title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1163/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission. Weißbuch zur Lebensmittelsicherheit und zur Europäischen Lebensmittelbehörde.

eurovoc_concepts:
division of powers
food safety
the EU's international role

text: C 46 E/136 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/155) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1163/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (12. April 2000) Betrifft: Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit und zur Europ(cid:228)ischen Lebensmittelbeh(cid:246)rde Im Januar 2000 erschien das Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit (KOM(1999) 719). In Kapitel 4 wird die Errichtung einer Europ(cid:228)ischen Lebensmittelbeh(cid:246)rde behandelt. In Kapitel 5 wird auf die rechtlichen Aspekte der Lebensmittelsicherheit eingegangen. Die Kommission wird einen Aktionsplan zur Entwicklung einer umfassenden und koh(cid:228)renten Ern(cid:228)hrungs- politik ausarbeiten (Punkt 106). Inwiefern ist die Kommission bem(cid:252)ht, diesen Aktionsplan an die nationalen und internationalen (FAO/ WHO) Pl(cid:228)ne zu koppeln? (2001/C 46 E/156) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1164/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (12. April 2000) Betrifft: Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit und zur Europ(cid:228)ischen Lebensmittelbeh(cid:246)rde Im Januar 2000 erschien das Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit (KOM(1999) 719). In Kapitel 4 wird die Errichtung einer Europ(cid:228)ischen Lebensmittelbeh(cid:246)rde behandelt. In Kapitel 5 wird auf die rechtlichen Aspekte der Lebensmittelsicherheit eingegangen. Die Kommission will Informationen (cid:252)ber Nahrungsaufnahme, Ern(cid:228)hrungsgewohnheiten und N(cid:228)hrwerte sammeln (Punkt 107). Zudem gibt es Bem(cid:252)hungen zur F(cid:246)rderung von Studien und Forschungsarbeiten zur Ern(cid:228)hrung sowie zur F(cid:246)rderung einer effizienten und korrekten Verbraucherinformation. Diese T(cid:228)tigkeiten erfolgen bereits auf einzelstaatlicher Ebene. 1. Welchen Mehrwert hat nach Ansicht der Kommission eine vergleichbare T(cid:228)tigkeit auf EU-Ebene? 2. Droht eine solche Vorgehensweise nicht zu (cid:220)berschneidungen und Doppelarbeit zu f(cid:252)hren? Falls ja, ist die Kommission dann bereit, sich hier auf eine Koordinierungsfunktion zu beschr(cid:228)nken? Falls nicht, welche Garantien hat die Kommission, da(cid:223) es nicht zu (cid:220)berschneidungen bzw. Doppelarbeit kommt? Gemeinsame Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-1163/00 und E-1164/00 (23. Juni 2000) Bei der Entwicklung einer Ern(cid:228)hrungspolitik wird sich die Kommission auf die Ergebnisse von zwei laufenden Projekten st(cid:252)tzen, die im Rahmen des Programms zur Gesundheitsf(cid:246)rderung finanziert werden. An beiden Projekten wirken zahlreiche Experten der Mitgliedstaaten mit, die in die nationale Politik einbezogen sind, sowie Vertreter der Weltgesundheitsorganisation (WHO) und der Ern(cid:228)hrungs- und Landwirtschaftsorganisation der Vereinten Nationen (FAO). Eines der Projekte dient dazu, europ(cid:228)ische Empfehlungen auf dem Gebiet der Ern(cid:228)hrung auszuarbeiten, und das andere Projekt soll ein Hintergrund- dokument f(cid:252)r Frankreich liefern, das w(cid:228)hrend seiner Ratspr(cid:228)sidentschaft die gesunde Ern(cid:228)hrung f(cid:246)rdern will. Was die Gesundheits(cid:252)berwachung angeht, so verf(cid:252)gen die meisten Mitgliedstaaten (cid:252)ber ein entsprechendes System, doch geht es dabei selten um eine (cid:220)berwachung der Ern(cid:228)hrungslage. Zwar werden Erhebungen (cid:252)ber das Ern(cid:228)hrungsverhalten durchgef(cid:252)hrt, sie stellen jedoch nur die erste Etappe bei der Beurteilung der Ern(cid:228)hrungslage dar. Die wenigen verf(cid:252)gbaren Daten auf dem Gebiet der Ern(cid:228)hrung in den verschiedenen Mitgliedstaaten sind nicht von derselben Qualit(cid:228)t, und ihre Vergleichbarkeit l(cid:228)(cid:223)t zu w(cid:252)nschen (cid:252)brig


title: Parere del Comitato delle regioni in merito alla "Comunicazione della Commissione Una strategia concertata per modernizzare la protezione sociale"

eurovoc_concepts:
cooperation policy
social policy
social security

formats: pdf print

text: C 226/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 8. 2000 Parere del Comitato delle regioni in merito alla «Comunicazione della Commissione “Una strategia concertata per modernizzare la protezione sociale”» (2000/C 226/05) IL COMITATO DELLE REGIONI, vista la Comunicazione della Commissione «Una strategia concertata per modernizzare la protezione sociale» (COM(1999) 347 def. ); vista la decisione della Commissione in data 19 luglio 1999 di consultare il Comitato su tale argomento, in conformità dell’articolo 265, primo comma, del Trattato che istituisce la Comunità europea; vista la decisione dell’Ufficio di presidenza del 2 giugno 1999 di incaricare dell’elaborazione del parere la Commissione 5 «Politica sociale, sanità pubblica, protezione dei consumatori, ricerca, turismo»; visto il parere del Comitato delle regioni (CdR 277/98 fin) (1) in merito alla «Comunicazione della Commissione: Programma di azione sociale 1998-2000»; viste le Conclusioni del Consiglio del 17 dicembre 1999 sul rafforzamento della cooperazione per modernizzare e migliorare la protezione sociale (2); visto il programma di lavoro della Commissione per il 2000 (COM(2000) 155 def. ); visto il programma di lavoro della Presidenza portoghese; visto il progetto di parere (CdR 481/99 riv. 2) adottato dalla Commissione 5 il 6 marzo 2000 (relatrice: Martine Buron — F/PES); considerando che l’Unione europea deve garantire che la crescita economica e lo sviluppo sociale vadano di pari passo e che a questo fine la politica economica, la politica dell’occupazione e la protezione sociale devono essere considerate in modo complessivo e coordinato; considerando che il modello sociale europeo si trova di fronte a numerose sfide e che occorre modernizzarlo senza ridurre il livello di protezione sociale, anzi, progredendo piuttosto verso una società dell’integrazione, ha adottato il presente parere nella 33a sessione plenaria del 12 e 13 aprile 2000 (seduta del 12 aprile). Il Comitato delle regioni: 1. sottolinea l’importanza del processo avviato dalla Racco- mandazione del Consiglio relativa alla convergenza degli obiettivi e delle politiche della protezione sociale (1992) e rammenta la propria partecipazione attiva alle tappe successive di tale processo, in particolare ai forum europei sulla politica sociale. 2. Accoglie quindi con favore la Comunicazione della Com- missione in esame, che segna una nuova tappa di questo processo. 3. Si compiace del fatto che il Consiglio si impegni in questa cooperazione e la ritenga «un’azione coerente, parallela e interattiva rispetto alla strategia europea per l’occupazione nonché al dialogo macroeconomico». 4. Sottolinea, d’accordo con la Commissione, che l’organizza- zione e il finanziamento dei sistemi di protezione sociale, inclusi i sistemi di prestazioni sanitarie, restano ovviamente responsabilità di ciascuno Stato membro; sottolinea, tutta- via, che l’Unione apporta un valore aggiunto in quanto si prefigge degli obiettivi comuni a partire dallo scambio di esperienze e dall’individuazione delle buone pratiche e sulla base di un ampio dibattito pubblico. 5. Riconosce la pertinenza dei quattro grandi obiettivi propo- sti dalla Commissione e approvati dal Consiglio: — rendere il lavoro proficuo e offrire un reddito sicuro; (1) GU C 93 del 6. 4. 1999, pag. 56. (2) GU C 8 del 12. 1. 2000, pag. 7. — garantire la sicurezza e sostenibilità dei regimi pensio- nistici; 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 226/13 — promuovere l’integrazione sociale; — garantire un’assistenza sanitaria di elevata qualità e sostenibile. 6. Tuttavia ribadisce con forza il ruolo essenziale svolto dagli enti regionali e locali nell’attuazione delle politiche dirette al raggiungimento di tali obiettivi, in qualità di 9. Chiede che il mandato del gruppo di lavoro di funzionari ad alto livello tenga conto della dimensione regionale e locale e che i suoi lavori possano giovarsi delle esperienze e delle buone pratiche degli enti territoriali in materia di protezione sociale. Rammenta al riguardo l’esempio positivo rappresentato dai Patti territoriali nell’attuazione della strategia per l’occupazione. — finanziatori di prestazioni sociali; — gestori dei servizi di assistenza, di accoglienza agli anziani e ai soggetti deboli, di lotta contro l’esclusione; — promotori dell’attività economica e dell’occupazione, datori di lavoro essi stessi; — responsabili del confronto democratico dei cittadini; — amministratori e anche coordinatori di interventi o prestazioni di vari organismi; — sostenitori della sussidiarietà; — sostenitori del ruolo della società civile. 7. Si compiace quindi del fatto che la Commissione e il Consiglio intendano associarlo al processo di cooperazio- ne, al fine di modernizzare e migliorare la protezione sociale, ma chiede un’applicazione concreta di tale prin- cipio. 8. Ribadisce la richiesta che venga creata, con la sua partecipa- zione, una banca dati a livello regionale e locale sugli elementi chiave della politica sociale che consenta di individuare il ruolo degli enti territoriali e la loro quota di oneri finanziari. Bruxelles, 12 aprile 2000. 10. Chiede a tal fine agli Stati membri di vigilare affinché il contributo del loro rappresentante nel gruppo ad alto livello sia il frutto di un’ampia consultazione a livello istituti di sicurezza nazionale: delle parti sociali, degli sociale, e dei responsabili dei servizi sanitari, ma anche delle organizzazioni rappresentative degli enti territoriali, oltre che delle ONG interessate. 11. Costituirà, per parte sua, un gruppo di lavoro incaricato di seguire il processo di cooperazione proposto dalla Commissione e dal Consiglio. Tale gruppo di lavoro potrà garantire i contatti con il gruppo ad alto livello e assicurare una presenza forte del Comitato delle regioni nei diversi organi di concertazione sulla protezione sociale che potrebbero essere creati, come pure nel Forum ad alto livello che il Consiglio di Lisbona ha fissato per il mese di giugno. 12. Inoltre, chiede alla Commissione di tener conto del ruolo degli enti territoriali nella preparazione del nuovo Pro- gramma di azione sociale annunciato per il 2000. 13. Infine, considerando che il modello europeo, che garantisce un livello elevato di protezione, è parte dell’acquis comuni- tario, chiede che i paesi candidati siano coinvolti nel processo di cooperazione avviato, in modo da favorire il loro paese e l’acquis confronto fra la situazione del comunitario al quale saranno chiamati ad adeguarsi. Il Presidente del Comitato delle regioni Jos CHABERT


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1302/00 från Andrew Duff (ELDR) till kommissionen. Uttalande av rådets ställföreträdande generalsekreterare.

eurovoc_concepts:
EU Council Presidency
European Commission
European Council
competence of the institution
interinstitutional relations (EU)

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/215 Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 maj 2000) Experter har anlitats i rehabiliteringssyfte f(cid:246)r att j(cid:228)mf(cid:246)ra de m(cid:229)l som ursprungligen uppsatts f(cid:246)r den europeisk-arabiska handelsh(cid:246)gskolan (EAMS) med de resultat som hittills (cid:229)stadkommits. Utv(cid:228)rderingen visar att det finns betydande avvikelser mellan de ursprungliga m(cid:229)ls(cid:228)ttningarna och vad som (cid:229)stadkommits i verkligheten. I detta skede p(cid:229)g(cid:229)r en ing(cid:229)ende granskning av detta h(cid:246)gskoleprojekt f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla den mest l(cid:228)mpliga handlingsplanen f(cid:246)r skolans framtid. Kommissionen (cid:228)r medveten om skolans ekonomiska sv(cid:229)righeter och om projektets betydelse och kommer att f(cid:246)rs(cid:246)ka fatta objektiva beslut i samtliga ber(cid:246)rda parters b(cid:228)sta intresse. (2000/C 374 E/254) SKRIFTLIG FR¯GA E-1291/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (19 april 2000) ˜mne: F(cid:246)rslag om uppf(cid:246)rande av en reningsanl(cid:228)ggning i distriktet Gondomar inom ramen f(cid:246)r projektet f(cid:246)r rening av hela Ria de Vigo som finansieras av Sammanh(cid:229)llningsfonden I kommissionens beslut om att ge st(cid:246)d fr(cid:229)n Sammanh(cid:229)llningsfonden till flera projekt f(cid:246)r att rena Ria de Vigo i Galicien (kommissionens beslut 95/11/61/035) sl(cid:229)s det bland annat fast en s(cid:228)rskild (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r en totalsanering av Gondomar och floden Minor. Utgifterna f(cid:246)r detta specifika projekt uppg(cid:229)r totalt till 4 836 036 ecu. Den f(cid:246)rsta etappen av saneringen av Gondomar best(cid:229)r i att det byggs en reningsanl(cid:228)ggning med olika uppsamlingsbeh(cid:229)llare. Anl(cid:228)ggningen (cid:228)r redan uppf(cid:246)rd, men har (cid:228)nnu inte satts i drift officiellt. Projektet har gett upphov till omfattande diskussioner och (cid:228)rendet har blivit f(cid:246)relagt den galiciske ombudsmannen (Valedor do Povo) p(cid:229) grund av att reningsanl(cid:228)ggningen skulle uppf(cid:246)ras p(cid:229) privat(cid:228)gd mark med en enda (cid:228)gare, som s(cid:229)lde omr(cid:229)det enligt en hemlig (cid:246)verenskommelse som inte respekterar g(cid:228)llande regler och som gav (cid:246)verdrivna ekonomiska f(cid:246)rdelar f(cid:246)r (cid:228)garen. ˜garen har dessutom ans(cid:246)kt om att omr(cid:229)det skall omfattas av stadsplanen, f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra att omr(cid:229)det bebyggs. Dessutom ligger infartsv(cid:228)gen till reningsanl(cid:228)ggningen p(cid:229) samma persons (cid:228)gor (v(cid:228)gen f(cid:246)rbinder Ramallosa-Gondomar med Dorna kommun i Gondomardistriktet). Denna v(cid:228)g (cid:228)r (cid:228)nnu inte f(cid:228)rdiganlagd, vilket inneb(cid:228)r att det inte g(cid:229)r att ta sig till reningsanl(cid:228)ggningen. Kan kommissionen se till att det g(cid:246)rs en unders(cid:246)kning av dessa f(cid:246)rh(cid:229)llanden och en bed(cid:246)mning av hur man b(cid:246)r g(cid:229) vidare med projektet, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ligger nere och som har omfattats av oegentligheter? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Michel Barnier (7 juni 2000) Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att inh(cid:228)mta de upplysningar som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kunna besvara fr(cid:229)gan. Den kommer att vidarebefordra dessa s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (2000/C 374 E/255) SKRIFTLIG FR¯GA P-1302/00 fr(cid:229)n Andrew Duff (ELDR) till kommissionen (12 april 2000) ˜mne: Uttalande av r(cid:229)dets st(cid:228)llf(cid:246)retr(cid:228)dande generalsekreterare Inst(cid:228)mmer kommissionens ordf(cid:246)rande, i sin egenskap av ledamot av Europeiska r(cid:229)det, i det uttalande som r(cid:229)dets st(cid:228)llf(cid:246)retr(cid:228)dande generalsekreterare Philippe de Boissieu riktade till utskottet f(cid:246)r konstitutionella fr(cid:229)gor den 3 april, om att Europeiska r(cid:229)det aldrig l(cid:228)ser ordf(cid:246)randeskapets slutsatser och inte heller skulle kunna redog(cid:246)ra f(cid:246)r dem? C 374 E/216 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Delar han de Boissieus uppfattning om att Europeiska r(cid:229)det inte f(cid:246)rm(cid:229)r spela en effektiv roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller att samordna r(cid:229)dets allm(cid:228)nna angel(cid:228)genheter? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Prodi (23 maj 2000) Kommissionen har f(cid:246)r vana att inte uttala sig om interna f(cid:246)rh(cid:229)llanden i gemenskapens (cid:246)vriga institutioner. (2000/C 374 E/256) SKRIFTLIG FR¯GA P-1323/00 fr(cid:229)n Alexandre Varaut (UEN) till kommissionen (17 april 2000) ˜mne: Restriktioner f(cid:246)r att s(cid:228)nda utl(cid:228)ndska sportevenemang i fransk television Kan kommissionen informera mig om sin uppfattning betr(cid:228)ffande de klagom(cid:229)l som inl(cid:228)mnades 1995 av bland annat de franska producenterna och f(cid:246)rs(cid:228)ljarna av franska kvalitetsviner med anledning av de restriktioner f(cid:246)r att s(cid:228)nda utl(cid:228)ndska sportevenemang i fransk television som motiverades av att skyltar med reklam f(cid:246)r alkoholhaltiga drycker stod uppst(cid:228)llda runt idrottsplanerna. De franska myndigheternas st(cid:229)nd- punkt utg(cid:229)r fr(cid:229)n en restriktiv tolkning av den franska lag, kallad Evin-lagen, som inneb(cid:228)r f(cid:246)rbud mot all TV-reklam och som utifr(cid:229)n en f(cid:246)regiven (cid:148)uppf(cid:246)randekod(cid:148) (som utarbetades i mars 1995) har formaliserat denna tolkning. 1. Kan kommissionen t(cid:228)nka sig m(cid:246)jligheten att l(cid:228)gga ner (cid:228)rendet trots att man i sitt motiverade yttrande fr(cid:229)n juli 1996 konstaterat uppenbara inskr(cid:228)nkningar i den fria handeln med tj(cid:228)nster och trots att Frankrike (cid:229) sin sida inte visat n(cid:229)gra tecken p(cid:229) att vilja f(cid:246)r(cid:228)ndra sin st(cid:229)ndpunkt? 2. Kan fortsatta diskussioner med de franska myndigheterna leda till en tillfredsst(cid:228)llande l(cid:246)sning n(cid:228)r man vet att de, i motsats till (cid:229)taganden de gjorde i december 1998, inte r(cid:229)dfr(cid:229)gat de klagande och att diskussioner (cid:228)gt rum vid ett flertal tillf(cid:228)llen sedan 1996 utan att n(cid:229)gon l(cid:246)sning n(cid:229)tts? Kan man anse att de franska myndigheterna respekterar proportionalitetsprincipen med tanke p(cid:229) att 3. deras agerande (som (cid:228)r formaliserat genom den f(cid:246)regivna (cid:148)uppf(cid:246)randekoden(cid:148)) leder till a) att de sportevenemang som samlar den st(cid:246)rsta publiken (VM-spel och v(cid:228)rldsm(cid:228)sterskap) kan s(cid:228)ndas i TV b) att de medelstora producenterna (vinproducenterna) hindras att g(cid:246)ra reklam i samband med de evenemang d(cid:228)r de skulle ha m(cid:246)jlighet att delta och att de drycker (vinerna) som n(cid:228)stan inte alls konsumeras av de unga definitivt bestraffas? 4. Den f(cid:246)regivna (cid:148)uppf(cid:246)randekoden(cid:148) (cid:228)r p(cid:229) intet s(cid:228)tt bindande f(cid:246)r de myndigheter i Frankrike som har till uppgift att (cid:229)tala personer som brutit mot Evin-lagen och allts(cid:229) beg(cid:229)tt ett brott. Hur (cid:228)mnar kommissionen genom diskussionerna med Frankrike garantera r(cid:228)tts(cid:228)kerhet p(cid:229) EG-domstolens villkor? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 maj 2000) Kommissionen forts(cid:228)tter sina kontakter p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) med de franska myndigheterna f(cid:246)r att finna gemensamma och tillfredsst(cid:228)llande l(cid:246)sningar p(cid:229) inskr(cid:228)nkningarna i den fria handeln med tj(cid:228)nster som 1996 ber(cid:228)ttigade ett motiverat yttrande. Inom ramen f(cid:246)r dessa diskussioner skall kommission(cid:228)ren med ansvar f(cid:246)r den inre marknaden inom kort tr(cid:228)ffa de ber(cid:246)rda franska ministrarna. Resultatet av dessa diskussioner kommer att bli avg(cid:246)rande f(cid:246)r forts(cid:228)ttningen av det p(cid:229)g(cid:229)ende f(cid:246)rfarandet


title: Förslag till rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Bulgariens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU programme
Member States' contribution
education
vocational training

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 12. 04. 2000 KOM(2000) 207 slutlig 2000/0078 (ACC) Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Bulgariens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Helsingfors i december 1999 betydelsen av den utvidgningsprocess som inleddes i samband med mötet i Luxemburg i december 1997. Den förstärkta strategi inför anslutningen som fastställdes 1997 och som innehåller bestämmelser om att de 13 kandidatländerna får delta i gemenskapens program framhölls på nytt som en viktig del av denna strategi. Europaavtalen med de tio kandidatländerna i Central- och Östeuropa innehåller bestämmelser om dessa länders deltagande i gemenskapens program. Enligt Europaavtalen skall respektive lands associeringsråd bestämma villkoren för dessa länders deltagande. När det gäller programmen för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor deltog alla länder i Central- och Östeuropa under 1999 i den första etappen av programmen Leonardo da Vinci, Sokrates och Ungdom för Europa. Några av dem började delta i dessa program redan 1997, medan andra anslöt sig till programmen 1998 och åter andra 1999. Dessa länders deltagande i programmen har varit en viktig del av deras anslutningsprocess. De beslut av associeringsrådet i vilka villkoren för deltagande i programmen fastställs löpte ut den 31 december 1999, vilket också gäller de beslut som rör inrättandet av själva programmen. De tidigare programmen ersätts av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates och av ett nytt program Ungdom. I besluten om fastställande av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates anges att dessa program skall vara öppna för länderna i Central- och Östeuropa. En liknande bestämmelse har införts i utkastet till Europaparlamentets och rådets beslut som rör fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram för ungdomar, vilket står i begrepp att antas. Samtliga länder i Central- och Östeuropa har bekräftat att de önskar delta i de nya programmen från och med år 2000 och att de önskar finansiera sitt ekonomiska bidrag med medel dels från den nationella budgeten dels från sin årliga Phare-tilldelning. Enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12 och 13 december 1997 ökar dessa länders egna ekonomiska bidrag stadigt. Eftersom dessa program sträcker sig utöver de nationella gränserna ligger det i alla parters intressen att den verksamhet som genomförts under den första etappen av programmen kan fortsätta utan avbrott under de efterföljande programmen. Kommissionen har, för att göra det möjligt för länderna i Central- och Östeuropa att delta i dessa nya program redan från början, lagt fram ett förslag till två beslut som skall antas av varje lands associeringsråd, ett för de två program som redan pågår, Leonardo da Vinci II och Sokrates II, och ett för programmet Ungdom. Förslagen till beslut rörande Leonardo da Vinci II och Sokrates II skulle därför kunna antas först, och förslagen till beslut rörande programmet Ungdom skulle kunna antas så snart som beslutet om inrättande av programmet träder i kraft. Huvudpunkterna i förslagen till associeringsrådens beslut är följande: • Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från de central- och östeuropeiska länderna skall omfattas av samma villkor, regler och förfaranden inom ramen för dessa program som när det gäller medlemsstaterna, särskilt i fråga om inlämnande, bedömning och urval av ansökningar och projekt, de nationella byråernas ansvar när det gäller 2 genomförandet av programmen och verksamhet i samband med övervakningen av deras deltagande i programmen. • De central- och östeuropeiska länderna kommer varje år att betala ett bidrag till programmen enligt vad som fastställs i associeringsrådens beslut. Detta bidrag kommer inte att återbetalas till de central- och östeuropeiska länderna i slutet av året om resultaten av åtgärderna inte motsvarar de bidrag som betalats in. • I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg kommer de central- och östeuropeiska länderna att inbjudas att delta som observatörer i programkommittéernas möten när det gäller de punkter som berör dem. • Besluten kommer att gälla under den tid som programmen pågår och träda i kraft samma dag som de antas. Om associeringsrådets beslut antas så snart som möjligt får kandidatländerna möjlighet att utan avbrott fortsätta att delta i gemenskapens nätverk och annan verksamhet som rör utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. Rådet föreslås därför anta bifogad förslag till Rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Bulgariens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning. 3 Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Bulgariens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 jämförda med artikel 300. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Tilläggsprotokollet till Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan, slöts genom rådets och kommissionens beslut av den 4 december 1995. tilläggsprotokollet får Bulgarien delta i Enligt artikel 1 i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för yrkesutbildning och utbildning, och enligt artikel 2 skall associeringsrådet bestämma villkoren för Bulgariens deltagande i denna verksamhet. till Europaavtalet Till följd av beslut nr 2/99 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan1 av den 15 mars 1999, har Bulgarien sedan den 1 april 1999 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen. I rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci"2, särskilt artikel 10 i detta, och Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates3, särskilt artikel 12 i detta, föreskrivs att dessa program skall stå öppna för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen, tilläggsprotokollen till dessa och respektive associeringsråds beslut, 1 2 3 EGT L 99, 14. 4. 1999, s. 28. EGT L 146, 11. 6. 1999, s. 33. EGT L 28, 3. 2. 2000, s. 1. 4 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom det associeringsråd som inrättats genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan, när det gäller Bulgariens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning utgörs av det bifogade till associeringsrådets beslut. förslaget Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 5 Utkast till BESLUT NR …/ 2000 AV ASSOCIERINGSRÅDET mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan, av den. om fastställande av villkoren för Republiken Bulgariens deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av tilläggsprotokollet till Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan, beträffande Bulgariens deltagande i gemenskapens program, särskilt artiklarna 1 och 2 i detta1, och av följande skäl: (1) (2) (3) får Bulgarien delta i Enligt artikel 1 i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för yrkesutbildning och utbildning. till Europaavtalet tilläggsprotokollet Enligt artikel 2 i tilläggsprotokollet skall associeringsrådet bestämma villkoren för Bulgariens deltagande i denna verksamhet. Till följd av beslut nr 2/99 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Bulgarien, å andra sidan2 av den 15 mars 1999, har Bulgarien sedan den 1 april 1999 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen, och har uttryckt sin önskan att få delta i den andra etappen av programmen, HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bulgarien skall delta i den andra etappen av Europeiska gemenskapens program Leonardo da Vinci och Sokrates (nedan kallade "Leonardo da Vinci II" och "Sokrates II") på de villkor som fastställs i bilagorna I och II, vilka skall utgöra en integrerad del av detta beslut. 1 2 EGT L 317, 30. 12. 1995, s. 25. EGT L 99, 14. 4. 1999, s. 28. 6 Detta beslut skall gälla under den tid som programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II pågår, med början den 1 januari 2000. Artikel 2 Artikel 3 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas av associeringsrådet. Utfärdat i Bryssel den På associeringsrådets vägnar Ordförande 7 Villkor för Bulgariens deltagande i programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II BILAGA I 1. 2. 3. 4. 5. 6. Om inte annat följer av bestämmelserna i detta beslut kommer Bulgarien att delta i den verksamhet som genomförs inom ramen för programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II (nedan kallade "programmen") i enlighet med de mål, kriterier, förfaranden och tidsramar som fastställs i rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 och Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000, genom vilka dessa åtgärdsprogram för gemenskapen inrättas. Bulgarien skall, i överensstämmelse med villkoren i artikel 5 i besluten om Leonardo da Vinci II och Sokrates II och med de av kommissionen antagna bestämmelserna om medlemsstaternas och kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna inrätta lämpliga strukturer för samordnad för Leonardo da Vinci och Sokrates, inom ramen för förvaltning av genomförandet på nationell nivå av åtgärder programmet och skall vidta nödvändiga åtgärder för att sörja för att lämplig finansiering tillhandahålls dessa byråer, som kommer att erhålla programbistånd för sin verksamhet. Bulgarien kommer att vidta alla andra åtgärder som är nödvändiga för ett effektivt nationellt genomförande av programmen. Bulgarien kommer varje år, i syfte att få delta i programmen, att betala ett bidrag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget enligt de villkor som anges i bilaga II. till Om det är nödvändigt utvecklingen har associeringskommittén rätt att anpassa detta bidrag för att undvika obalans i budgeten i samband med genomförandet av programmen. ta hänsyn till programutvecklingen eller tillgodogöra av Bulgariens förmåga för att stödet, sig att inlämnande, bedömning och urval av ansökningar Villkoren för avseende institutioner, organisationer och enskilda personer i Bulgarien som kan komma i fråga institutioner, organisationer och enskilda personer i gemenskapen. för programmen kommer att vara desamma som för När oberoende experter skall utses för att delta i projektutvärderingen enligt de relevanta bestämmelserna i besluten om inrättande av programmen får kommissionen även överväga att utse bulgariska experter. I syfte att säkerställa gemenskapsdimensionen i programmen kommer det att krävas att projekt och verksamhet omfattar minst en partner från en av gemenskapens medlemsstater, för att de skall kunna komma i fråga för ekonomiskt stöd från gemenskapen. Medel till Bulgarien för den utbytesverksamhet som avses i avsnitt III. 1 i bilaga I till beslutet om Leonardo da Vinci II, för de decentraliserade åtgärderna inom Sokrates- programmet och för ekonomiskt stöd till den verksamhet som bedrivs av de nationella byråer som inrättats enligt punkt 2 ovan kommer att tilldelas Bulgarien på grundval av den årliga fördelningen av programmets budget, som beslutas på gemenskapsnivå, och på grundval av Bulgariens bidrag till programmet. Det högsta belopp som betalas för de nationella byråernas verksamhet kommer inte att överstiga 50 % av budgeten för deras verksamhetsprogram. 8 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. Gemenskapens medlemsstater och Bulgarien kommer inom ramen för gällande bestämmelser att göra sitt yttersta för att underlätta fri rörlighet och vistelse för studenter, lärare, praktikanter, handledare, administrativ personal vid högskolor och universitet, ungdomar och andra personer som kan komma i fråga för programmen och som förflyttar sig mellan Bulgarien och gemenskapens medlemsstater för att delta i verksamhet som omfattas av detta beslut. Verksamhet som omfattas av detta beslut skall av Bulgarien befrias från indirekta skatter, tullar, förbud och restriktioner beträffande import och export av varor och tjänster avsedda att användas i samband med denna verksamhet. Utan att det påverkar Europeiska gemenskapernas kommissions och revisionsrättens ansvar i samband med övervakningen och utvärderingen av programmen enligt besluten om Leonardo da Vinci II och Sokrates II (artiklarna 13 respektive 14) kommer Bulgariens deltagande i programmen att kontinuerligt följas upp inom ramen för ett partnerskap mellan Europeiska gemenskapernas kommission och Bulgarien. Bulgarien kommer att lämna de rapporter som krävs till kommissionen och delta i andra särskilda åtgärder som gemenskapen anger i detta sammanhang. I överensstämmelse med gemenskapens budgetförordningar skall kontrakt och avtal som ingås med eller av bulgariska organ innehålla bestämmelser om att kommissionen och revisionsrätten skall utföra eller låta utföra kontroller och revisioner. De finansiella revisionerna kan utföras i syfte att kontrollera dessa organs i samband med kontraktsenliga åtaganden gentemot inkomster och utgifter gemenskapen. I en anda av samarbete och ömsesidigt intresse skall de behöriga myndigheterna i Bulgarien tillhandahålla det rimliga och genomförbara stöd som är nödvändigt för, eller som kan underlätta, utförandet av sådana kontroller och revisioner. De av kommissionen antagna bestämmelserna som rör medlemsstaternas och kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna för Leonardo da Vinci och Sokrates kommer att gälla för förbindelserna mellan Bulgarien, kommissionen och Bulgariens nationella byråer. försumlighet eller bedrägeri sida skall de bulgariska myndigheterna vara ansvariga för medel som inte återvunnits. från de bulgariska nationella byråernas I händelse av oegentligheter, Utan att det påverkar tillämpningen av de förfaranden som avses i artikel 7 i beslutet om Leonardo da Vinci II och artikel 8 i beslutet om Sokrates II kommer bulgariska företrädare att inbjudas att delta som observatörer i programkommittéernas möten när det gäller de punkter som berör dem. De bulgariska företrädarna skall inte delta i dessa möten när det gäller de övriga punkterna eller i samband med omröstning. Det språk som skall användas i alla typer av kontakter med kommissionen när det gäller ansökningsförfaranden, kontrakt, rapporter som skall lämnas in och andra administrativa förfaranden inom ramen för programmen skall vara ett av gemenskapens officiella språk. Gemenskapen och Bulgarien kan när som helst med tolv månaders varsel skriftligen säga upp verksamhet som omfattas av detta beslut. Projekt och verksamhet som pågår vid tidpunkten för uppsägningen skall fortsätta till dess att de slutförts enligt de villkor som anges i detta beslut. 9 BILAGA II Bulgariens ekonomiska bidrag till Leonardo da Vinci II och Sokrates II 1. Leonardo da Vinci Det ekonomiska bidrag som Bulgarien skall betala till Europeiska unionens budget för att få delta i programmet Leonardo da Vinci II kommer att vara följande (i euro): År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 3 024 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 2. Sokrates Det ekonomiska bidrag som Bulgarien skall betala till Europeiska unionens budget för att få delta i programmet Sokrates II år 2000 kommer att vara 4 077 000 euro. Det bidrag som Bulgarien skall betala för de följande åren av programmet kommer att beslutas av associeringsrådet under år 2000. 3. Bulgarien kommer att betala det bidrag som anges ovan med medel dels från den bulgariska nationella budgeten, dels från Bulgariens nationella Phare-program. Om inte annat följer av det särskilda programplaneringsförfarandet för Phare kommer de erforderliga Phare-medlen att överföras till Bulgarien med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Bulgariens statsbudget att utgöra Bulgariens nationella bidrag från vilket Bulgarien kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsinfordran. 4. Phare-medel kommer att begäras i enlighet med följande tidsplan: – – 3 745 110 euro för bidraget till programmet Sokrates II år 2000. Nedanstående årliga belopp (i euro) för bidraget till programmet Leonardo da Vinci II: År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 2 880 000 2 807 000 2 800 000 Beloppet kommer att anges senare Beloppet kommer att anges senare Beloppet kommer att anges senare Beloppet kommer att anges senare Den resterande delen av Bulgariens bidrag kommer att Bulgariens statsbudget. täckas med medel från 5. Budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget kommer att gälla, framför allt vad avser förvaltningen av Bulgariens bidrag. Resekostnader och kostnader för uppehälle som företrädare och experter från Bulgarien ådrar sig i samband med deltagandet som observatörer i de kommittéer som avses i punkt 11 i bilaga I eller i samband med andra möten som rör genomförandet av programmen skall betalas av kommissionen på samma grundval 10 och i enlighet med de förfaranden som nu tillämpas för icke-statliga experter från Europeiska unionens medlemsstater. 6. När detta beslut träder i kraft och därefter i början av varje år kommer kommissionen att sända en betalningsinfordran till Bulgarien motsvarande dess bidrag till vart och ett av programmen enligt detta beslut. Detta bidrag skall anges i euro och betalas in på ett av kommissionen öppnat bankkonto i euro. Bulgarien kommer att betala sitt bidrag enligt betalningsinfordran - senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från dess kommissionen nationella sin att under betalningsinfordran före den 1 april, eller senast en månad efter det att betalningsinfordran har skickats ut, om detta sker senare, förutsättning budget, skickar ut - senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från Phare, under förutsättning att motsvarande belopp vid den tidpunkten har skickats till Bulgarien, eller senast 30 dagar efter det att dessa medel har sänts till Bulgarien. Vid försenad inbetalning av bidraget skall Bulgarien betala dröjsmålsränta på utestående belopp från förfallodagen. Räntesatsen skall vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro den dag då bidraget förfaller till betalning med ett tillägg av 1,5 procentenheter. 11 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Bulgariens deltagande i Leonardo da Vinci och Sokrates 2. BERÖRD BUDGETPOST B7-030 Ekonomiskt bistånd till de associerade länderna i Central- och Östeuropa 6091 Inkomster från de associerade central- och östeuropeiska ländernas deltagande i gemenskapsprogram 3. RÄTTSLIG GRUND Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 jämförda med artikel 300. 2 i detta. Tilläggsprotokollet till Europaavtalet med Bulgarien, som innehåller bestämmelser om deltagande i gemenskapens program. Rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci", särskilt artikel 10 i detta. Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates, särskilt artikel 12 i detta. 4. 4. 1 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Allmänt mål Tilläggsprotokollet till Europaavtalet med Bulgarien innehåller bestämmelser om Bulgariens deltagande i gemenskapens program på en stor mängd områden, bl. a. på de områden som rör utbildning och yrkesutbildning. Landets deltagande i programmen kommer inte bara att bidra till att de bestämmelser i Europaavtalet som rör ekonomiskt och kulturellt samarbete genomförs, utan också till att det blir möjligt för Bulgarien att bekanta sig med de förfaranden och metoder som tillämpas i samband med gemenskapens program. Bulgarien har sedan den 1 april 1999 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen. Bulgariens deltagande i dessa program har i överensstämmelse med kommissionens meddelande “Agenda 2000” av den 16 juli 1997 och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg varit en del av den förstärkta strategi inför anslutningen som hjälper landet att förbereda sig för den kommande anslutningen till unionen. 12 Beslutsprocessen i samband med öppnandet av program inbegriper ett beslut av det associeringsråd som har inrättats mellan unionen och Bulgarien. Associeringsrådets beslut av den 15 mars 1999, i vilket det fastställdes att Bulgarien skall delta i den första etappen av dessa program, löpte ut den 31 december 1999. Syftet med detta nya förslag till associeringsrådets beslut är att göra det möjligt för Bulgarien att delta i programmen även i fortsättningen och att sörja för kontinuitet mellan den första och andra etappen av dessa program. I likhet med i det första beslutet fastställs i detta beslut villkoren för framför allt Bulgariens ekonomiska bidrag och de praktiska arrangemangen för deltagande i programmen. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Till dess att de berörda gemenskapsprogrammen upphör att gälla, dvs. till och med den 31 december 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Icke-obligatoriska utgifter Differentierade anslag Typ av inkomster som avses Eftersom det i artikel 3 i tilläggsprotokollet till Europaavtalet anges att Bulgarien självt skall täcka de kostnader som uppstår i samband med dess deltagande, kommer Bulgarien att uppmanas att betala ett bidrag för att få delta i programmen. Eftersom det emellertid anges i samma artikel att gemenskapen kan betala ett tillägg till Bulgariens bidrag, kommer Bulgarien att bidra med endast en del från sin nationella budget. Resten av dess bidrag kommer att tas från dess nationella Phare-program. De erforderliga Phare-medlen kommer att debiteras budgetpost B7-030 och överföras till Bulgarien med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Bulgariens statsbudget att utgöra Bulgariens nationella bidrag från vilket Bulgarien kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsinfordran. Det totala bidraget, efter Bulgariens betalning, kommer till budgetpost 6091 i EU:s att överföras budgetintäkter. 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER – – – – Bidrag med 100 %. Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn. Ingen bestämmelse om att hela eller delar av gemenskapens bidrag skall återbetalas. Vad gäller inkomsterna hänförs Bulgariens bidrag för att täcka kostnaderna för dess deltagande till budgetpost 6091. Inkomsterna kommer att fördelas på 13 utgiftsposterna för de två berörda programmen och, i förekommande fall, de totala relevanta inkomsternaanges under punkt 7. 4. driftskostnader. De budgetposterna beräknade för 7. 7. 1 BUDGETKONSEKVENSER Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda och de totala kostnaderna) Med utgångspunkt till Europaavtalet med Bulgarien gäller följande finansierings- och budgetbestämmelser för de två berörda programmen: I Bulgariens bidrag tas hänsyn till följande två faktorer: tilläggsprotokollet i som har beräknats med utgångspunkt i - De förutsebara driftskostnaderna, programbudgetarna (den preliminära årliga fördelningen av budgetmedel för Leonardo da Vinci-programmet och det preliminära budgetförslaget för Sokrates år 2000), landets beräknade förmåga att tillgodogöra sig stödet, samt tidigare erfarenhet från dess deltagande i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates- programmen. - De förutsebara administrativa kostnaderna för möten och tjänsteresor. Dessa beräknade administrativa kostnader uppgår varje år till 24 000 euro när det gäller Leonardo da Vinci och till 50 000 euro när det gäller Sokrates. Bulgarien kommer, som ett komplement till sin statsbudget, att använda en del av medlen från sitt årliga nationella Phare-program för att finansiera sitt bidrag till driftskostnaderna. 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (i euro) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Totalt Leonardo da Vinci 3 024 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 24 273 000 Sokrates 4 077 000 4 077 000 TOTALT 7 101 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 28 350 000 7. 3 Driftskostnader för undersökningar, experter m. m. , vilka ingår i del B i budgeten: Anm. : Högst det belopp som står i proportion till de anslag av detta slag som EU:s femton medlemsstater ställer till förfogande för Leonardo da Vinci- och Sokrates- programmen, men inom gränserna för den del av bidraget som härrör från landets nationella budget. 14 7. 4 Tidsplan för åtagande- och betalningsbemyndiganden Belopp som skall debiteras budgetpost B7-030 2000 2001 2002 TOTALT 6 625 110 2 807 000 2 800 000 12 232 110 6 625 110 2 807 000 2 800 000 12 232 110 Åtagande- bemyndigan- den Betalnings- bemyndigan- den Beräknade årliga inkomster: Budgetpost 6091 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 TOTALT Driftsdel 7 027 000 3 084 000 3 294 000 3 441 000 3 587 000 3 776 000 3 923 000 28 132 000 Administrativ del 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 TOTALT 7 101 000 3 108 000 3 318 000 3 465 000 3 611 000 3 800 000 3 947 000 28 350 000 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Alla kommissionens kontrakt, avtal och andra rättsliga åtaganden innehåller bestämmelser om kontrollbesök på plats av kommissionen och revisionsrätten. Bland annat är de som får stöd i samband med åtgärderna skyldiga att lämna in rapporter och finansieringsöversikter. Dessa bedöms utifrån sitt innehåll och med beaktande av huruvida kostnaderna är berättigade enligt målen för gemenskapsfinansieringen. De bestämmelser om bedrägeribekämpning som gäller för de grundläggande budgetposterna gäller också för denna post efter anpassning till situationen i länderna i Centraleuropa. 9. 9. 1 ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Målet med att öppna programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II för Bulgarien är att ge landet fördelar liknande dem som gemenskapens medlemsstater åtnjuter i samband med dessa program. Det viktigaste målet med gemenskapens insats på utbildnings- och yrkesutbildningsområdet är att det skall bli möjligt för alla europeiska medborgare att tillvarata alla sina möjligheter, att ta initiativ och utveckla sin kreativitet, så att de till fullo kan delta i samhällslivet och byggandet av Europa. Detta mål grundar sig på det gradvisa upprättandet av ett öppen europeisk sfär för utbildning och yrkesutbildning. 15 När det gäller utbildning är huvudmålet för Sokrates II-programmet att bidra till samarbete mellan utveckling av kvalificerad utbildning genom att medlemsstater. Programmet omfattar följande specifika mål: främja – – – – – – – – – Utveckla den europeiska dimensionen i utbildningen på alla nivåer i syfte att med utgångspunkt i varje medlemsstats kulturella arv stärka känslan av europeiskt medborgarskap. Främja en kvantitativ och kvalitativ förbättring av kunskaperna i Europeiska unionens språk, i synnerhet de språk som är minst utbredda och som det sällan i syfte att öka förståelsen och solidariteten mellan folken i undervisas i, Europeiska unionen och att främja den tvärkulturella dimensionen i utbildningen. Främja ett brett och intensivt samarbete mellan institutioner på alla nivåer av utbildningen och därigenom öka deras intellektuella och undervisningsmässiga kapacitet. Uppmuntra lärarnas rörlighet, i syfte att ge studierna en europeisk dimension och bidra till att förbättra lärarnas yrkeskvalifikationer. Uppmuntra studenternas rörlighet genom att göra det möjligt för dem att fullgöra en del av sina studier i en annan medlemsstat, i syfte att bidra till att befästa utbildningens europeiska dimension. Uppmuntra kontakter mellan elever i Europeiska unionen och främja den europeiska dimensionen i deras utbildning. Främja ett akademiskt erkännande av examensbevis, studieperioder och andra kvalifikationer med målet att underlätta utvecklingen av en öppen europeisk sfär för utbildning. Främja öppen undervisning och distansundervisning i verksamhet inom ramen för detta program. samband med Stimulera utbyte av information och erfarenheter så att mångfalden och egenarten hos medlemsstaternas utbildningssystem blir en källa till berikande och ömsesidig stimulans. När det gäller yrkesutbildning är huvudmålet för Leonardo da Vinci-programmet att genomföra kompletterar och medlemsstaternas åtgärder. Huvudmålen för programmet är följande: yrkesutbildningsstrategi som stödjer en – till övergång Stödja förbättring av systemen för yrkesutbildning i medlemsstaterna genom att förbättra kvaliteten på grundläggande yrkesutbildning och möjligheterna för ungdomars på förvärvsarbete, medlemsstaternas system för fortsatt yrkesutbildning, stödja yrkesorientering och yrkesvägledning, främja lika möjligheter för män och kvinnor när det gäller yrkesutbildning, förbättra kvaliteten på yrkesutbildningen för de personer som är missgynnade på arbetsmarknaden, på grund av, till exempel, socioekonomiska, geografiska eller etniska faktorer, fysiska eller mentala funktionshinder eller bristande eller otillräckliga kvalifikationer som är av sådan art att de riskerar social utslagning. kvaliteten förbättra 16 – Stöd till förbättringen av åtgärder för yrkesutbildning, inbegripet samarbete mellan universitet och näringsliv när det gäller företag och arbetstagare: nyskapande åtgärder på yrkesutbildningsområdet i syfte att ta hänsyn till de tekniska förändringarna och deras effekter på arbetet och de kvalifikationer och färdigheter som krävs, investering i fortsatt yrkesutbildning för arbetstagare, överförande av tekniska nyheter inom ramen för samarbetet mellan företag och universitet på den fortsatta yrkesutbildningens område samt främjande av lika möjligheter för män och kvinnor. – Stöd till utvecklingen av språklig kompetens, kunskap och spridning av nyskapande åtgärder på yrkesutbildningsområdet. 9. 2 Skäl för åtgärden - Behov av gemenskapsfinansierat stöd Med tanke på den höga kostnaden för deltagande i programmen och Bulgariens i budgethänseende svåra situation är stöd från Phare-programmet synnerligen viktigt. - Val av tillvägagångssätt Genom Bulgariens deltagande i de berörda programmen, vilket finansieras med ett bidrag från den nationella budgeten, kompletterat med ett bidrag från Phare, får landets medborgare möjlighet att samarbeta med medborgare i EU:s nuvarande medlemsstater. Integreringen av bulgariska medborgare i gemenskapens nätverk kommer utan tvekan att bidra till att framtida medlemskap. förbereda Bulgarien för ett - Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat Eftersom projekten kommer att väljas ut utifrån kvalitativa kriterier, kommer det i de bulgariska faktiska resultatet bara att kunna bedömas med utgångspunkt företagens och institutionernas förmåga att delta i de ansökningsomgångar som kommissionen kommer att utlysa i samband med de två programmen. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden De förfaranden för uppföljning och utvärdering som ingår i Leonardo da Vinci II- och Sokrates II-programmen (särskilt vad gäller utvärdering, i enlighet med besluten om upprättande av de två programmen) kommer också att tillämpas på finansiering av åtgärder för vilka bulgariska mottagare kan komma i fråga. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A AVSNITT III I BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av budgetmyndigheten. 17 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Varav Period Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytterligare tjänster 2000-2006 Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C Övriga tjänster Totalt 1 1 2 1 1 2 10. 2 Total budgetkonsekvens av personal Totalt Beräkningsmetod (totala kostnader för perioden 2000-2006) euro Fast anställda (*) 1 512 000 2 män x 7 år x 108 000 Tillfälligt anställda Övriga tjänster Totalt 1 512 000 (*) Genom användning av de befintliga resurser som krävs för att förvalta åtgärden (beräkningen grundar sig på budgetposterna A1, A2, A4, A5 och A7). 18 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden euro Budgetrubrik Samman- lagt Beräkningsmetod (årlig kostnad för åtgärden) A 7010 – tjänsteresor 13 000 1 100 euro x 12 tjänsteresor per år A 7031 – kommittéer 26 000 Resekostnader och dagtraktamente för 27 deltagare i tvådagarsmöten* A 7030 – övriga möten 28 000 Resekostnader och dagtraktamente för 29 deltagare i tvådagarsmöten* Totalt 7 000 74 000 Resekostnader och dagtraktamente för bulgariska experter som deltar i 4 möten under i genomsnitt 7 dagar * 2 företrädare vid 12 kommitté- och underkommittémöten (8 för Sokrates och 4 för Leonardo da Vinci) och 1 företrädare vid 3 underkommittémöten för Sokrates. 2 företrädare vid 5 möten för Leonardo da Vinci och 1 deltagare vid 19 möten för Sokrates. De ovannämnda utgifterna kommer att täckas med de intäkter (artikel 4. 2 tredje strecksatsen i budgetförordningen) som erhålls från Bulgarien (se punkterna 5. 3 och 7. 4 i denna finansieringsöversikt). 19 * * *


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 761/2000 της Επιτροπής, της 12ης Απριλίου 2000, για καθορισμό των δασμών κατά την εισαγωγή στον τομέα του ρυζιού

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

text: 13. 4. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 92/19 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 761/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Απριλίου 2000 για καθορισµό των δασµών κατά την εισαγωγή στον τοµέα του ρυζιού Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3072/95 του Συµβουλίου, της 22ας ∆εκεµβρίου 1995, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς ορύζης (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2072/98 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1503/96 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- λίου 1996, περί λεπτοµερειών εφαρµογής του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 του Συµβουλίου όσον αφορά τους δασµούς κατά την εισαγωγή στον τοµέα του ρυζιού (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2831/98 (4), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 1, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Το άρθρο 11 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 προβλέ- πει ότι, κατά την εισαγωγή των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 του εν λόγω κανονισµού, εισπράττονται οι δασµοί του κοινού δασµολογίου. Εντούτοις, για τα προϊό- ντα που αναφέρονται στην παράγραφο 2 του εν λόγω άρθ- ρου, ο δασµός κατά την εισαγωγή ισούται µε την τιµή παρέµβασης που ισχύει για τα προϊόντα αυτά κατά την εισαγωγή προσαυξηµένος κατά ένα ορισµένο ποσοστό ανά- λογα εάν αφορά αποφλοιωµένο ή λευκασµένο ρύζι, από τον οποίο αφαιρείται η τιµή κατά την εισαγωγή, εφόσον ο δασµός δεν υπερβαίνει το συντελεστή του κοινού δασµολο- γίου. ∆υνάµει του άρθρου 12 παράγραφος 3 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95, οι τιµές cif κατά την εισαγωγή υπολο- γίζονται µε βάση τις αντιπροσωπευτικές τιµές για το εν λόγω προϊόν στη διεθνή αγορά ή στην κοινοτική αγορά εισαγωγής του προϊόντος. (3) (4) (5) (6) Ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1503/96 έχει καθορίσει τις λεπτο- µέρειες εφαρµογής του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 όσον αφορά τους δασµούς κατά την εισαγωγή στον τοµέα του ρυζιού. Οι δασµοί κατά την εισαγωγή εφαρµόζονται έως ότου ισχύει νέος καθορισµός· ότι εξακολουθούν επίσης να ισχύουν, εάν δεν διατίθεται καµία τιµή στην πηγή αναφοράς που προβλέ- πεται στο άρθρο 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1503/96 κατά τη διάρκεια των δύο εβδοµάδων που προηγούνται του προσεχούς καθορισµού. Για να καταστεί δυνατή η κανονική λειτουργία του καθεστώ- τος των δασµών κατά την εισαγωγή, πρέπει, για τον υπολο- γισµό αυτό, να ληφθούν υπόψη οι τιµές της αγοράς που διαπιστώθηκαν κατά τη διάρκεια µιας περιόδου αναφοράς. Η εφαρµογή του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1503/96 οδηγεί στον καθορισµό των δασµών κατά την εισαγωγή, σύµφωνα µε τα παραρτήµατα του παρόντος κανονισµού, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι δασµοί κατά την εισαγωγή στον τοµέα του ρυζιού που αναφέ- ρονται στο άρθρο 11 παράγραφοι 1 και 2 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 καθορίζονται στο παράρτηµα Ι του παρόντος κανο- νισµού, µε βάση τα στοιχεία που περιλαµβάνονται στο παράρτηµα ΙΙ. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 13 Απριλίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 12 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 329 της 30. 12. 1995, σ. 18. (2) ΕΕ L 265 της 30. 9. 1998, σ. 4. (3) ΕΕ L 189 της 30. 7. 1996, σ. 71. (4) ΕΕ L 351 της 29. 12. 1998, σ. 25. L 92/20 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 13. 4. 2000 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I Εισαγωγικοί δασµοί που εφαρµόζονται στο ρύζι και στα θραύσµατα ρυζιού Κωδικός ΣΟ 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Τρίτες χώρες (εκτός ΑΚΕ και Μπαγκλαντές) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 142,52 142,52 142,52 208,10 142,52 142,52 142,52 208,10 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ΑΚΕ (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 45,54 45,54 45,54 68,50 45,54 45,54 45,54 68,50 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Εισαγωγικός δασµός (5) Μπαγκλαντές (4) Ρύζι Basmati Ινδίας και Πακιστάν (6) Αίγυπτος (8) (σε EUR/t) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 66,92 66,92 66,92 99,71 66,92 66,92 66,92 99,71 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 106,89 106,89 106,89 156,08 106,89 106,89 106,89 156,08 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) Για τις εισαγωγές ρυζιού καταγωγής και προελεύσεως κρατών ΑΚΕ, ο εισαγωγικός δασµός εφαρµόζεται στο πλαίσιο του καθεστώτος που καθορίζεται από τους κανονισµούς (ΕΚ) αριθ. 1706/98 του Συµβουλίου (ΕΕ L 215 της 1. 8. 1998, σ. 12) και (ΕΚ) αριθ. 2603/97 της Επιτροπής (ΕΕ L 351 της 23. 12. 1997, σ. 22), όπως τροποποιήθηκε. (2) Σύµφωνα µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1706/98 οι εισαγωγικοί δασµοί δεν εφαρµόζονται στα προϊόντα καταγωγής των κρατών της Αφρικής, Καραϊβικής και Ειρηνικού, τα οποία εισάγονται απευθείας στο υπερπόντιο διαµέρισµα της Reunión. (3) Ο εισαγωγικός δασµός ρυζιού στο υπερπόντιο διαµέρισµα της Reunión καθορίζεται στο άρθρο 11 παράγραφος 3 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95. (4) Για τις εισαγωγές ρυζιού, εκτός των θραυσµάτων ρυζιού (κωδικός ΣΟ 1006 40 00), καταγωγής Μπαγκλαντές, ο εισαγωγικός δασµός εφαρµόζεται στο πλαίσιο του καθεστώτος που καθορίζεται από τους κανονισµούς (ΕΟΚ) αριθ. 3491/90 του Συµβουλίου (ΕΕ L 337 της 4. 12. 1990, σ. 1) και (ΕΟΚ) αριθ. 862/91 της Επιτροπής (ΕΕ L 88 της 9. 4. 1991, σ. 7), όπως τροποποιήθηκε. (5) Η εισαγωγή προϊόντων καταγωγής των υπερποντίων χωρών και εδαφών απαλλάσσεται του εισαγωγικού δασµού σύµφωνα µε το άρθρο 101 παράγραφος 1 της απόφασης 91/482/ΕΟΚ του Συµβουλίου (ΕΕ L 263 της 19. 9. 1991, σ. 1), όπως τροποποιήθηκε. (6) Για το αποφλοιωµένο ρύζι της ποικιλίας Basmati, καταγωγής Ινδίας και Πακιστάν, µείωση 250 EUR/t [άρθρο 4α του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1503/96, όπως τροποποιήθηκε]. (7) ∆ασµός που καθορίζεται στο κοινό δασµολόγιο. (8) Για τις εισαγωγές ρυζιού καταγωγής και προελεύσεως Αιγύπτου, ο εισαγωγικός δασµός εφαρµόζεται στο πλαίσιο του καθεστώτος που καθορίζεται από τους κανονισµούς (ΕΚ) αριθ. 2184/96 του Συµβουλίου (ΕΕ L 292 της 15. 11. 1996, σ. 1) και (ΕΚ) αριθ. 196/97 της Επιτροπής (ΕΕ L 31 της 1. 2. 1997, σ. 53). 13. 4. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 92/21 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II Υπολογισµός των εισαγωγικών δασµών στον τοµέα του ρυζιού 1. Εισαγωγικός δασµός (EUR/τόνο) (1) 208,10 455,00 142,52 455,00 (1) Τύπος Paddy Θραύσµατα Αποφλοιωµένο Λευκασµένο Αποφλοιωµένο Λευκασµένο Τύπος Indica Τύπος Japonica 2. Στοιχεία υπολογισµού: α) Τιµή cif Arag (EUR/τόνο) β) Τιµή fob (EUR/τόνο) γ) Θαλάσσιοι ναύλοι (EUR/τόνο) δ) Πηγή (1) ∆ασµός που καθορίζεται στο κοινό δασµολόγιο. — — — — 332,53 289,32 422,14 330,00 — — — — 390,87 298,73 31,27 31,27 USDA USDA Opérateurs Opérateurs — — — —


title: Ehdotus neuvoston päätös Unkarin osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta

eurovoc_concepts:
EU programme
Hungary
Member States' contribution
education
vocational training

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 12. 04. 2000 KOM(2000) 209 lopullinen 2000/0089 (ACC) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Unkarin osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta (komission esittämä) PERUSTELUT Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa käynnistetyn laajentumisprosessin merkityksen. Myös vuonna 1997 määritelty vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia on vahvistettu uudelleen niin, että 13 ehdokasmaan osallistuminen yhteisön ohjelmiin on tärkeä osa strategiaa. Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) kymmenen ehdokasmaan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin kunkin maan Eurooppa-sopimuksessa. Eurooppa-sopimusten mukaisesti määrätään assosiaationeuvostot määrittävät ja yksityiskohtaiset säännöt. kunkin maan osallistumista koskevat ehdot Kaikki KIE-maat ovat osallistuneet vuonna 1999 yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskeviin ohjelmiin eli Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen sekä Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. Eräät maista ovat osallistuneet ohjelmiin jo vuodesta 1997, toiset vuodesta 1998 tai 1999. Maiden osallistuminen kyseisiin osa ohjelmiin kehitystä. niiden Assosiaationeuvostojen päätösten, joissa säädettiin ohjelmiin osallistumisen järjestelyistä, voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999, kuten myös itse ohjelmia koskevien päätösten voimassaolo. valmistelevaa liittymistä tärkeä ollut on Leonardo da Vinci -ohjelman toinen vaihe, Sokrates-ohjelman toinen vaihe ja uusi Nuoriso- ohjelma ovat jatkoa edellisille ohjelmille. Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toista vaihetta koskevissa päätöksissä säädetään, että KIE-maat voivat osallistua ohjelmiin. Vastaava säännös sisältyy luonnokseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta, jonka hyväksymismenettely on kesken. Kaikki KIE-maat ovat vahvistaneet halukkuutensa osallistua uusiin ohjelmiin vuodesta 2000 alkaen ja rahoittaa osallistumistaan osittain omasta kansallisesta talousarviostaan ja osittain ja 13. niille myönnettävillä vuotuisilla Phare-määrärahoilla. Kuten Luxemburgissa 12. joulukuuta 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä todettiin, näiden maiden itse rahoittamat osuudet ovat tasaisesti kasvamassa. Koska ohjelmat ovat luonteeltaan kansainvälisiä, on kaikkien osapuolten edun mukaista, että ohjelmien ensimmäisen vaiheen aikana aloitettuja toimia voitaisiin jatkaa keskeytyksettä ohjelmien seuraavissa vaiheissa tai asiaa koskevissa uusissa ohjelmissa. Jotta KIE-maat voisivat osallistua näihin uusiin ohjelmiin niiden alusta alkaen, komissio on tehnyt ehdotukset kahdeksi kunkin assosiaationeuvoston päätökseksi, joista toinen koskee jo voimassa olevia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia ja toinen Nuoriso-ohjelmaa. Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevat ehdotetut päätökset voitaisiinkin tehdä ensin ja Nuoriso-ohjelmaa koskevat päätökset heti, kun itse ohjelmaa koskeva päätös tulee voimaan. Ehdotettujen assosiaationeuvostojen päätösluonnosten pääkohdat ovat seuraavat: • KIE-maiden osanottajien esittämiin hankkeisiin ja aloitteisiin sovelletaan samoja kyseisiä ohjelmia koskevia ehtoja, sääntöjä ja menettelyitä kuin jäsenvaltioihin erityisesti hakemusten tekemisen ja hankkeiden esittämisen, arvioinnin ja valinnan, ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien kansallisten rakenteiden tehtävänjaon sekä ohjelmiin osallistumisen valvontaan liittyvien toimien osalta. 2 • KIE-maat maksavat vuosittaisen rahoitusosuuden ohjelmista assosiaationeuvostojen päätösten mukaisesti. Rahoitusosuutta ei palauteta KIE-maille, jos tulokset eivät vuoden päättyessä vastaa maksettua osuutta. • Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti KIE-maat kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta. • Päätöksiä sovelletaan ohjelmien keston ajan, ja ne tulevat voimaan päivänä, jona ne tehdään. Assosiaationeuvostojen päätösten mahdollisimman pikainen tekeminen antaisi ehdokasmaille mahdollisuuden jatkaa integroitumistaan yhteisön verkostoihin ja muihin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoalan toimintoihin niiden keskeytymättä. Näin ollen neuvostoa pyydetään hyväksymään liitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi Unkarin osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta 3 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Unkarin osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirja tehtiin 4 päivänä joulukuuta 1995 tehdyllä neuvoston ja komission päätöksellä. Lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Unkari voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muuhun toimintaan erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla, ja 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää Unkarin osallistumisen ehdoista ja edellytyksistä kyseiseen toimintaan. 4 päivänä elokuuta 1997 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 1/971 voimaantulon jälkeen Unkari on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä syyskuuta 1997. Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/382/EY2 ja erityisesti sen 10 artiklan mukaan sekä yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 253/2000/EY3 ja erityisesti sen 12 artiklan mukaan Keski- ja Itä- Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua näihin ohjelmiin Eurooppa- sopimuksissa, päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti, assosiaationeuvostojen lisäpöytäkirjoissa niiden ja 1 2 3 EYVL L 260, 23. 9. 1997, s. 23. EYVL L 146, 11. 6. 1999, s. 33. EYVL L 28, 3. 2. 2000, s. 1. 4 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan Eurooppa- sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Unkarin osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin, on liitteenä oleva luonnos assosiaationeuvoston päätökseksi. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 5 Luonnos Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o …/ 2000, tehty. , Unkarin osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevista ehdoista ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan Eurooppa-sopimuksen Unkarin osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevan lisäpöytäkirjan ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan4, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Unkari voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muuhun toimintaan erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla. 2 artiklan mukaisesti Lisäpöytäkirjan osallistumisen ehdoista ja edellytyksistä kyseiseen toimintaan. assosiaationeuvosto päättää Unkarin 4 päivänä elokuuta 1997 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Unkarin tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 1/975 voimaantulon jälkeen Unkari on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä syyskuuta 1997 ja on ilmaissut haluavansa osallistua ohjelmien toiseen vaiheeseen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Unkari osallistuu Euroopan yhteisön Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toiseen vaiheeseen, jäljempänä ’Leonardo da Vinci II’ ja ’Sokrates II’, liitteissä I ja II vahvistettujen ehtojen mukaisesti; liitteet ovat tämän päätöksen erottamaton osa. Tätä päätöstä sovelletaan Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien keston ajan 1 päivästä tammikuuta 2000. 2 artikla 4 5 EYVL L 317, 30. 12. 1995, s. 30. EYVL L 260, 23. 9. 1997, s. 23. 6 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona assosiaationeuvosto tekee sen. Tehty Brysselissä Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 7 LIITE I Ehdot Unkarin osallistumiselle Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmiin 1. Unkari osallistuu Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien, jäljempänä ’ohjelmat’, toimintaan kyseisistä ohjelmista 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/382/EY ja 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 253/2000/EY määriteltyjen tavoitteiden, perusteiden ja määräaikojen mukaisesti sekä niissä säädettyjä menettelyjä noudattaen, jollei tässä päätöksessä toisin säädetä. komission 2. Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevien päätösten 5 artiklan ehtojen sekä jäsenvaltioiden ja komission kyseisten ohjelmien kansallisten toimistojen velvollisuuksiin liittyvien luotava tarkoituksenmukaiset rakenteet, jotta ohjelmien toimien toteutusta voidaan hallinnoida koordinoidusti kansallisella tasolla, ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen asianmukaisen rahoituksen kyseisille toimistoille, joiden toimintaan ohjelmasta annetaan avustuksia. Unkarin on toteutettava kaikki muut tarpeelliset toimet taatakseen ohjelmien tehokas toiminta kansallisella tasolla. säännösten mukaisesti Unkarin antamien on 3. Voidakseen osallistua ohjelmiin Unkari maksaa vuosittain osuuden Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liitteessä II esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Ohjelmissa tapahtuvien muutosten tai Unkarin valmiuksien kehittymisen huomioon ottamiseksi assosiaatiokomitealla on valtuudet tarvittaessa mukauttaa rahoitusosuutta, jotta talousarvion tasapaino säilyisi vakaana ohjelmia täytäntöön pantaessa. 4. Osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset järjestöihin ja yksityishenkilöihin. täyttäviin yhteisön laitoksiin, unkarilaisten järjestöjen täyttävien laitosten, voi Komissio nimittäessään riippumattomia asiantuntijoita ohjelmista tehtyjen päätösten asiaa koskevien säännösten mukaisesti avustamaan komissiota hankkeiden arvioinnissa. huomioon myös asiantuntijat unkarilaiset ottaa 5. Ohjelmien yhteisöulottuvuuden varmistamiseksi hankkeissa ja toimissa on oltava mukana vähintään yksi kumppani jostakin yhteisön jäsenvaltiosta, jotta niille voidaan myöntää yhteisön rahoitustukea. 6. Leonardo da Vinci II -ohjelman liitteessä I olevan III jakson 1 kohdassa tarkoitettuihin liikkuvuutta edistäviin toimiin ja Sokrates-ohjelman hajautettuihin toimiin sekä 2 kohdan mukaisesti perustettavien kansallisten toimistojen toimintaan annettavaan rahoitustukeen Unkarille vuotuisen talousarviojakauman sekä Unkarin rahoitusosuuden perusteella. Kansallisten toimistojen toimintaan myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärä on 50 prosenttia kansallisten toimistojen toimintaohjelmien talousarvioista. päätettävän osoitetaan ohjelman yhteisön tasolla varoja 7. Yhteisön jäsenvaltiot ja Unkari tekevät olemassa olevien säädösten rajoissa kaikkensa helpottaakseen opiskelijoiden, opettajien, koulutettavien, kouluttajien, korkeakoulujen hallintoviranomaisten, nuorten ja muiden edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata 8 liikkuvuutta ja oleskelua Unkarissa ja yhteisön jäsenvaltioissa heidän osallistuessaan tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan. 8. Unkari ei sovella tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimien yhteydessä käytettäviksi tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin välillisiä veroja, tulleja, tuonti- ja vientikieltoja tai -rajoituksia. 9. Euroopan yhteisöjen komissio ja Unkari seuraavat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Unkarin osallistumista ohjelmiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen komission ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelmien seurantaa ja arviointia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista tehtyjen päätösten 13 ja 14 artiklan nojalla. Unkari toimittaa komissiolle ja osallistuu muihin yhteisön tässä yhteydessä määräämiin tarvittavat kertomukset erityistoimiin. tai tekemissä 10. Yhteisön varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti unkarilaisten tahojen kanssa tai näiden tehdyissä tilintarkastustuomioistuimen tekemistä ja tilintarkastuksista. Tilintarkastuksia voidaan tehdä kyseisten tahojen yhteisöä kohtaan oleviin sopimusvelvoitteisiin liittyvien tulojen ja menojen valvomiseksi. Asianomaisten Unkarin viranomaisten on yhteistyön ja molemminpuolisen edun nimissä annettava kohtuulliseksi ja mahdolliseksi katsottavissa määrin apua tällaisen valvonnan ja tarkastusten suorittamisessa siten kuin kussakin tilanteessa on tarpeen tai hyödyllistä. on määrättävä valtuuttamasta komission valvonnasta sopimuksissa tai niiden Jäsenvaltioiden ja komission Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kansallisiin toimistoihin liittyviä velvollisuuksia koskevia komission antamia säännöksiä sovelletaan Unkarin, komission ja Unkarin kansallisten toimistojen välisiin suhteisiin. Jos Unkarin laiminlyönteihin tai kansallisten toimistojen todetaan syyllistyneen väärinkäytöksiin, petoksiin, Unkarin viranomaiset ovat vastuussa varoista, joita ei saada takaisin. 11. Unkarin edustajat osallistuvat tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Leonardo da Vinci II - ohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa ja Sokrates II -ohjelmasta tehdyn päätöksen 8 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen soveltamista. Unkarin edustajat eivät ole läsnä komiteoiden kokouksissa muita asioita käsiteltäessä eivätkä äänestyksissä. 12. Hakemusmenettelyihin, sopimuksiin, annettaviin kertomuksiin ja muihin ohjelman hallinnollisiin järjestelyihin liittyvässä komission kanssa käytävässä yhteydenpidossa käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. 13. Yhteisö ja Unkari voivat lopettaa tämän päätöksen mukaisen toiminnan milloin tahansa ilmoittamalla asiasta kirjallisesti kaksitoista kuukautta aikaisemmin. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä lopettamishetkellä, jatketaan, kunnes ne saadaan päätökseen tässä päätöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti. 9 LIITE II Unkarin rahoitusosuus Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista 1. Leonardo da Vinci Voidakseen osallistua Leonardo da Vinci II -ohjelmaan Unkari maksaa Euroopan unionin talousarvioon seuraavan rahoitusosuuden (euroina): Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 2 558 000 2 629 000 2 806 000 2 930 000 3 054 000 3 214 000 3 338 000 2. Sokrates Voidakseen osallistua Sokrates II -ohjelmaan Unkari maksaa vuonna 2000 Euroopan unionin talousarvioon 4 818 000 euron rahoitusosuuden. Assosiaationeuvosto rahoitusosuudesta vuoden 2000 kuluessa. päättää Unkarin ohjelmaan seuraavina vuosina maksamasta 3. Unkari maksaa edellä mainitun rahoitusosuuden osittain kansallisesta talousarviostaan ja osittain Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmastaan. Jollei Phare-ohjelman erillisestä ohjelmointimenettelystä muuta johdu, pyydetyt Phare-varat siirretään Unkarille erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä kansallisesta talousarviosta tulevan osan kanssa Unkarin kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. varat muodostavat yhdessä Unkarin 4. Phare-varoja pyydetään seuraavan aikataulun mukaisesti: – 2 384 000 euroa Sokrates II -ohjelman rahoitusosuuteen vuonna 2000, – Leonardo da Vinci II -ohjelman rahoitusosuuteen vuosittain seuraavasti (euroina): Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 1 267 000 1 303 000 1 391 000 Määrä vahviste- taan myöhem- min Määrä vahviste- taan myöhem- min Määrä vahviste- taan myöhem- min Määrä vahviste- taan myöhem- min Loppuosa Unkarin rahoitusosuudesta maksetaan maan kansallisesta talousarviosta. 5. Ohjelmaan talousarvioon varainhoitoasetusta erityisesti Unkarin rahoitusosuuden hallinnoinnin osalta. sovelletaan Euroopan yleiseen unionin sovellettavaa Komissio suorittaa Unkarin edustajien ja asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut, jotka aiheutuvat osallistumisesta tarkkailijoina liitteessä I olevassa 11 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden työskentelyyn tai muihin ohjelmien täytäntöönpanoon liittyviin kokouksiin, samoin perustein ja samojen menettelyjen mukaisesti kuin kulloinkin on voimassa 10 Euroopan unionin jäsenvaltioiden valtiosta riippumattomien järjestöjen asiantuntijoiden osalta. 6. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Unkaria maksamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat kummankin ohjelman osalta. Rahoitusosuus pankkitilille. ilmoitetaan euroina, ja se maksetaan komission euromääräiselle Unkari maksaa rahoitusosuutensa rahoituspyynnön mukaisesti: – viimeistään 1 päivänä toukokuuta sen kansallisesta talousarviosta rahoitettavan osuuden osalta rahoituspyynnön viimeistään 1 päivänä huhtikuuta, tai viimeistään kuukauden kuluttua rahoituspyynnön lähettämisestä, jos tämä tapahtuu myöhemmin, että komissio lähettää edellyttäen, – viimeistään 1 päivänä rahoitettavan osuuden osalta edellyttäen, että vastaavat määrät on toimitettu Unkarille tähän mennessä, tai 30 päivän kuluessa kyseisten varojen toimittamisesta Unkarille. toukokuuta Phare-ohjelmasta Jos rahoitusosuuden maksu viivästyy, Unkari maksaa viivästyskorkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Viivästyskorkona käytetään eräpäivänä voimassa olevaa soveltamaa korkoa korotettuna Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiinsa 1,5 prosenttiyksiköllä. 11 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Unkarin osallistuminen Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmiin. 2. BUDJETTIKOHDAT B7-030 Taloudellinen tuki Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille maille. 6091 yhteisön ohjelmiin. ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden osallistumisesta Tulot Keski- 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 149 ja 150 artikla yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa. Unkarin kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirja, osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. jossa määrätään Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta (toinen vaihe) 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/382/EY ja erityisesti sen 10 artikla. Yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 253/2000/EY ja erityisesti sen 12 artikla. 4. 4. 1 TOIMENPITEEN KUVAUS Toimenpiteen yleistavoite Unkarin kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjassa määrätään Unkarin osallistumisesta yhteisön ohjelmiin useilla eri aloilla, joihin kuuluu myös yleissivistävä ja ammatillinen koulutus. Sen lisäksi, että osallistuminen edistää Eurooppa-sopimusten taloudellista yhteistyötä ja kulttuuriyhteistyötä koskevien määräysten täytäntöönpanoa, se antaa Unkarille mahdollisuuden tutustua yhteisön ohjelmissa noudatettaviin menettelyihin ja menetelmiin. Unkari on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1. syyskuuta 1997 alkaen. Komission 16. heinäkuuta 1997 antaman ”Agenda 2000” -tiedonannon ja Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti Unkarin osallistuminen näihin ohjelmiin on ollut osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, jolla tuetaan maan valmisteluja tulevaa Euroopan unioniin liittymistä varten. Ohjelmiin osallistumiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja Unkarin assosiaationeuvoston päätöstä. Unkarin näiden ohjelmien ensimmäiseen 12 vaiheeseen osallistumisesta 4. elokuuta 1997 tehdyn assosiaationeuvoston päätöksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999. Tämän uuden assosiaationeuvoston päätösluonnoksen tavoitteena on mahdollistaa Unkarin osallistuminen ohjelmaan tämän jälkeenkin sekä ohjelmien ensimmäisen ja toisen vaiheen välisen jatkuvuuden varmistaminen. Kuten aiemmassa päätöksessä, siinä säädetään erityisesti Unkarin rahoitusosuuteen liittyvistä edellytyksistä sekä ohjelmiin osallistumisen käytännön järjestelyistä. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Kyseisten yhteisön ohjelmien loppuun asti eli 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot Jaksotetut määrärahat Oletettu tulolaji Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan 3 artiklassa määrätään, että Unkari vastaa itse osallistumisestaan aiheutuvista kustannuksista, joten sitä pyydetään maksamaan rahoitusosuus ohjelmiin osallistumisesta. Koska mainitun artiklan mukaan yhteisö voi täydentää Unkarin rahoitusosuutta, Unkarin on maksettava vain osa kansallisesta talousarviostaan. Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmasta. Tarvittavat Phare-varat kirjataan kohtaan B7-030 ja siirretään Unkarille erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä varat muodostavat yhdessä Unkarin kansallisesta talousarviosta tulevan osan kanssa Unkarin kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen siirretään EU:n mukaisesti. Kun Unkari on maksanut koko osuuden, talousarviosaatavien alamomentille 6091. rahoitusosuudesta Loppuosa otetaan se 6. MENO-/TULOLAJI – tuen osuus 100 % – yhteisrahoitus julkisen tai yksityisen sektorin muiden tulolähteiden kanssa – Yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisinmaksusta ei ole määräyksiä. – Tulojen osalta Unkarin osuus sen osallistumiskulujen kattamisesta kirjataan alamomentille 6091. Tulo kohdistetaan kyseessä olevien kahden ohjelman menojen alamomenteille ja tarvittaessa käyttömenojen alamomenteille. Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan kohdassa 7. 4. 13 7. 7. 1 RAHOITUSVAIKUTUKSET Toimenpiteen yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja Unkarin kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan mukaiset kyseisten kahden ohjelman rahoitus- seuraavat: Unkarin rahoitusosuudessa otetaan huomioon kaksi osatekijää: ja talousarviojärjestelyt ovat toimintakulut, – ennakoitavissa olevat joiden laskentaperusteena ovat ohjelmien määrärahat (Leonardo da Vinci -ohjelman kokonaisrahoituksen vuotuinen jakauma ja Sokrates-ohjelman vuoden 2000 alustava talousarvioesitys), maan kyky hyödyntää ohjelmaa, maan aiempi kokemus osallistumisesta Leonardo da Vinci- ja Sokrates- ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen, – ennakoitavissa olevat hallintokulut eli kokouksista ja virkamatkoista aiheutuvat kulut. Näiden hallintokulujen vuotuinen määrä on Leonardo da Vinci -ohjelmassa 24 000 euroa ja Sokrates-ohjelmassa 50 000 euroa. käyttää Unkari rahoituksesta toimintakulujen rahoitusosuutta. täydentääkseen maan osan Phare-ohjelman vuotuisen maakohtaisen ohjelmansa talousarviosta maksettavaa kansallisesta 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken (euroa) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Yhteensä Leonardo da Vinci Sokrates YHT. 2 558 000 2 629 00 0 2 806 00 0 2 930 00 0 3 054 00 0 4 818 000 3 214 000 3 338 000 20 529 00 0 4 818 000 7 376 000 2 629 00 0 2 806 00 0 2 930 00 0 3 054 00 0 3 214 000 3 338 000 25 347 00 0 7. 3 Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot Pro memoria: enimmäismäärään saakka suhteessa EU:n 15 jäsenvaltion Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kyseisen kaltaisiin määrärahoihin, kuitenkin maan kansallisesta talousarviosta maksettavan rahoitusosuuden rajoissa. 14 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu Alamomentille B7-030 kirjattavat määrät: 2000 2001 2002 YHTEENSÄ 3 651 000 1 303 00 0 1 391 00 0 6 345 000 3 651 000 1 303 00 0 1 391 00 0 6 345 000 Maksu- sitoumus- määrärahat Maksu- määrärahat Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 YHTEENSÄ 7 302 000 2 605 00 0 2 782 00 0 2 906 00 0 3 030 00 0 3 190 000 3 314 000 25 129 000 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 Alamomentti 6091 Toiminnallinen osuus Hallinnollinen osuus YHTEENSÄ 7 376 000 2 629 00 0 2 806 00 0 2 930 00 0 3 054 00 0 3 214 000 3 338 000 25 347 000 8. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Kaikissa komission sopimuksissa ja muissa oikeudellisissa sitoumuksissa määrätään komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavista tarkastuksista. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa antaa kertomuksia ja rahoitusselvityksiä. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen tukikelpoisuuden suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaksi. 9. 9. 1 KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien avaamisen tavoitteena on auttaa Unkaria saamaan ohjelmista samanlaista hyötyä kuin yhteisön jäsenvaltiot. Yhteisön yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevien toimien olennainen tavoite on auttaa kaikkia Euroopan kansalaisia hyödyntämään kykyjään mahdollisimman hyvin sekä osoittamaan aloitteellisuutta ja luovuutta siten, että he voivat osallistua yhteiskunnan toimintaan ja Euroopan rakentamiseen täysipainoisesti. Tämän tavoitteen perustana on avoimen eurooppalaisen koulutusalueen asteittainen perustaminen. 15 Yleissivistävän koulutuksen alaa koskevan Sokrates II -ohjelman yleistavoitteena on edistää korkealaatuisen koulutuksen kehittämistä kannustamalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: – eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen koulutuksen kaikilla tasoilla, jotta eurooppalaista identiteettiä voitaisiin vahvistaa tukeutumalla kunkin jäsenvaltion kulttuuriperintöön, – Euroopan unionin kielten, erityisesti vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten, määrällisen jotta vahvistetaan Euroopan unionin kansojen välistä ymmärtämystä ja yhteisvastuuta, ja lisäksi koulutuksen kulttuurien välisen ulottuvuuden edistäminen, parantamisen tuntemuksen edistäminen, laadullisen ja – oppilaitosten laajan ja tiiviin yhteistyön edistäminen kaikilla koulutuksen tasoilla niiden älyllisten ja pedagogisten voimavarojen vahvistamiseksi, – opetushenkilöstön ulottuvuuden edistämiseksi opinnoissa sekä opetushenkilöstön ammattitaidon laadullisen parantamisen edistäminen, eurooppalaisen liikkuvuuden edistäminen – opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen mahdollistamalla se, että osa opinnoista ulottuvuuden jäsenvaltiossa eurooppalaisen voidaan toisessa suorittaa vahvistamiseksi koulutuksessa, – oppilaiden välisten yhteyksien edistäminen Euroopan unionin tasolla ja eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen oppilaiden koulutuksessa, – korkeakoulututkintojen, opintojaksojen ja muiden muodollisen pätevyyden osoitusten vastavuoroisen tunnustamisen edistäminen avoimen eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisen helpottamiseksi koulutusalalla, – avoimen opiskelun ja etäopiskelun edistäminen tämän ohjelman toimien yhteydessä, – tietojen kokemusten ja koulutusjärjestelmien jäsenvaltioissa rikkauden ja keskinäisten virikkeiden lähde. vaihdon monimuotoisuudesta edistäminen, ja jotta ominaislaadusta jäsenvaltioiden tulisi Ammatillisen koulutuksen alaa koskevan Leonardo da Vinci -ohjelman pääasiallinen tavoite on toteuttaa jäsenvaltioiden toimia tukevaa ja edistävää ammatillisen koulutuksen politiikkaa. Ohjelman päätavoitteet ovat seuraavat: parantamalla – jäsenvaltioiden ammatillisten koulutusjärjestelmien ja -järjestelyjen kehittäminen ja nuorten siirtymistä parantamalla ammatillisen peruskoulutuksen laatua työelämään, ja jäsenvaltioiden täydennyskoulutusta koskevia järjestelyjä, tukemalla ammatillista neuvontaa ja ohjausta, edistämällä naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia ammatilliseen koulutukseen, parantamalla esimerkiksi sosiaalis-taloudellisten, maantieteellisten tai etnisten tekijöiden, fyysisen tai henkisen vajaakykyisyyden taikka puuttuvan ja tai syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden ammatillisten koulutusjärjestelyjen laatua, riittämättömän pätevyyden vuoksi muita heikommassa ammatillista asemassa jatko- 16 – yritysten ja työntekijöiden ammatillisen koulutuksen kehittämisen tukeminen, korkeakoulujen ja yritysten välinen yhteistyö mukaan luettuna: ammatillisen koulutuksen uudistaminen teknologisten muutosten ja niiden työhön sekä tarvittaviin pätevyyksiin ja taitoihin kohdentuva vaikutus huomioon ottaen, ja täydennyskoulutukseen, investoinnit teknologisten innovaatioiden siirto osana yritysten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen alalla, naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen, työntekijöiden ammatilliseen jatko- – kielitaidon kehittämisen sekä yleisen tietämyksen ja innovaatioiden edistämisen tukeminen ammatillisessa koulutuksessa. 9. 2 Toimenpiteen perustelut – yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska ohjelmiin osallistumisesta johtuvat kustannukset ovat suuret taloudellinen tilanne on heikko, tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. ja Unkarin – toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Kansallisesta talousarviosta suoritettavan rahoitusosuuden, jota täydennetään Phare- ohjelmasta myönnettävällä tapahtuva Unkarin yhdentyminen asianomaisiin ohjelmiin antaa sen kansalaisille mahdollisuuden yhteistyöhön Euroopan yhteisön nykyisten jäsenvaltioiden kansalaisten kanssa. Unkarin kansalaisten yhdentymisellä yhteisön verkkoihin on suuri merkitys Unkarin valmistautumiselle tulevaan jäsenyyteen. rahoitusosuudella, myötä – tärkeimmät erityistuloksiin epävarmuustekijät, jotka saattavat vaikuttaa toimenpiteen Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla unkarilaisten yritysten ja laitosten kykyä vastata komission näiden kahden ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. 9. 3 Toiminnan seuranta ja arviointi II- ja Leonardo da Vinci (erityisesti arvioinnin osalta, kuten näitä kahta ohjelmaa arviointimenettelyt koskevissa päätöksissä säädetään) koskevat myös unkarilaisten edunsaajien hyväksi rahoitettuja toimia. -ohjelmiin kuuluvat ja Sokrates seuranta- II 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III OSA A) Tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisämäärärahat ja lisähenkilöstömäärä. 10. 1 Vaikutus toimien määrään Toimien luonne Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilöstö Josta Kesto 17 vakinaiset virat väliaikaiset toimet Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä A B C 1 1 2 lisähenkilöstöä 2000–2006 asianomaisen pääosaston tai yksikön nykyistä henkilöstöä 1 1 2 10. 2 Henkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus Määrä Laskutapa (kokonaiskustannukset vuosina 2000–2006) (euroa) Virkamiehet (*) 1 512 000 2 henkilöä x 7 vuotta x 108 000 Väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä 1 512 000 (*) Käyttäen tehtävien hoitamiseen tarvittavia nykyisiä voimavaroja (laskelma perustuu talousarvion osastoihin A1, A2, A4, A5 ja A7). 18 10. 3 Toiminnasta aiheutuva muiden hallintomenojen kasvu (euroa) Budjettikohta Määrä Laskutapa (toimen vuotuiset kustannukset) A-7010 – virkamatkat 13 000 1 100 euroa x 12 virkamatkaa vuodessa A-7031 – komiteat 26 000 27 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin* A-7030 – muut kokoukset 28 000 29 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin** 7000 Keskimäärin neljään seitsemän päivää kestävään kokoukseen osallistuvien Unkarin asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut Yhteensä 74 000 * 2 edustajaa 12:ssa komiteoiden ja alakomiteoiden kokouksessa (8 Sokrates-ohjelmaan ja 4 Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvää kokousta) ja 1 edustaja 3:ssa Sokrates-ohjelman alakomiteoiden kokouksessa 2 edustajaa 5:ssä Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvässä kokouksessa ja 1 edustaja 19:ssä Sokrates -ohjelmaan liittyvässä kokouksessa Edellä esitetyt menot katetaan Unkarilta saaduilla tuloilla (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen kohdat 5. 3 ja 7. 4). 19 * *