:246)t(cid:228)? Miten komissio aikoo suhtautua Euregion Karelian esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kokeiluun? Michel Barnier(cid:146)n komission puolesta antama vastaus (6. kes(cid:228)kuuta 2000) Kuten maaliskuussa 2000 annetussa tiedonannossa (cid:148)Strategiset tavoitteet vuosina 2000(cid:129)2005(cid:148) (1) esite- t(cid:228)(cid:228)n, komissio kohdistaa erityist(cid:228) huomiota Ven(cid:228)j(cid:228)n kanssa harjoitettavan yhteisty(cid:246)n lujittamiseen. Rakennerahastojen osalta t(cid:228)m(cid:228) ilmenee rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (2) 20 artiklassa, jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Interregin ja Tacis-ohjelman nykyist(cid:228) parempaan koordinointiin olisi kiinnitett(cid:228)v(cid:228) asianmukaista huomiota. Interreg III:n suuntaviivoissa komissio korostaa, ett(cid:228) Interreg III:n ja Tacis-ohjelman mukaisen avun tosiasiallinen koordinointi ja yhteensopivuus on varmistettava erityisesti laatimalla toiminnalliset suuntavii- vat. Lis(cid:228)ksi avun toimittamisesta It(cid:228)-Euroopan ja Keski-Aasian kumppanivaltioille 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 99/2000 (3) viitataan Tacis-ohjelman osalta my(cid:246)s rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)h(cid:246)n yhteis(cid:246)n raja-alueiden kanssa. N(cid:228)in komissio lujittaa Interregin ja Tacis- ohjelman v(cid:228)lisen koordinoinnin perustaa helpottaakseen yhteis(cid:246)n ja Ven(cid:228)j(cid:228)n v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228). 13. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 81 E/35 Toiminnan tuloksena nykyist(cid:228) hanketason koordinointia voidaan t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ohjelmaty(cid:246)n joh- donmukaisuutta ja m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)ll(cid:228) tavoitteet ja yhteisty(cid:246)alueet. Interreg III:n toteuttamisessa rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) toimintaa edist(cid:228)vien pienimuotoisten hankkeiden hallinnointi voitaisiin sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) suoraan rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskeviin aloitteisiin, kuten Euregio. T(cid:228)m(cid:228)n perusteella komissio ottaa huomioon rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)h(cid:246)n liittyv(cid:228)t esimerkkitapaukset, kuten Euregio Karelian. (1) EYVL C 81, 21. 3. 2000. (2) EYVL L 161, 26. 6. 1999. (3) EYVL L 12, 18. 1. 2000. (2001/C 81 E/040) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1391/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) neuvostolle (3. toukokuuta 2000) Aihe: Maahanmuuttopolitiikka Laiton maahanmuutto Euroopassa alkaa muistuttaa yh(cid:228) enemm(cid:228)n orjakauppaa, joka loukkaa ihmisarvoa ja aiheuttaa usein ihmishenkien menetyksi(cid:228). Onko Euroopan unionilla vastuu puuttua t(cid:228)h(cid:228)n tilanteeseen? Eik(cid:246) unionin maahanmuuttajia vastaanot- tavana alueena tulisi laatia yhteinen maahanmuuttopolitiikka, jossa m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n selke(cid:228)sti yhteisesti hyv(cid:228)k- sytyt suhteet maahanmuuttajien alkuper(cid:228)maiden kanssa ja torjutaan laittomuuksia, ihmiskauppaa sek(cid:228) pime(cid:228)n ty(cid:246)voiman k(cid:228)ytt(cid:246) unionissa? Eik(cid:246) my(cid:246)s ehdokasvaltioiden tulisi osallistua t(cid:228)m(cid:228)n politiikan laadintaan ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon? Vastaus (29. syyskuuta 2000) Neuvosto yhtyy t(cid:228)ysin arvoisan parlamentin j(cid:228)senen n(cid:228)kemykseen laittomasta maahanmuutosta ja sen seurauksista. Neuvosto perusti joulukuussa 1998 turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden korkean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)n, jonka tarkoituksena on kehitt(cid:228)(cid:228) yhten(cid:228)inen, kaikki pilarit kattava toimintamalli maahanmuuton ja pakolaisuuden perustana olevien syihin puuttumiseksi. Korkean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)lle annettiin teht(cid:228)v(cid:228)ksi laatia tiettyj(cid:228) turvapaikanhakijoiden ja/tai laittomien maahanmuuttajien l(cid:228)ht(cid:246)maita koskevat toimintasuun- nitelmat. Neuvosto hyv(cid:228)ksyi viime vuoden lokakuussa viitt(cid:228) maata (Afganistan ja l(cid:228)hialueet, Irak, Marokko, Somalia ja Sri Lanka) koskevat toimintasuunnitelmat, ja valtionp(cid:228)(cid:228)miehet hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t ne Tampereen Eurooppa-neuvostossa. Kyseisten toimintasuunnitelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa pohditaan parhaillaan korkean tason ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228), jota pyydet(cid:228)(cid:228)n antamaan selvitys t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta Eurooppa-neuvostolle joulukuussa 2000. On selv(cid:228)(cid:228), toimintasuunnitelmat voi velvoittaa asianomaisia maita, mutta ne voidaan panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n etteiv(cid:228)t tiiviiss(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) kyseisten maiden viranomaisten kanssa. Tampereen Eurooppa-neuvostossa my(cid:246)nnet- tiin selke(cid:228)sti, ett(cid:228) maahanmuuton osalta tarvitaan kokonaisvaltaista toimintamallia. Kyseisen neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmien kohdan 11 mukaisesti kyseisess(cid:228) toimintamallissa olisi otettava huomioon (cid:148)poliittiset sek(cid:228) ihmisoikeus- ja kehitysasiat l(cid:228)ht(cid:246)- ja kauttakulkumaissa ja -alueilla. T(cid:228)m(cid:228) edellytt(cid:228)(cid:228) k(cid:246)yhyyden torjumista, elinolosuhteiden ja ty(cid:246)llisyysmahdollisuuksien parantamista, konfliktien ehk(cid:228)isemist(cid:228) sek(cid:228) demokraattisten valtioiden vahvistamista ja huolehtimista ihmisoikeuksien, erityisesti v(cid:228)hemmist(cid:246)jen, naisten ja lasten oikeuksien kunnioittamisesta. T(cid:228)t(cid:228) varten unionia ja j(cid:228)senvaltioita kehotetaan kutakin perussopimuksen mukaisen toimivaltansa rajoissa lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n unionin sis(cid:228)isten ja ulkoisten politiikkojen johdonmukaisuutta. Kumppanuus asianomaisten kolmansien maiden kanssa on niin ik(cid:228)(cid:228)n avaintekij(cid:228) t(cid:228)llaisen politiikan onnistumisessa yhteisen kehityksen edist(cid:228)miseksi. (cid:148)


title: Verordnung (EG) Nr. 859/2000 der Kommission vom 27. April 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: 28. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 103/57 VERORDNUNG (EG) Nr. 859/2000 DER KOMMISSION vom 27. April 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 2, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 bestimmt, daß der Unterschied zwischen den Notie- rungen oder den Preisen auf dem Weltmarkt für die in Artikel 1 derselben Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen für diese Erzeugnisse in der Gemein- schaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgegli- chen werden kann. Bei der Festsetzung der Erstattungen sind die Faktoren zu berücksichtigen, die in Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gewährung von Ausfuhrerstattungen und bei treffenden Getreidesektor Störungen Maßnahmen (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), aufgeführt sind. Festlegung zu zur der im Für Mehle, Grobgrieß und Feingrieß aus Weizen und Roggen muß die auf diese Erzeugnisse anwendbare Erstattung unter Berücksichtigung der zur Herstellung der betreffenden Erzeugnisse notwendigen Getreide- (4) (5) (6) (7) menge berechnet werden. Diese Mengen sind in der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 festgesetzt worden. Die Lage auf dem Weltmarkt oder die besonderen Erfor- dernisse bestimmter Märkte können die Unterteilung der Erstattung für gewisse Erzeugnisse gemäß ihrer Bestim- mung notwendig machen. Die Erstattung muß mindestens einmal monatlich festge- setzt werden; sie kann innerhalb dieses Zeitraums abge- ändert werden. Die Anwendung dieser Modalitäten auf die gegenwärtige Lage der Getreidemärkte und insbesondere auf die Notie- rungen oder Preise dieser Erzeugnisse in der Gemein- schaft und auf dem Weltmarkt führt zur Festsetzung der Erstattung in Höhe der im Anhang genannten Beträge. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Erstattungen bei der Ausfuhr der in Artikel 1 Buchstaben a), b) und c) der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 genannten Erzeugnisse, Malz ausgenommen, in unverändertem Zustand sind im Anhang festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 28. April 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 27. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. L 103/58 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 28. 4. 2000 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 27. April 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen Erzeugniscode Bestimmung (1) Erstattungsbetrag Erzeugniscode Bestimmung (1) Erstattungsbetrag (EUR/t) (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) Folgende Bestimmungen sind vorgesehen: 01 alle Drittländer, 02 andere Drittländer, 03 Schweiz und Liechtenstein. — 0 — 15,00 0 55,00 0 — 11,00 0 — — — 25,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 38,00 36,00 33,00 30,50 28,50 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (2) Enthält das Erzeugnis gepreßten agglomerierten Grieß, wird keine Erstattung gewährt. NB: Die Zonen sind diejenigen, die in der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 2145/92 der Kommission (ABl. L 214 vom 30. 7. 1992, S. 20) bestimmt sind


title: 2000 m. balandžio 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 851/2000, nustatantis prekybos abrikosais standartą

eurovoc_concepts:
fresh fruit
marketing standard
product quality
quality standard
stone fruit

text: 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 55 32000R0851 L 103/22 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 4 28 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 851/2000 2000 m. balandžio 27 d. nustatantis prekybos abrikosais standartą EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2200/96 dėl bendro vaisių ir daržovių rinkos organiza- vimo (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1257/1999 (2), ypač į jo 2 straipsnio 2 dalį ir 3 straipsnio 3 dalį, kadangi: (1) (2) (3) (4) Abrikosai yra nurodyti kartu su kitais Reglamento (EB) Nr. 2200/96 I priede išvardytais produktais, kuriems turi būti patvirtinami standartai. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1108/91, nustatantis kokybės standartus abri- kosams (3), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Regla- mentu (EB) Nr. 888/97 (4), buvo dažnai keičiamas ir daugiau nebegali užtikrinti teisinio aiškumo. Reglamentas (EEB) Nr. 1108/91 turi būti panaikinamas, o jo nustatytos taisyklės – pertaisomos. Tuo tikslu, siekiant skaidrumo pasaulinėje rinkoje, turėtų būti atsiž- velgta į standartą, kurį abrikosams taikyti rekomenduoja Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (UN/ ECE) Greitai gendančių produktų ir kokybės gerinimo standartizavimo darbo grupė. Šių standartų taikymas turi padėti pašalinti nepatenkinamos produkciją, kuri geriau tenkintų vartotojų poreikius, gerinant prekybą konkurencinėmis būdu padedant didinti produkcijos pelningumą. iš rinkos gaminant ir tokiu sąlygomis, produktus kokybės Šie standartai taikytini visose prekybos etapuose; kadangi transportavimas tolimus atstumus, ilgiau negu tam tikrą laiką trunkantis sandėliavimas ir tų produktų perkrovimų skaičius dėl produktų biologinės brandos ar dėl jų natūralaus gedimo gali sukelti produktų tam tikrų paki- timų. Į minėtą gedimą turi būti atsižvelgiama, taikant standartus pardavimo etapuose po išsiuntimo. Kadangi aukščiausios rūšies produktai turi būti ypač rūpestingai rūšiuojami ir pakuojami, gali būti atsižvelgiama tik į šios rūšies produktų šviežumo ir išsipūtimo stoką. (5) Reglamento (EB) Nr. 2200/96 3 straipsnio 3 dalis numato galimybę nukrypti nuo kokybės standartų, galio- jančių tam tikro regiono vaisiams ir daržovėms, kurios (1) OL L 297, 1996 11 21, p. 1. (2) OL L 160, 1999 6 26, p. 80. (3) OL L 110, 1991 5 1, p. 67. (4) OL L 126, 1997 5 17, p. 11. yra tame regione parduodamos mažmeninėje prekyboje nusistovėjusiam tradiciniam vietiniam vartojimui. Kai kurių Vokietijos Süßer jūros regione auginamų veislių abrikosai yra mažesni nei reikalauja prekybos standartai. Šie abrikosai pagal tradiciją yra parduodami jų auginimo regione ir yra 1998 m. gegužės 14 d. Reglamento (EB) leidžiančio Vokietijai nukrypti nuo abri- Nr. 1010/98, kosų kokybės standartų (5), objektas. Bendrijos taisyklių išaiškinimo ir supaprastinimo sumetimais, šie leidžiami nukrypimai turi būti įtraukiami į šį reglamentą, o Regla- mentas (EB) Nr. 010/98 turi būti panaikinamas. (6) Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Šviežių vaisių ir daržovių vadybos komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis KN 0809 10 00 pozicijoje klasifikuojamų abrikosų prekybos standartai pateikiami šio reglamento priede. Standartas taikomas visuose pardavimo etapuose, Reglamente (EB) Nr. 2200/96 nustatytomis sąlygomis. remiantis Tačiau etapuose po išsiuntimo produktai, lyginant su standartų nuostatomis: — gali būti ne tokie švieži ir išsipūtę, — (išskyrus aukščiausios rūšies produktus) gali turėti nedidelių gedimo požymių dėl jų vystymosi bei polinkio greitai gesti. 2 straipsnis Darant šio reglamento priedo išimtį, mažiausias Süßer 1. jūros regione auginamų abrikosų dydis gali būti 5 mm mažesnis už prekybos standarte nustatytą mažiausią dydį. Tačiau šie abrikosai gali būti pardavinėjami tik Saksonijoje- Anhalto žemėje ir Saksonijoje. dokumente Taikant šio straipsnio 1 dalį, kartu su prekių siunta siun- 2. čiamame (EB) Nr. 2200/ arba Reglamento 96 5 straipsnio 2 dalyje nurodytame skelbime kartu su kita būtina informacija turi būti nurodoma: „Nur in Sachsen-Anhalt und Sachsen im Einzelhandel zu verkaufen“. (5) OL L 145, 1998 5 15, p. 10. 56 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. Reglamentai (EEB) Nr. 1108/91 ir (EB) Nr. 1010/98 panaikinami. 3 straipsnis 4 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo pirmosios kito mėnesio po reglamento įsigaliojimo dienos. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2000 m. balandžio 27 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 57 PRIEDAS ABRIKOSŲ STANDARTAS I. PRODUKCIJOS APIBRĖŽIMAS Šis standartas taikomas iš Prunus armeniaca L. išaugintų veislių (kultivarų) abrikosams, kurie turi būti švieži pristatyti vartotojui, išskyrus abrikosus pramoniniam perdirbimui. II. NUOSTATOS DĖL KOKYBĖS Šio standarto tikslas yra nustatyti kokybės reikalavimus paruoštiems ir supakuotiems abrikosams. A. Minimalūs reikalavimai Visų rūšių, atsižvelgiant į kiekvienai rūšiai taikomas konkrečias nuostatas ir leistinus nukrypimus, abrikosai turi būti: — nepažeisti, — nesugedę; išskyrus pomidorus, kurie yra taip supuvę arba sugedę tiek, kad netinka vartojimui, — švarūs, beveik be jokių matomų pašalinių medžiagų, — faktiškai neturintys kenkėjų, — faktiškai nesužaloti kenkėjų, — neturintys ribas peržengiančios išorinės drėgmės, — be jokio pašalinio kvapo ir (arba) skonio. Abrikosai turi būti rūpestingai surinkti. Jie turi būti pakankamo dydžio ir pakankamai prinokę. Abrikosai turi būti tokio dydžio ir tokios būklės, kad: — atlaikytų gabenimą transporto priemonėmis ir krovimą ir — į paskirties vietą būtų pristatomi geros būklės. B. Klasifikavimas Abrikosai skirstomi į šias tris rūšis: i) a u kšč ia usia rū ši s Šiai rūšiai priskiriami abrikosai turi būti aukščiausios kokybės. Jie turi būti tai rūšiai būdingos formos, dydžio ir spalvos, atsižvelgiant į regioną, kuriame buvo auginami vaisiai. Abrikosai turi būti be defektų, išskyrus labai nežymius paviršiaus defektus, išvaizdai, kokybei, išsilaikymui ir produktų pristatymui pakuotėje. jeigu jie nekenkia bendrai produkto ii) I r ū ši s Šiai rūšiai priskiriami abrikosai turi būti geros kokybės. Jie turi turėti savo rūšiai būdingas savybes, atsižvelgiant į regioną, kuriame buvo auginami vaisiai. Minkštimas turi būti sveikas. Tačiau gali būti leidžiami toliau išvardyti nežymūs defektai, jei jie nekenkia bendrai produktų išvaizdai, kokybei, išsi- laikymui ir produktų pristatymui pakuotėje: — nežymūs formos arba dydžio defektai, — nežymūs spalvos defektai, — nežymus apsitrynimas, — nežymus nudeginimas, — nežymūs odelės defektai, ne ilgesni kaip 1 cm (jei defektas pailgas) ir ne didesni kaip 0,5 cm2 bendro paviršiaus ploto (visi kiti defektai). iii) II r ū ši s Šiai rūšiai priskiriami abrikosai, negalintys būti priskiriami I arba aukščiausiai rūšiai, tačiau atitinkantys pirmiau nurodytus būtiniausius reikalavimus. 58 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/29 t. Gali būti leidžiami tokie odelės defektai, jeigu abrikosai išsaugo pagrindinius savo kokybės, išsilaikymo ir pristatymo rodiklius: — 2 cm ilgio, jei defektas pailgas, — 1 cm2 bendro paviršiaus ploto (visi kiti defektai). III. NUOSTATOS DĖL RŪŠIAVIMO PAGAL DYDĮ Dydis nustatomas pagal didžiausią skersmenį, matuojamą per vaisiaus vidurį. Rūšiavimas pagal dydį yra privalomas aukš- čiausios rūšies ir I rūšies abrikosams. Rūšis Mažiausias skersmuo (mm) Mažiausias leidžiamas skirtumas tarp tos pačios pakuotės vaisių (mm) Aukščiausia rūšis I ir II rūšys (rūšiuojamos pagal dydį) II rūšis (nerūšiuota pagal dydį) 35 30 30 5 10 — IV. NUOSTATOS DĖL LEISTINŲ NUOKRYPIŲ Kiekvienos pakuotės produktams, neatitinkantiems nurodytai rūšiai nustatytų reikalavimų, yra leidžiami kokybės ir dydžio nuokrypiai. A. Leistini kokybės nuokrypiai i) a u kšč ia usia rū ši s 5 % nuo abrikosų, kurie neatitinka atitinkamai rūšiai nustatytų reikalavimų, bet atitinka I rūšies reikalavimus arba, išimtiniais atvejais, neviršija tai rūšiai nustatytų leistinų nukrypimų ribų, vienetų skaičiaus arba svorio. ii) I r ū ši s 10 % nuo abrikosų, kurie neatitinka atitinkamai rūšiai nustatytų reikalavimų, bet atitinka II rūšies reikalavimus arba, išimtiniais atvejais, neviršija tai rūšiai nustatytų leistinų nukrypimų ribų, vienetų skaičiaus arba svorio. iii) II r ū ši s 10 % nuo abrikosų, kurie neatitinka nei atitinkamai rūšiai nustatytų, nei būtiniausių reikalavimų, išskyrus supuvu- sius, sudaužytus arba kitaip sugedusius produktus, netinkamus vartoti, vienetų skaičiaus arba svorio. B. Leistini dydžio nuokrypiai Visoms rūšims 10 % nuo abrikosų, kurių dydis neatitinka nustatyto mažiausio dydžio arba ant pakuotės nurodyto dydžio, kai nukrypimas nėra didesnis arba mažesnis kaip 3 mm, vienetų skaičiaus arba svorio. V. NUOSTATOS DĖL PATEIKIMO A. Vienodumas Visų pakuočių turinys turi būti vienodas, jose turi būti tik tos pačios kilmės, veislės, kokybės ir dydžio (jei rūšiuojama pagal dydį) abrikosų; aukščiausios rūšies abrikosai taip pat turi būti tos pačios spalvos. Visas pakuotės turinys turi būti toks pat kaip ir pakuotės turinio matomoji dalis. B. Įpakavimas Abrikosai turi būti pakuojami taip, kad produkcija būtų tinkamai apsaugota. Pakuotės viduje naudojamos medžiagos turi būti naujos, švarios ir tokios kokybės, kuri padėtų išvengti bet kokios išorinės ar vidinės žalos produkcijai. Leidžiama naudoti tiktai tokias medžiagas, visų pirma popierių ar antspaudus su prekinėmis specifikacijomis, jeigu spausdinta arba ženklinta buvo netoksišku rašalu ar klijais. Pakuotėse neturi būti jokių pašalinės kilmės medžiagų. 03/29 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 59 C. Pateikimas Abrikosai gali būti pateikti: — nedidelėmis pakuotėmis, — vienu arba keliais vienas nuo kito atskirtais sluoksniais, — palaidi pakuotėje, išskyrus aukščiausios rūšies abrikosus. VI. ŽENKLINIMO NUOSTATOS Ant kiekvienos pakuotės raidėmis sugrupuotomis toje pačioje pusėje, pažymėta įskaitomai ir nenuplaunamai bei matoma išorėje turi būti nurodyta ši detali informacija: A. Tapatumas Pakuotojas ir (arba) siuntėjas, pavadinimas ir adresas arba oficialiai išduotas ar pripažįstamas kodinis ženklas. Tačiau, jeigu naudojamas kodas, nuorodą „pakuotojas ir (arba) siuntėjas“ (arba atitinkamą santrumpą) reikia pateikti šalia šio kodo (simbolio). B. Produkcijos tipas — „Abrikosai“, jeigu pakuotės turinys iš išorės nematomas, — aukščiausios rūšies ir I rūšies abrikosų veislės pavadinimas. C. Produkcijos kilmė — Kilmės šalis ir pasirinktinai rajonas, kuriame pomidorai buvo išauginti, arba šalies, regiono arba vietinis vietovardis. D. Komercinės specifikacijos — Rūšis, — dydis (jeigu matuojama pagal dydį), nurodant mažiausią arba didžiausią skersmenį. E. Oficialus kontrolės ženklas (neprivalomas)


title: WRITTEN QUESTION P-1378/00 by Reinhold Messner (Verts/ALE) to the Commission. Asti-Cuneo motorway.

eurovoc_concepts:
Italy
Piedmont
environmental impact
infringement of EU law
invitation to tender
road building

text: C 374 E/218 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (26 May 2000) The Proposal for a Parliament and Council Directive on food supplements which had been announced in paragraph 105 of the White Paper on Food Safety was adopted by the Commission on 8 May 2000. It will soon be transmitted to Council and Parliament, and published in the Official Journal. (2000/C 374 E/259) WRITTEN QUESTION P-1378/00 by Reinhold Messner (Verts/ALE) to the Commission (27 April 2000) Subject: Asti-Cuneo motorway The Italian government appears to intend to begin to work on the Asti-Cuneo motorway in the Piedmont region, on the basis of renewal of the concession granted to SATAP (SocietÆ Autostrada Torino-Piacenza). This company will thus be responsible for both the Turin-Piacenza link and the Asti-Cuneo link. No call for tenders has been made. The government has also, by ministerial decree, approved 19 agreements made with concessionaires (in 19 separate ministerial decrees). The Italian Court of Auditors, which has unblocked seven of the 19 conventions between ANAS (the Italian national roads authority) and the 19 concessionaires, has not yet given an opinion on the extension of the concession to SATAP. However, in September 1999 the Counsellor-Delegate of the Court of Auditors responsible for monitoring ANAS wrote to the Italian government expressing the view that the concession granted by the government to SATAP in 1991 is not in conformity with the law, since it took the form of a private transaction, despite the fact that Directive 89/440/EEC (1), under which a public call for tenders is mandatory, was already in force. Furthermore, in 1993 the Asti-Cuneo project was refused approval by the environmental impact assess- ment committee of the Italian environment ministry; this decision was reversed by the Italian cabinet, in votes in 1994 and 1999, on the basis of changes to the project which, however, entailed neither a fresh environmental impact assessment nor the republication of the project (which would have allowed the citizens affected by the proposed route to submit their comments). In the specific case of the Asti-Cuneo link, an appeal is pending before the Administrative Tribunal of the Lazio region concerning the Massimimi-Cuneo stretch. In addition, a judicial inquiry is in progress into SATAP(cid:146)s accounts, following 33 calls for legal investigation of alleged cases of accounting fraud by the company(cid:146)s administrators. In view of the above, does the Commission not consider that the extension of the motorway concession by the Italian government to SATAP, without a call for tenders, in particular, to Directives 92/50/EEC (2), 93/36/EEC (3) and 93/37/EEC (4), and that this extension is undesir- able, given that several legal inquiries are under way into the Italian concessionaire(cid:146)s affairs? Does the Commission not also consider that there should be an environmental impact assessment of the new project? is contrary to Community law, and, (1) OJ L 210, 21. 7. 1989. p. 1. (2) OJ L 209, 24. 7. 1992, p. 1. (3) OJ L 199, 9. 8. 1993, p. 1. (4) OJ L 199, 9. 8. 1993, p. 54. Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (29 May 2000) The Commission intends to ask the Italian authorities for all the information needed to assess the compatibility with Community law of the contracts for the construction of the new stretch of the Asti- Cuneo motorway, and of the extension of the concession to the SATAP company, as raised by the Honourable Member. Should the examination of that information reveal that the procedures followed were incompatible with the above-mentioned Community law, the Commission could initiate infringement proceedings pursuant to Article 226 (ex Article 169) of the EC Treaty. 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/219 It should, however, be pointed out that this question, and that of the other concessions referred to by the Honourable Member, must be viewed within the more general framework of the motorway concessions in all the Member States, which the Commission is currently studying. The Italian authorities have already provided the Commission with information on the general regulatory framework governing extensions of existing concessions. Under Ministerial Directive No 283 of 20 October 1998, existing concessions can be extended only if there is a financial settlement of the dispute deriving from the freezing of charges which entitles the concessionaires to a refund. In addition, under the same Ministerial Directive, any motorway concessionaire would be obliged by law, as well as by each individual agreement, to award all works contracts according to the Community award rules, and to award at least 40 % of the work to third parties. This information, and that from the other Member States, is currently being examined by the Commission with a view to devising a consistent approach to all motorway concessions, having regard to the major economic and social implications of the matter at stake. As regards the environmental impact assessment, on the basis of the information given by the Honourable Member, the Commission is not in a position to take a view on the subject matter. Should the modified Asti-Cuneo motorway project have been authorised in order substantially to comply with the criticisms made in the original environmental impact assessment (EIA) procedure, it would not necessarily need to have been made the subject of a new EIA procedure. The Honourable Member is kindly requested to give more information on the matter in order to enable the Commission to assess the case. (2000/C 374 E/260) WRITTEN QUESTION P-1415/00 by Marie-Noºlle Lienemann (PSE) to the Commission Subject: Investigation regarding state aids to the (cid:145)CrØdit Mutuel(cid:146) (3 May 2000) To what extent is it possible to speak of state aids in the case of the French cooperative bank, (cid:145)CrØdit Mutuel(cid:146), since the bank in question raises funds and supports private savings and the sums concerned are allocated to general interest purposes as defined by the public authorities, such as local development and low-cost housing. Furthermore, CrØdit Mutuel(cid:146) is required in return to comply with a number of specific additional requirements (notably restrictions on its network and field of operation). In the very few disputes concerning savings examined by the Commission, the solutions reached have never involved fines. Does the Commission not believe that in such cases emphasis should be placed on finding a fair and progressive solution to any dispute, since support for savings, particularly private saving, must be a major priority for Europe and indeed is recognised as such in most Member States? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (24 May 2000) The Commission would refer the Honourable Member to the reply it gave to her oral question H-0386/00 during question time at Parliament(cid:146)s Mai II 2000 part-session (1). (1) Debates of the European Parliament (May 2000)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1297/00 från Olivier Dupuis (TDI) till rådet. Återkallelse av visum av Schengentyp till G.A. Rakhimov.

eurovoc_concepts:
EU visa policy
Schengen Agreement
admission of aliens

text: 13. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 81 E/25 Som framh(cid:229)lls i svar p(cid:229) tidigare parlamentsfr(cid:229)gor har r(cid:229)det och Europiska unionens medlemsstater agerat beslutsamt p(cid:229) ett antal fronter f(cid:246)r att bidra till en fredlig l(cid:246)sning av konflikten. R(cid:229)det har ocks(cid:229) st(cid:228)ndigt varit r(cid:228)ttframt i sitt f(cid:246)rd(cid:246)mande av de p(cid:229)st(cid:229)dda brotten mot de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i Tjetjenien. N(cid:228)r Irland var ordf(cid:246)rande i Europar(cid:229)det, sammantr(cid:228)ffade ministrarna med utrikesminister Ivanov f(cid:246)r att visa sin oro. De forts(cid:228)tter att ytterst uppm(cid:228)rksamt f(cid:246)lja utvecklingen i Tjetjenien och kommer i juni att rapportera vid den parlamentariska f(cid:246)rsamlingens sammantr(cid:228)desperiod enligt kraven i punkt 24 i rekommendation 1456. I FN:s kommission f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter i GenŁve f(cid:246)reslog EU en resolution om Tjetjenien som antogs under den 56:e sessionen den 25 april 2000. EU har (cid:229)nyo tagit upp fr(cid:229)gan om Tjetjenien vid sitt toppm(cid:246)te med Ryssland den 29 maj. Dessa samlade p(cid:229)tryckningar kan s(cid:228)gas ha givit vissa p(cid:229)visbara resultat. I ett uttalande den 13 april 2000 f(cid:246)rs(cid:228)krade president Putin att (cid:148)alla uppgifter om brott mot de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och missf(cid:246)rh(cid:229)llan- den under operationen mot terroristerna i Ryska federationens del av norra Kaukasus skall, vem som (cid:228)n har beg(cid:229)tt dem, unders(cid:246)kas noggrant och, om de bekr(cid:228)ftas, kommer lagens str(cid:228)ngaste straff att till(cid:228)mpas p(cid:229) de skyldiga(cid:148). Tilltr(cid:228)de till regionen har beviljats internationella bes(cid:246)kare, bland andra unders(cid:246)knings- gruppen i Tjetjenien best(cid:229)ende av EU:s ambassad(cid:246)rer i Moskva och en utv(cid:228)rderingsgrupp fr(cid:229)n ECHO. Ryska federationens duma har inr(cid:228)ttat en kommission f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna, f(cid:246)rdrivna personer och normalisering av den sociala, politiska och ekonomiska situationen i Tjetjenien. Dessutom meddelades den 17 april 2000 att det har inr(cid:228)ttats en nationell offentlig kommission f(cid:246)r utredning av brott och (cid:246)vervakning av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i norra Kaukasus, under ordf(cid:246)randeskap av f(cid:246)rre justitie- ministern Krascheninnikov med st(cid:246)d av president Putin. Trots denna positiva utveckling finns det ingen orsak att vara tillfredsst(cid:228)lld. Det internationella samfundet st(cid:229)r inf(cid:246)r sv(cid:229)ra utmaningar, till exempel att f(cid:229) Ryssland att genomf(cid:246)ra sina (cid:229)taganden, hindra att konflikten sprids till intilliggande omr(cid:229)den och s(cid:228)kerst(cid:228)lla regional stabilitet. EU och dess medlemsstater samarbetar d(cid:228)rf(cid:246)r fullt ut med OSSE, d(cid:228)r (cid:214)sterrike (cid:228)r ordf(cid:246)rande. Hur l(cid:229)ng tid det (cid:228)n kommer att ta kommer r(cid:229)det att forts(cid:228)tta att med fasthet k(cid:228)mpa f(cid:246)r en varaktig och r(cid:228)ttvis l(cid:246)sning i Tjetjenien. (2001/C 81 E/028) SKRIFTLIG FR¯GA E-1297/00 fr(cid:229)n Olivier Dupuis (TDI) till r(cid:229)det (27 april 2000) ˜mne: ¯terkallelse av visum (cid:148)av Schengentyp(cid:148) till G. A. Rakhimov Efter att det i vissa danska, franska, engelska och ryska media publicerats falska uppgifter i vilka Gafur- Arslanbek Rakhimov, en uzbekisk aff(cid:228)rsman, uppgavs ha samr(cid:246)re med narkotikasmugglare, (cid:229)terkallades dennes visum av Schengentyp i mars 1998. Generalsekreteraren f(cid:246)r den kontrollkommission som tillser OIC-Interpols akter, vilken utfr(cid:229)gades av kommittØn f(cid:246)r skyddet av m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter i Uzbekistan (den uzbekiska grenen av internationella s(cid:228)llskapet f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna) har emellertid l(cid:229)tit veta att han inte innehade n(cid:229)gra uppgifter som bekr(cid:228)ftade anklagelserna och att de ryska myndigheterna hade uppgivit att inte heller de hade n(cid:229)gon information om denna person. Kan r(cid:229)det uppge vilka fakta som legat till grund f(cid:246)r beslutet att (cid:229)terkalla visumet? Kan r(cid:229)det kontrollera om beslutet har fattats i enlighet med principerna f(cid:246)r (cid:229)terkallelse av visum av Schengentyp? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet, kan r(cid:229)det garantera att det kommer att ingripa s(cid:229) att G. A. Rakhimov (cid:229)nyo kan erh(cid:229)lla ett visum av Schengentyp? C 81 E/26 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 3. 2001 Svar (29 september 2000) R(cid:229)det vill informera den (cid:228)rade parlamentsledamoten om att beviljande av eller avslag p(cid:229) viseringar enbart faller under medlemsstaternas beh(cid:246)righet. F(cid:246)rfarande och m(cid:246)jligheter att (cid:246)verklaga i den h(cid:228)ndelse en medlemsstats diplomatiska eller konsul(cid:228)ra representationen v(cid:228)grar behandla eller avsl(cid:229)r en viseringsans(cid:246)kan regleras genom medlemsstatens egna lagstiftning. R(cid:229)det (cid:228)r inte beh(cid:246)rigt att uttala sig i ett (cid:228)mne som inte ing(cid:229)r i de befogenheter som det f(cid:229)tt sig tilldelat genom f(cid:246)rdragen. (2001/C 81 E/029) SKRIFTLIG FR¯GA E-1314/00 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen (27 april 2000) ˜mne: Hur skadliga vegetabiliska fetter (cid:228)r Enligt det senast antagna direktivet om kakao har det blivit till(cid:229)tet att anv(cid:228)nda vissa vegetabiliska fetter f(cid:246)r att tillverka choklad i st(cid:228)llet f(cid:246)r de 5 procent kakaosm(cid:246)r som hittills anv(cid:228)nts. Vad betr(cid:228)ffar Italien har Europaparlamentet genom sin omr(cid:246)stning legaliserat vad som enligt en lag fr(cid:229)n (cid:229)r 1976 skulle anses vara bedr(cid:228)geri. Har det italienska f(cid:246)rbudet en felaktig vetenskaplig grund eller ger den text som nu antagits i Strasbourg fr(cid:229)ga om h(cid:228)lsoskydd med avseende p(cid:229) anv(cid:228)ndningen av f(cid:246)ljande s(cid:228)krare vetenskapliga garantier i vegetabiliska fetter: karittesm(cid:246)r, illipesm(cid:246)r, kokumsm(cid:246)r, shoreasm(cid:246)r, palmolja (eller sm(cid:246)r), mangoolja (eller sm(cid:246)r)? Dessa produkter anv(cid:228)nds i Europa f(cid:246)r att tillverka margarin, tv(cid:229)l, foder, ljus och som b(cid:228)rsubstans f(cid:246)r salvor och pomador. Det (cid:228)r till synes produkter som har m(cid:229)nga olika anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den men inte (cid:228)r livsmedel. Kan kommissionen f(cid:246)r att undvika ol(cid:228)mpliga spekulationer och f(cid:246)r att lugna konsumenterna ge svar p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Kan kommissionen med s(cid:228)kerhet h(cid:228)vda att dessa produkter inte skadar m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa? 2. Har kommissionen f(cid:229)tt garantier av sina vetenskapliga organ f(cid:246)r att dessa fetter inte (cid:228)r skadliga? 3. Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet, (cid:228)r kommissionen beredd att l(cid:229)ta utf(cid:246)ra en specifik vetenskaplig unders(cid:246)kning avseende livsmedelss(cid:228)kerhet i fr(cid:229)ga om dessa tropiska produkter? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (29 juni 2000) I r(cid:229)dets direktiv 73/241/EEG av den 24 juli 1973 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om kakao- och chokladvaror avsedda som livsmedel (1), f(cid:246)reskrivs i artikel 14 att detta direktiv inte skall (cid:148)p(cid:229)verka(cid:133) best(cid:228)mmelser i nationell lagstiftning(cid:133) som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande till(cid:229)ter eller f(cid:246)rbjuder tillsats av andra vegetabiliska fetter (cid:228)n kakaosm(cid:246)r(cid:148). P(cid:229) grundval h(cid:228)rav har sju medlemsstater till(cid:229)tit och (cid:229)tta medlemsstater f(cid:246)rbjudit tillsatsen av andra vegetabiliska fetter (cid:228)n kakaosm(cid:246)r