title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1310/00 van Nicholas Clegg (ELDR) aan de Commissie. Etikettering van textiel.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
labelling
originating product
production technique
textile product

text: C 46 E/168 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 13. 2. 2001 Als hoofdpunten van kritiek worden genoemd de inmenging in een democratisch proces, de door de 14 EU-staten gekozen vorm van de maatregelen, alsmede de penibele handelwijze van het Portugese voorzitterschap, dat de nieuwe Oostenrijkse regering geen mogelijkheid had gegeven haar standpunt uiteen te zetten. Uitdrukkelijk wordt erop gewezen dat er momenteel geen aanleiding is voor de veronderstelling (cid:132)dat Oostenrijk een minder democratisch land dan Ierland of ieder willekeurig ander EU-land(cid:148) zou zijn. Kan de Raad, gezien deze gefundeerde wetenschappelijke studie, de volgende vragen beantwoorden: (cid:129) Kent hij deze studie? (cid:129) Zo neen, is hij dan voornemens zich deze te verschaffen en te bestuderen? (cid:129) Wat denkt de Raad te doen om de relatie met Oostenrijk weer te normaliseren? Antwoord (10 juli 2000) De Raad heeft de studie waarnaar het geachte parlementslid verwijst niet behandeld en neemt terzake geen standpunt in. Evenmin heeft de Raad een standpunt bepaald inzake de (cid:129) voor hem niet bindende (cid:129) maatregelen waarnaar in de vraag verwezen wordt. (2001/C 46 E/195) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1305/00 van Michl Ebner (PPE-DE) aan de Raad (27 april 2000) Betreft: Mondelinge vraag H-0191/00 Op 17 maart 2000 kreeg ik schriftelijk antwoord op mijn mondelinge vraag H-0191/00 over Israºl en Rusland. In dit verband wil ik opmerken dat de Raad slechts inging op de eerste en tweede alinea van mijn vraag, terwijl hij volkomen voorbij ging aan de derde alinea, die van beslissend belang was. Met name werd in het antwoord niet het verband gelegd met de momenteel lopende maatregelen van de 14 lidstaten tegen Oostenrijk, waarop in de vraag gedoeld werd. Kan de Raad, aangezien de vraag derhalve als grotendeels niet beantwoord beschouwd moet worden, de steller alsnog een uitgebreider antwoord geven? Antwoord (10 juli 2000) De Raad verwijst de Geachte Afgevaardigde naar het op zijn vorige vraag ter zake gegeven antwoord. Aangezien de laatste alinea van deze vraag tot het Portugese voorzitterschap was gericht, is het niet aan de Raad te antwoorden. Dit is hoe dan ook een aangelegenheid waarover de Raad geen standpunt heeft ingenomen. (2001/C 46 E/196) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1310/00 van Nicholas Clegg (ELDR) aan de Commissie (27 april 2000) Betreft: Etikettering van textiel Welke bepalingen bestaan er op Europees of multilateraal niveau ten aanzien van de etiketteringseisen voor textielproducten uit niet-EU-landen? Welke maatregelen stelt de Commissie voor om verbeterde en 13. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 46 E/169 bindende etiketteringsvoorschriften in te voeren zodat de Europese consument van niet uit de EU afkomstige textielproducten beter wordt voorgelicht over het land van herkomst en de productiemethoden van de door hem gekochte textielproducten? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (14 juni 2000) Op Europees niveau is het enige wettelijke instrument betreffende etikettering van textiel Richtlijn 96/74/ EG van het Europees Parlement en de Raad van 16 december 1996 inzake (cid:132)textielbenamingen(cid:148) (1), zoals gewijzigd bij Richtlijn 97/37/EG van de Commissie van 19 juni 1997 (2). Textielproducten mogen ongeacht hun land van herkomst, binnen de Gemeenschap slechts worden geºtiketteerd wanneer zij in overeenstemming zijn met die richtlijn, die een juiste vermelding van de vezelsamenstelling van textiel- producten voorschrijft. Afgezien daarvan kunnen de lidstaten nationale bepalingen toepassen (cid:132)betreffende de bescherming van de industriºle en commerciºle eigendom, de aanduidingen van herkomst en oor- sprong, alsmede het tegengaan van oneerlijke concurrentie(cid:148) (artikel 14), zolang dergelijke bepalingen in overeenstemming zijn met de aan de interne markt van de Gemeenschap ten grondslag liggende beginselen. Op multilateraal niveau bestaat geen specifieke wetgeving betreffende etikettering van textielproducten. Iedere op dit gebied goedgekeurde nationale wetgeving moet derhalve worden beoordeeld op grond van de algemene beginselen van de Wereldhandelsorganisatie (WHO) zoals het niet-discriminatievoorschrift. Bovendien moeten de leden van de Wereldhandelsorganisatie in het kader van de overeenkomst over technische belemmeringen ervoor zorgen dat technische voorschriften niet onnodig belemmeringen voor het internationale handelsverkeer vormen. Terwijl de WHO-voorschriften bepalen dat iedere verplichte etikettering van de oorsprong op niet- discriminerende wijze wordt toegepast voor zowel communautaire en niet-communautaire producten, zou de vereiste vermelding van het juiste land van oorsprong derhalve (cid:129) tenminste binnen de Gemeen- schap (cid:129) niet verenigbaar zijn met het Gemeenschapsrecht. Wat het specifieke geval van (cid:132)vermelding van oorsprong(cid:148) betreft, heeft het Hof van Justitie vastgesteld dat de verplichte vermelding van de nationale oorsprong (zoals (cid:132)made in the United Kingdom(cid:148)) onverenigbaar is met het Gemeenschapsrecht, aangezien deze zou neerkomen op een maatregel van gelijke werking als een in artikel 28 (ex-artikel 30) van het EG-Verdrag verboden kwantitatieve invoerbeperking. Iedere vereiste vermelding van oorsprong binnen de Gemeenschap zou de consument ertoe kunnen brengen zijn voorkeur aan nationale producten te geven en zou derhalve (cid:132)de economische eenwording binnen de Gemeenschap afremmen(cid:148) (3). Naast deze wettelijke beperkingen moet passend rekening worden gehouden met de waarschijnlijke weerslag van dergelijke maatregelen op andere gebieden, zoals voor de fabrikanten in de Gemeenschap, aangezien de extra oorsprongsvermelding niet alleen aan derde landen kan worden opgelegd. De vereiste hantering van verschillende normen voor verschillende geografische markten zou een administratieve last voor fabrikanten betekenen die op de wereldmarkt actief zijn. Ondanks het feit dat verplichte etikette- ringsnormen op gebieden zoals de oorsprongsvermelding ontbreken, kunnen fabrikanten evenwel op vrijwillige basis extra informatie verstrekken. De Commissie tracht de verplichte administratieve voorschriften zo beperkt mogelijk te houden, maar is uiteraard bereid ieder eventueel door de betrokken partijen gedaan voorstel voor een verbetering van de bestaande etiketteringsregeling te bestuderen. (1) PB L 32 van 3. 2. 1997. (2) PB L 169 van 27. 6. 1997. (3) Zaak 207/83


title: QUESTION ÉCRITE E-1208/00 posée par Anna Karamanou (PSE) au Conseil. Persécutions contre treize citoyens iraniens de confession juive.

eurovoc_concepts:
Iran
Jew
espionage
human rights
legal hearing
right to justice
the EU's international role

formats: html pdf print

text: 13. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 81 E/21 RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (5 juin 2000) La Commission tient (cid:224) prØciser que ni Parlementaire a mentionnØ ne sont en sa possession. le texte lØgislatif en question ni le document que l(cid:146)Honorable Eu Øgard (cid:224) ces deux questions, il convient de souligner que ni la directive 85/337/CEE du Conseil, du 27 juin 1985, concernant l(cid:146)Øvaluation des incidences de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environne- ment, ni la directive 92/43/CEE du Conseil, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages, n(cid:146)excluent en principe la possibilitØ de mener des activitØs d(cid:146)extraction miniŁre sur des sites protØgØs en vertu de dispositions de droit national. Toutefois, la directive 85/337/CEE, lorsqu(cid:146)elle est applicable, fixe un certain nombre de conditions spØcifiques et prØvoit notamment l(cid:146)obligation d(cid:146)effectuer une Øvaluation des incidences sur l(cid:146)environnement et d(cid:146)y associer le public. Dans l(cid:146)ØventualitØ oø certains sites seraient particuliŁrement affectØs par ces projets, il y aurait lieu d(cid:146)identifier et d(cid:146)Øvaluer la nature de leurs incidences potentielles et de tenir dßment compte du rØsultat de cette procØdure lors de la prise de dØcision. Pour ce qui est de la directive 92/43/CEE, il convient de noter que celle-ci s(cid:146)applique en particulier aux sites faisant partie du rØseau Natura 2000. Dans cette ØventualitØ, il y a lieu de dØterminer au cas par cas si les dispositions de la directive 92/43/CEE, en particulier son article 6 (Øvaluation des incidences du projet sur le site, absence de solutions alternatives etc. ), doivent Œtre respectØes. Il faut un nombre suffisant de ces sites appartenant au rØseau Natura 2000 accueillant des habitats tels que prØcisØs (cid:224) l(cid:146)annexe I de la directive. En ce qui concerne le document dont l(cid:146)Honorable Parlementaire a fait mention, il est (cid:224) noter qu(cid:146)une disposition quelconque qui autoriserait, de fa(cid:231)on gØnØrale, la pratique d(cid:146)activitØs miniŁres sur des sites Natura 2000, (cid:224) la seule condition que des mesures compensatoires soient prises, semble ne pas rØpondre aux dispositions strictes de l(cid:146)article 6. Par consØquent, la Commission n(cid:146)est pas encore en mesure d(cid:146)apporter des commentaires plus dØtaillØs au sujet des questions que l(cid:146)Honorable Parlementaire a soulevØes. Elle l(cid:146)invite (cid:224) lui fournir les renseignements nØcessaires. (2001/C 81 E/022) QUESTION (cid:201)CRITE E-1208/00 posØe par Anna Karamanou (PSE) au Conseil (27 avril 2000) Objet: PersØcutions contre treize citoyens iraniens de confession juive Depuis prŁs d(cid:146)un an, treize juifs iraniens, accusØs d(cid:146)espionnage, sont incarcØrØs sans avoir ØtØ jugØs et subissent quotidiennement des traitements inhumains et dØgradants. Selon les derniŁres informations dont on dispose, on a interdit (cid:224) la plupart d(cid:146)entre eux de choisir un avocat pour les dØfendre lors du procŁs qui est prØvu pour le 13 avril. ConsidØrant le «dialogue critique» engagØ entre l(cid:146)Union europØenne et l(cid:146)Iran, le Conseil pourrait-il dire quelles mesures il entend prendre pour obtenir que l(cid:146)Iran garantisse aux accusØs un procŁs Øquitable et public et le droit au choix d(cid:146)un avocat pour leur dØfense? (2001/C 81 E/023) QUESTION (cid:201)CRITE E-1250/00 posØe par Alejandro Cercas (PSE) au Conseil (27 avril 2000) Objet: Les garanties juridiques et droits de l(cid:146)homme d(cid:146)un groupe de citoyens iraniens juifs Les mØdias et le Parlement europØen, notamment dans sa rØsolution (cid:224) ce sujet adoptØe en septembre 1999, ont signalØ (cid:224) diverses reprises que des Juifs iraniens accusØs d(cid:146)espionnage risquaient de faire l(cid:146)objet de procŁs qui pourraient se solder par des condamnations pouvant aller jusqu(cid:146)(cid:224) la peine de mort. Le Conseil pourrait-il donner des informations sur les dØmarches qui ont ØtØ effectuØes ou sur les initiatives susceptibles d(cid:146)Œtre prises pour s(cid:146)assurer qu(cid:146)en tout Øtat de cause les droits de l(cid:146)homme seront respectØs et qu(cid:146)en particulier ces citoyens auront un procŁs Øquitable?


title: QUESTION ÉCRITE E-1329/00 posée par Marielle De Sarnez (PPE-DE) à la Commission. Aide aux départements français touchés par les tempêtes.

eurovoc_concepts:
EU aid
France
aid to disaster victims
eligible region

text: C 89 E/26 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 3. 2001 formellement dØconseillØ au gouvernement canadien de Sait-elle que 22 scientifiques canadiens ont permettre ce massacre qui constitue l(cid:146)extermination de mammifŁres marins la plus meurtriŁre au monde? Sait-elle que, dans l(cid:146)est du Canada, la fonte des glaces est intervenue prØmaturØment, empŒchant la mise bas et l(cid:146)allaitement d(cid:146)un grand nombre de bØbØs phoques, et que la population de bØbØs phoques est par consØquent moins abondante que les prØvisions le laissaient prØsager? Sait-elle qu(cid:146)en raison de la fonte prØmaturØe, des chasseurs ont tirØ sur les bØbØs phoques (cid:224) partir de leurs bateaux, qu(cid:146)un grand nombre de bØbØs phoques atteints par les balles sont morts noyØs, de sorte que le nombre de bØbØs phoques abattus est bien supØrieur aux 275 000 autorisØs? Que peut-elle faire pour Øviter pareil massacre l(cid:146)annØe prochaine? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (15 juin 2000) Comme la Commission l(cid:146)a indiquØ dans sa rØponse (cid:224) la question Øcrite P-0395/00 posØe par Mme Corbey (1), les quotas de pŒche canadiens concernant les phoques harpØs et les phoques (cid:224) capuchon demeurent inchangØs depuis 1996. Il ressort des conclusions tirØes (cid:224) l(cid:146)issue d(cid:146)une rØunion de la commission nationale des mammifŁres marins tenue les 11 et 12 avril 2000 et (cid:224) laquelle il a ØtØ question de l(cid:146)Øtat de conservation des phoques harpØs, que la population de cette espŁce s(cid:146)est stabilisØe depuis 1996 au niveau le plus ØlevØ atteint depuis que des estimations sont disponibles (1960), que le nombre de phoques devrait avoisiner 5,2 millions en l(cid:146)an 2000 (il est sßr (cid:224) 95 % que ce nombre sera compris entre 4 et 6,4 millions), et que des photocopies aØriennes permettent d(cid:146)estimer (cid:224) prŁs d(cid:146)un million le nombre total de phoques harpØs nØs dans l(cid:146)Atlantique du Nord- Ouest en 1999 (ce nombre est compris entre 200 000 et 1 200 000). Depuis le dØbut des annØes 80, le nombre de bØbØs phoques tend (cid:224) se stabiliser. De plus, la Commission a pris note du fait que le ministŁre de la pŁche et des ocØans a annoncØ la crØation d(cid:146)un groupe indØpendant d(cid:146)experts qui aura pour mission d(cid:146)Øvaluer l(cid:146)Øtat actuel des connaissances scientifiques au sujet des populations de phoques prØsentes dans la partie canadienne de l(cid:146)Atlantique et de conseiller les autoritØs dans le cadre d(cid:146)une stratØgie (cid:224) long terme visant (cid:224) gØrer ces populations. Bien que les faits en rapport avec l(cid:146)Øtat des glaces observØ cette annØe que l(cid:146)Honorable Parlementaire a mentionnØs soient effectivement regrettables, cette situation ne semble pas mettre la survie de cette espŁce en danger. Par consØquent, la Commission considŁre que, outre l(cid:146)application stricte de la direc- tive 83/129/CEE du Conseil, du 28 mars 1983, concernant l(cid:146)importation dans les (cid:201)tats membres de peaux de certains bØbØs phoques et de produits dØrivØs (2), la CommunautØ n(cid:146)a aucune possibilitØ d(cid:146)intervention en la matiŁre. (1) (2) JO C 330 E du 21. 11. 2000, p. 150. JO L 91 du 9. 4. 1983. (2001/C 89 E/024) QUESTION (cid:201)CRITE E-1329/00 posØe par Marielle De Sarnez (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Aide aux dØpartements fran(cid:231)ais touchØs par les tempŒtes (27 avril 2000) Suite aux violentes tempŒtes qui ont touchØ la France fin dØcembre 1999, plusieurs dØpartements sinistrØs ont dß dØbourser d(cid:146)importantes sommes pour reconstruire les infrastructures endommagØes, bien qu(cid:146)une grande partie fßt couverte par les assurances. La Commission pourrait-elle tenir compte de ces dØpartements et territoires sinistrØs lors de la prochaine dØtermination des zones fran(cid:231)aises Øligibles aux Fonds structurels? Et d(cid:146)autre part, ne serait-il pas possible de rØtablir la ligne budgØtaire concernant «l(cid:146)aide aux victimes de catastrophes naturelles»? 20. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 89 E/27 RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (15 juin 2000) La liste des zones fran(cid:231)aises Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 2 des fonds structurels pour la pØriode de programmation 2000-2006 a ØtØ dØcidØe par la Commission le 7 mars 2000, sur la base de la proposition transmise par les autoritØs fran(cid:231)aises. Au terme de l(cid:146)article 4 du rŁglement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structurels (1), cette liste ne peut Œtre modifiØe sur proposition d(cid:146)un (cid:201)tat membre qu(cid:146)au cours de l(cid:146)annØe 2003, en cas de crise grave dans une rØgion et sans augmenter la population Øligible de la rØgion en question. Il importe de souligner que les zones Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 2 pour la pØriode 2000-2006, telles qu(cid:146)arrŒtØes par la dØcision de la Commission du 7 mars 2000, couvrent 70 % de la population touchØe par les tempŒtes de la fin de l(cid:146)annØe 1999. Les zones ayant subi des dØg(cid:226)ts mais non Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 2 pourront nØanmoins bØnØficier d(cid:146)autres interventions communautaires. Une note d(cid:146)information (2) recense les diffØrents instruments communau- taires qui peuvent Œtre mobilisØs (cid:224) cet effet. D(cid:146)autre part, la Commission n(cid:146)envisage pas (cid:224) ce stade de rØtablir la ligne budgØtaire concernant l(cid:146)aide aux victimes de catastrophes naturelles. Compte tenu des montants limitØs inscrits (cid:224) cet effet dans le budget jusqu(cid:146)en 1997, les secours financiers communautaires n(cid:146)ont revŒtu qu(cid:146)un caractŁre symbolique et l(cid:146)action communautaire dans ce domaine s(cid:146)est traduite par un Øparpillement d(cid:146)interventions (cid:224) caractŁre relativement modeste. La Commission souhaite privilØgier aujourd(cid:146)hui la rØhabilitation Øcono- mique des zones sinistrØes (cid:224) travers les instruments structurels communautaires. trop souvent JO L 161 du 26. 6. 1999. (1) (2) SEC(2000) 40. (2001/C 89 E/025) QUESTION (cid:201)CRITE E-1330/00 posØe par Marielle De Sarnez (PPE-DE) (cid:224) la Commission (27 avril 2000) Objet: Rejet d(cid:146)hydrocarbures en mer Suite (cid:224) la catastrophe du pØtrolier Erika, sur les c(cid:244)tes bretonnes, plusieurs pØtroliers ont profitØ de la pollution marine pour nettoyer de fa(cid:231)on clandestine leurs rØservoirs en pleine mer. Eu Øgard aux menaces sur l(cid:146)environnement que reprØsentent ces dØgazages sauvages, la Commission envisage-t-elle l(cid:146)Ølaboration d(cid:146)une directive imposant aux navires de nettoyer leurs cuves avant de quitter le port, moyennant l(cid:146)attribution d(cid:146)un certificat, sans lequel le navire ne serait pas autorisØ (cid:224) prendre la mer? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (9 juin 2000) La Commission est fortement prØoccupØe par la pollution liØe (cid:224) l(cid:146)exploitation des navires, et notamment au nettoyage des rØservoirs dans les eaux communautaires. Cette pollution fonctionnelle occupe, dans l(cid:146)ensemble de la pollution marine par les hydrocarbures, une place plus grande que la pollution liØe aux accidents. Diverses mesures internationales concernant la construction et l(cid:146)exploitation des pØtroliers (par le biais principalement de la convention Marpol 73/78) ont considØrablement rØduit, ces derniŁres dØcennies, la nØcessitØ et l(cid:146)intØrŒt de rejeter les rØsidus de cargaisons en mer. L(cid:146)application de ces rØglementations internationales est vØrifiØe dans les ports communautaires gr(cid:226)ce au mØcanisme de contr(cid:244)le par l(cid:146)(cid:201)tat du port en application de la directive 95/21/CE du Conseil, du 29 juin 1995, concernant l(cid:146)application aux navires faisant escale dans les ports de la CommunautØ ou dans les eaux relevant de la juridiction des (cid:201)tats membres, des normes internationales relatives (cid:224) la sØcuritØ maritime, (cid:224) la prØvention de la pollution et aux


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1310/00 di Nicholas Clegg (ELDR) alla Commissione. Etichettatura di prodotti tessili.

text: C 46 E/168 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 2. 2001 I principali punti oggetto di tale critica sono l(cid:146)ingerenza in un processo democratico, la forma delle misure scelte da 14 Stati membri dell(cid:146)UE, che non vengono applicate nel quadro dell(cid:146)Unione, ma al di fuori del suo spazio giuridico, nonchØ lo spinoso modo di procedere della Presidenza portoghese, che non ha dato al governo austriaco alcuna possibilit(cid:224) di prendere posizione sui fatti ad esso contestati. Nello studio si sostiene espressamente che al momento attuale non vi sia alcuna ragione di supporre «che l(cid:146)Austria sia un paese meno democratico dell(cid:146)Irlanda o di qualunque altro Stato membro dell(cid:146)UE». Sulla base di questo solido studio scientifico si chiede al Consiglio: (cid:129) se conosca tale studio, (cid:129) se, in caso contrario, intenda procurarselo ed esaminarlo, e infine (cid:129) quali provvedimenti intenda adottare per normalizzare i rapporti con l(cid:146)Austria. Risposta (10 luglio 2000) Il Consiglio non ha esaminato lo studio cui si riferisce l(cid:146)Onorevole Parlamentare e non ha un(cid:146)opinione al riguardo. Le misure citate dall(cid:146)interrogazione non sono vincolanti per il Consiglio il quale non ha espresso alcuna opinione in proposito. (2001/C 46 E/195) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1305/00 di Michl Ebner (PPE-DE) al Consiglio (27 aprile 2000) Oggetto: Interrogazione H-0191/00 Il 17 marzo 2000 l(cid:146)interrogante ha ricevuto per iscritto la risposta del Consiglio all(cid:146)interrogazione orale H- 0191/00, relativa a Israele e Russia. A tale proposito va considerato che il Consiglio ha risposto unicamente al primo e al secondo paragrafo dell(cid:146)interrogazione, mentre ha completamente ignorato il terzo paragrafo, che era tuttavia fondamentale. In particolare, dalla risposta non si evince il nesso, formulato invece chiaramente nell(cid:146)interrogazione, con le misure adottate nei confronti dell(cid:146)Austria da 14 Stati membri e attualmente in corso. Va considerato pertanto che all(cid:146)interrogazione non Ł stata data risposta, e l(cid:146)interrogante si attende pertanto una risposta piø esauriente. Risposta (10 luglio 2000) Il Consiglio rinvia l(cid:146)Onorevole Parlamentare alla risposta data alla sua precedente interrogazione sulla questione. Considerato che l(cid:146)ultimo paragrafo di tale interrogazione era rivolto alla Presidenza portoghese, non sarebbe corretto da parte del Consiglio rispondervi. Si tratta comunque di una questione sulla quale il Consiglio non ha preso posizione. (2001/C 46 E/196) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1310/00 di Nicholas Clegg (ELDR) alla Commissione (27 aprile 2000) Oggetto: Etichettatura di prodotti tessili Pu(cid:242) la Commissione comunicare quali disposizioni vigono, a livello europeo o multilaterale, in materia di iniziative intende requisiti per l(cid:146)etichettatura dei prodotti tessili in provenienza da paesi terzi? Quali 13. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 46 E/169 proporre la Commissione per introdurre requisiti di etichettatura piø rigorosi e vincolanti, affinchØ i consumatori europei di prodotti tessili provenienti da paesi terzi dispongano di maggiori informazioni sul paese d(cid:146)origine e sui metodi di fabbricazione dei prodotti tessili da loro acquistati? Risposta del sig. Liikanen a nome della Commissione (14 giugno 2000) A livello europeo l(cid:146)unico strumento giuridico relativo all(cid:146)etichettatura dei prodotti tessili Ł la direttiva 96/ 74/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 16 dicembre 1996, relativa alle «denominazioni del settore tessile» (1), modificata dalla direttiva 97/37/CE della Commissione, del 19 giugno 1997 (2). I prodotti tessili, a prescindere dal loro paese di provenienza, possono essere commercializzati all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) solo se si attengono a tale direttiva, che stabilisce l(cid:146)indicazione corretta della composizione delle fibre dei prodotti tessili. A parte ci(cid:242), gli Stati membri restano liberi d(cid:146)applicare le disposizioni nazionali «relative alla protezione della propriet(cid:224) industriale e commerciale, alle indicazioni di provenienza, alle denominazioni d(cid:146)origine e alla repressione della concorrenza sleale» (articolo 14), purchØ tali disposizioni siano conformi ai principi fondamentali del mercato interno della Comunit(cid:224). tipo di tessili. Di A livello multilaterale non esiste una legislazione specifica sull(cid:146)etichettatura dei prodotti conseguenza qualsiasi legislazione nazionale adottata in questo campo dev(cid:146)essere giudicata nell(cid:146)ambito dei principi generali dell(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio (OMC), come la regola di non discriminazione. Inoltre, in conformit(cid:224) all(cid:146)accordo sulle barriere tecniche al commercio, i membri dell(cid:146)OMC devono garantire che i regolamenti tecnici non creino inutili ostacoli al commercio internazio- nale. Quindi, mentre le norme dell(cid:146)OMC prevedono che qualsiasi requisito relativo all(cid:146)etichettatura obbligatoria d(cid:146)origine si applichi in modo non discriminatorio sia alle merci comunitarie che a quelle non comunitarie, la richiesta di determinare il paese esatto d(cid:146)origine (cid:129) almeno all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) (cid:129) non sarebbe compatibile con il diritto comunitario. Per quanto riguarda il caso specifico del «marchio d(cid:146)origine», la Corte di giustizia ha decretato che l(cid:146)etichettatura obbligatoria d(cid:146)origine nazionale (ad es. «fabbricato nel Regno Unito») Ł incompatibile con il diritto comunitario, poichØ dev(cid:146)essere considerata una misura avente effetto equivalente ad una restrizione quantitativa vietata dall(cid:146)articolo 28 (ex articolo 30) del trattato CE. Ogni requisito di marchio d(cid:146)origine all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) potrebbe indurre il consumatore a dare la preferenza ai prodotti nazionali, ed avrebbe quindi l(cid:146)effetto di «frenare l(cid:146)interpenetrazione economica nell(cid:146)ambito della Comunit(cid:224)» (3). In aggiunta a tali restrizioni legislative, bisogna tener conto del probabile impatto di tali misure su altri soggetti, come i fabbricanti della Comunit(cid:224), dato che i requisiti aggiuntivi d(cid:146)etichettatura non possono essere imposti solo ai paesi terzi. L(cid:146)obbligo di soddisfare diversi gruppi di norme per diversi mercati implicherebbe un onere amministrativo per i fabbricanti che operano su scala mondiale. La geografici mancanza di requisiti obbligatori d(cid:146)etichettatura in settori quali l(cid:146)indicazione d(cid:146)origine non impedisce comunque ai fabbricanti di fornire informazioni aggiuntive su base volontaria. Pur cercando di mantenere al minimo gli obblighi amministrativi, la Commissione resta naturalmente pronta ad esaminare qualsiasi suggerimento, volto a migliorare il regime d(cid:146)etichettatura esistente, eventual- mente formulato dalle parti interessate. (1) GU L 32 del 3. 2. 1997. (2) GU L 169 del 27. 6. 1997. (3) Caso 207/83


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1379/00 υποβολή: Ari Vatanen (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Συνεργασία μεταξύ των παραμεθόριων περιοχών της ΕΕ και της Ρωσίας.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Russia
cross-border cooperation
frontier region
regional policy

text: C 81 E/34 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 13. 3. 2001 (2001/C 81 E/039) GRAPTH ERVTHSH P-1379/00 ypobolh·: Ari Vatanen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Συνεργασι΄α µεταξυ΄ των παραµεθο΄ριων περιοχω΄ν της ΕΕ και της Ρωσι΄ας Στα συ΄νορα µεταξυ΄ της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης και της Ρωσι΄ας σηµειω΄νεται η µεγαλυ΄τερη σε παγκο΄σµια κλι΄µακα διαφορα΄ βιοτικου΄ επιπε΄δου. Η διαφορα΄ αυτη΄ καταφαι΄νεται, για παρα΄δειγµα, µε µια συ΄γκριση µεταξυ΄ της πατρι΄δας µου που βρι΄σκεται 20 χλµ µακρια΄ απο΄ τα νε΄α συ΄νορα της Φινλανδι΄ας και της γενε΄τειρας της µητε΄ρας µου που βρι΄σκεται στη Καρελι΄α, µια περιφε΄ρεια που παραχωρη΄θηκε στη Ρωσι΄α πριν απο΄ περι΄που 60 χρο΄νια. Η διαφορα΄ του βιοτικου΄ επιπε΄δου προσοµοια΄ζει µε ωρολογιακη΄ βο΄µβα που πλησια΄ζει προς την ε΄κρηξη σε περι΄πτωση που η Ένωση δεν προωθη΄σει µε ε΄µφαση τη συνεργασι΄α µεταξυ΄ των παραµεθο΄ριων περιοχω΄ν καθω΄ς και την ισο΄ρροπη ανα΄πτυξη΄ τους. Οι παραµεθο΄ριες περιοχε΄ς της Ένωσης που βρι΄σκονται στο Βορρα΄ συγκαταλε΄γονται στις εξο΄χως απο΄κεντρες περιοχε΄ς των οποι΄ων η ανα΄πτυξη αποτελει΄ ιδιαι΄τερη υποχρε΄ωση της Ένωσης, η΄δη δυνα΄µει της Συνθη΄κης περι΄ Ιδρυ΄σεως της Ευρωπαι¤κη΄ς Κοινο΄τητας (α΄ρθρο 299, παρ. 2). Παρ(cid:146) ο΄λη τη σηµασι΄α του εν λο΄γω προβλη΄µατος η εκτε΄λεση κοινοτικω΄ν προγραµµα΄των ει΄ναι δυ΄σκολη στις παραµεθο΄ριες περιοχε΄ς: απο΄ τα αποτελε΄σµατα του προγρα΄µµατος Interreg II κατα΄ τη χρονικη΄ περι΄οδο 1994- 1999 προκυ΄πτει ο΄τι ο συντονισµο΄ς µεταξυ΄ αυτου΄ του προγρα΄µµατος και των προγραµµα΄των υπε΄ρ τρι΄των χωρω΄ν (π. χ. προ΄γραµµα Tacis) ει΄ναι λι΄αν περι΄πλοκος. Απο΄ την πλευρα΄ τους πα΄λι οι παραµεθο΄ριες περιοχε΄ς εντοπι΄ζουν το προ΄βληµα στο ο΄τι τα µε΄τρα στο πλαι΄σιο του προγρα΄µµατος Interreg προορι΄ζονται αποκλειστικα΄ για την εφαρµογη΄ του εν λο΄γω προγρα΄µµατος και οι αποφα΄σεις σχετικα΄ µε τις ενε΄ργειες λαµβα΄νονται σε περιφερειακο΄ επι΄πεδο ενω΄ οι αποφα΄σεις σχετικα΄ µε το προ΄γραµµα Tacis CBC (διασυνοριακη΄ συνεργασι΄α) λαµβα΄νονται στις Βρυξε΄λλες και τα µε΄τρα αυτα΄ δεν συνδε΄ονται αποκλειστικα΄ µε την εφαρµογη΄ του εν λο΄γω προγρα΄µµατος. Για την επι΄λυση του προβλη΄µατος οι παραµεθο΄ριες περιοχε΄ς δηµιου΄ργησαν στα συ΄νορα µεταξυ΄ ΕΕ και Ρωσι΄ας την Ευρωπεριφε΄ρεια Καρελι΄α στην οποι΄α υπα΄ρχει συντονισµο΄ς της συνεργασι΄ας στο διασυνοριακο΄ αυτο΄ χω΄ρο. Η Ευρωπεριφε΄ρεια Καρελι΄α αποτελει΄ πειραµατικο΄ προ΄γραµµα στο πλαι΄σιο του οποι΄ου η διαχειριστικη΄ επιτροπη΄ της Ευρωπεριφε΄ρειας λαµβα΄νει σε περιφερειακο΄ επι΄πεδο αποφα΄σεις για αµφο΄τερα τα προγρα΄µµατα, αποφα΄σεις οι οποι΄ες αφορου΄ν αποκλειστικα΄ το προ΄γραµµα. Το πει΄ραµα µε την Ευρωπεριφε΄ρεια της Καρελι΄ας θα µπορου΄σε να βελτιω΄σει την αποτελεσµατικο΄τητα των προγραµµα΄των της ΕΕ στις περιοχε΄ς που βρι΄σκονται στα συ΄νορα µεταξυ΄ ΕΕ και Ρωσι΄ας. Ο Επι΄τροπος κ. Barnier δη΄λωσε στο Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο στο πλαι΄σιο της ακρο΄ασης των µελω΄ν της νε΄ας Επιτροπη΄ς ο΄τι θεωρει΄ το συντονισµο΄ των προγραµµα΄των Interreg και Tacis ως βασικο΄ στο΄χο περιφερειακη΄ς πολιτικη΄ς της Ένωσης. Αντικατοπτρι΄ζει αυτη΄ η δη΄λωση τη στα΄ση του συνο΄λου της Επιτροπη΄ς; Πω΄ς προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να διευκολυ΄νει τη συνεργασι΄α στις περιοχε΄ς που βρι΄σκονται στα συ΄νορα µεταξυ΄ ΕΕ και Ρωσι΄ας; Ποια ει΄ναι η θε΄ση της Επιτροπη΄ς ε΄ναντι του πειρα΄µατος µε την Ευρωπεριφε΄ρεια της Καρελι΄ας; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Ioyni·oy 2000) Όπως αναφε΄ρεται στην ανακοι΄νωση «Στρατηγικοι΄ στο΄χοι 2000-2005» (1), του Μαρτι΄ου 2000, η Επιτροπη΄ αποδι΄δει ιδιαι΄τερη σηµασι΄α στην ενι΄σχυση της συνεργασι΄ας µε τη Ρωσι΄α. Απο΄ α΄ποψη διαρθρωτικω΄ν ταµει΄ων, το ενδιαφε΄ρον αυτο΄ αντικατοπτρι΄ζεται στο α΄ρθρο 20 του κανονισµου΄ (ΕΚ) αριθ. 1260/1999 του Συµβουλι΄ου, της 21ης Ιουνι΄ου 1999 «περι΄ γενικω΄ν διατα΄ξεων για τα ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α» (2), ο οποι΄ος ορι΄ζει ο΄τι πρε΄πει να αποδοθει΄ η επιβαλλο΄µενη προσοχη΄ στη βελτι΄ωση του συντονισµου΄ µεταξυ΄ προγραµµα΄των Interreg και TACIS. Στις κατευθυντη΄ριες γραµµε΄ς του προγρα΄µµατος Interreg ΙΙΙ η Επιτροπη΄ υπογραµµι΄ζει ο΄τι πρε΄πει να επιτευχθει΄ αποτελεσµατικο΄ς συντονισµο΄ς και συνοχη΄ µεταξυ΄ βοη΄θειας παρεχο΄µενης στο πλαι΄σιο Interreg ΙΙΙ και TACIS, κατα΄ κυ΄ριο λο΄γο µε την επεξεργασι΄α επιχειρησιακω΄ν κατευθυντηρι΄ων γραµµω΄ν. Επιπλε΄ον, ο κανονισµο΄ς (ΕΚ, Ευρατο΄µ) αριθ. 99/2000, της 29ης ∆εκεµβρι΄ου 1999 «περι΄ των διατα΄ξεων παροχη΄ς βοη΄θειας στα κρα΄τη-εται΄ρους στην ανατολικη΄ Ευρω΄πη και την κεντρικη΄ Ασι΄α» (3), σε σχε΄ση µε το TACIS, αναφε΄ρεται ειδικα΄ στη διασυνοριακη΄ συνεργασι΄α µε κοινοτικε΄ς µεθοριακε΄ς περιφε΄ρειες. Κατα΄ συνε΄πεια, η Επιτροπη΄ η΄δη βελτιω΄νει τη βα΄ση για περαιτε΄ρω συνεργασι΄α µεταξυ΄ Interreg και TACIS, που θα µπορου΄σε να συµβα΄λει στη διευκο΄λυνση της συνεργασι΄ας µεταξυ΄ Κοινο΄τητας και Ρωσι΄ας. 13. 3. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 81 E/35 Κατα΄ τον τρο΄πο αυτο΄, ο υφιστα΄µενος συντονισµο΄ς σε επι΄πεδο ε΄ργων θα συµπληρωθει΄ µε µεγαλυ΄τερο βαθµο΄ συνοχη΄ς σε επι΄πεδο προγραµµατισµου΄ και µε τον καθορισµο΄ στο΄χων και τοµε΄ων συνεργασι΄ας. Κατα΄ την εφαρµογη΄ του Interreg III, η διοι΄κηση µικρω΄ν ε΄ργων που προωθου΄ν διασυνοριακε΄ς ενε΄ργειες θα µπορου΄σε να επαφεθει΄ α΄µεσα σε διασυνοριακε΄ς πρωτοβουλι΄ες συνεργασι΄ας, ο΄πως η Euregios. Υπο΄ το πρι΄σµα των ανωτε΄ρω, η Επιτροπη΄ θα λα΄βει υπο΄ψη της παραδει΄γµατα διασυνοριακη΄ς συνεργασι΄ας ο΄πως το Euregio Karelia. (1) (2) (3) ΕΕ C 81 της 21. 3. 2000. ΕΕ L 161 της 26. 6. 1999. ΕΕ L 12 της 18. 1. 2000. (2001/C 81 E/040) GRAPTH ERVTHSH P-1391/00 ypobolh·: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) prow to Symboy·lio (3 Mai(cid:138)oy 2000) Ue·ma: Μεταναστευτικη΄ πολιτικη΄ Η παρα΄νοµη µετανα΄στευση στην Ευρω΄πη παι΄ρνει ο΄λο και περισσο΄τερο µορφη΄ δουλεµπορι΄ου που υποβαθµι΄ζει την ανθρω΄πινη αξιοπρε΄πεια και συχνα΄ στοιχι΄ζει ανθρω΄πινες ζωε΄ς. Υπα΄ρχει ευθυ΄νη της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης; Η Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση ως το΄πος υποδοχη΄ς µεταναστω΄ν δεν πρε΄πει να΄ποκτη΄σει µι΄α συλλογικη΄ µεταναστευτικη΄ πολιτικη΄ η οποι΄α θα καθορι΄ζει σαφει΄ς και κοινα΄ αποδεκτε΄ς σχε΄σεις µε τις χω΄ρες καταγωγη΄ς µεταναστω΄ν, που θα καταπολεµα΄ την παρανοµι΄α και το εµπο΄ριο ανθρω΄πων αλλα΄ και την παρα΄νοµη απασχο΄ληση στην Ένωση; Οι υποψη΄φιες προς ε΄νταξη χω΄ρες θα συµµετε΄χουν στη διαδικασι΄α κατα΄- στρωσης και εφαρµογη΄ς αυτω΄ν των πολιτικω΄ν; Apa·nthsh (29 Septembri·oy 2000) Το Συµβου΄λιο συµµερι΄ζεται απολυ΄τως την α΄ποψη της αξιο΄τιµης κυρι΄ας βουλευτη΄ ο΄σον αφορα΄ την παρα΄νοµη ετανα΄στευση και τις συνε΄πειε΄ς της. Το ∆εκε΄µβριο του 1998, το Συµβου΄λιο συνε΄στησε την Οµα΄δα Υψηλου΄ Επιπε΄δου για το Άσυλο και τη Μετανα΄στευση προκειµε΄νου να επεξεργαστει΄ µι΄α διαπυλωνικη΄, ολοκληρωµε΄νη προσε΄γγιση για την αντιµετω΄πιση των βασικω΄ν αιτι΄ων της µετανα΄στευσης και της εγκατα΄λειψης των χωρω΄ν καταγωγη΄ς. Στην Οµα΄δα Υψηλου΄ Επιπε΄δου για το Άσυλο και τη Μετανα΄στευση ανατε΄θηκε να καταστρω΄σει σχε΄δια δρα΄σης για ορισµε΄νες χω΄ρες προε΄λευσης των αιτου΄ντων α΄συλο και/η΄ της παρα΄νοµης µετανα΄στευσης. Τον περασµε΄νο Οκτω΄βριο εκδο΄θηκαν απο΄ το Συµβου΄λιο και εγκρι΄θηκαν απο΄ τους Αρχηγου΄ς κρατω΄ν στο Ευρωπαι¤κο΄ Συµβου΄λιο του Τα΄µπερε σχε΄δια δρα΄σης για πε΄ντε χω΄ρες (Αφγανιστα΄ν και η γυ΄ρω περιοχη΄, Ιρα΄ν, Μαρο΄κο, Σοµαλι΄α και Σρι Λα΄νκα). Τη στιγµη΄ αυτη΄, η Οµα΄δα Υψηλου΄ Επιπε΄δου για το Άσυλο και τη Μετανα΄στευση εξετα΄ζει την εφαρµογη΄ αυτω΄ν των σχεδι΄ων δρα΄σης και στη συνε΄χεια ε΄χει κληθει΄ να υποβα΄λει ε΄κθεση για την εν λο΄γω εφαρµογη΄ στο Ευρωπαι¤κο΄ Συµβου΄λιο το ∆εκε΄µβριο του 2000. Ει΄ναι σαφε΄ς ο΄τι τα σχε΄δια δρα΄σης δεν ει΄ναι δυνατο΄ν να επιβληθου΄ν στις εν λο΄γω χω΄ρες, αλλα΄ πρε΄πει να εφαρµοστου΄ν σε στενη΄ συνεργασι΄α µε τις αρχε΄ς των χωρω΄ν αυτω΄ν. Το Ευρωπαι¤κο΄ Συµβου΄λιο του Τα΄µπερε αναγνω΄ρισε σαφω΄ς την ανα΄γκη µιας σφαιρικη΄ς προσε΄γγισης του προβλη΄µατος της µετανα΄στευσης. Στο σηµει΄ο 11 των συµπερασµα΄των του Συµβουλι΄ου αυτου΄ αναφε΄ρεται ο΄τι στην προσε΄γγιση αυτη΄ πρε΄πει να αντιµετωπιστου΄ν «ζητη΄µατα πολιτικη΄ς, ανθρωπι΄νων δικαιωµα΄των και ανα΄πτυξης στις χω΄ρες και περιοχε΄ς καταγωγη΄ς και διε΄λευσης. Του΄το απαιτει΄ την καταπολε΄µηση της φτω΄χειας, τη βελτι΄ωση του βιοτικου΄ επιπε΄δου και των ευκαιριω΄ν απασχο΄λησης, την προ΄ληψη συγκρου΄σεων και την εδραι΄ωση δηµοκρατικω΄ν καθε- στω΄των καθω΄ς και το σεβασµο΄ των ανθρω΄πινων δικαιωµα΄των, ιδι΄ως δε των δικαιωµα΄των των µειονοτη΄των, των γυναικω΄ν και των παιδιω΄ν. Προς το σκοπο΄ αυτο΄, καλου΄νται η Ένωση καθω΄ς και τα κρα΄τη µε΄λη να συµβα΄λουν, εντο΄ς των ορι΄ων των αρµοδιοτη΄των τους, δυνα΄µει των συνθηκω΄ν, σε µια µεγαλυ΄τερη συνοχη΄ των εσωτερικω΄ν και εξωτερικω΄ν πολιτικω΄ν της Ένωσης. Η ανα΄πτυξη εταιρικω΄ν σχε΄σεων µε τις ενδιαφερο΄µενες τρι΄τες χω΄ρες αποτελει΄ επι΄σης ε΄να αποφασιστικο΄ στοιχει΄ο για την επιτυχι΄α µιας τε΄τοιας πολιτικη΄ς, προκειµε΄νου να προαχθει΄ η κοινη΄ ανα΄πτυξη. »


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1314/00 υποβολή: Cristiana Muscardini (UEN) προς την Επιτροπή. Βλαβερά φυτικά λίπη.

eurovoc_concepts:
food safety
foodstuffs legislation
public health
vegetable fats

text: C 81 E/26 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 13. 3. 2001 Apa·nthsh (29 Septembri·oy 2000) To Symboy·lio plhroforei· ton ajio·timo k. boyleyth· o·ti, ekto·w tvn periptv·sevn poy anafe·rontai sthn para·grafo 2 toy a·ruroy 17 thw Sy·mbashw efarmogh·w thw Symfvni·aw toy Se·ngken, h xorh·ghsh h· h a·rnhsh xorh·ghshw uev·rhshw empi·ptei apokleistika· sthn armodio·thta tvn kratv·n melv·n. H diadikasi·a kai oi endexo·menew prosfyge·w, sthn peri·ptvsh kata· thn opoi·a h diplvmatikh· h· projenikh· apostolh· eno·w kra·toyw me·loyw arnei·tai na ejeta·sei ai·thsh h· na ekdv·sei uev·rhsh, die·pontai apo· to esvteriko· di·kaio toy en lo·gv kra·toyw me·loyw. To Symboy·lio den ei·nai armo·dio na la·bei ue·sh epi· ue·matow to opoi·o den empi·ptei sto xv·ro tvn armodioth·tvn poy toy e·xoyn aponei·mei oi synuh·kew. (2001/C 81 E/029) GRAPTH ERVTHSH E-1314/00 ypobolh·: Cristiana Muscardini (UEN) prow thn Epitroph· (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Blabera· fytika· li·ph Me thn pro·sfath e·gkrish thw odhgi·aw gia to kaka·o epetra·ph h xrhsimopoi·hsh orisme·nvn fytikv·n liparv·n oysiv·n gia thn paragvgh· sokola·taw, se antikata·stash toy 5 % toy boyty·roy kaka·oy poy exrhsimopoiei·to me·xri sh·mera. (cid:211)son afora· thn Itali·a, h apo·fash toy EK nomimopoiei· ayto· poy, me no·mo toy 1976, euevrei·to vw apa·th. Rvtoy·me loipo·n ea·n h apago·reysh poy i·sxye sthn Itali·a basizo·tan se la·uow episthmonikh· ba·sh, h· ea·n to kei·meno poy enekri·uh sto Strasboy·rgo pare·xei episthmonike·w eggyh·seiw o·son afora· thn prostasi·a thw ygei·aw, se sxe·sh me th xrh·sh tvn akoloy·uvn fytikv·n liparv·n oysiv·n: shea, illipé, kokum gurgi, sal, la·di (h· boy·tyro) foi·nika (palm oil), la·di (h· boy·tyro) ma·ngko (mangokern). Ayta· ta proi¤o·nta xrhsimopoioy·ntai sthn Eyrv·ph gia thn paragvgh· margari·nhw, sapoynioy·, zvotrofv·n, keriv·n, kai vw ba·seiw gia aloife·w kai poma·dew. (cid:211)pvw ble·poyme, pro·keitai gia proi¤o·nta pollaplv·n xrh·sevn, alla· kane·na apo· ayta· den ei·nai proi¤o·n diatrofh·w. Prokeime·noy na apofeyxuoy·n tyxo·n esfalme·new ypoue·seiw kai na stamath·sei h anhsyxi·a tvn katanalvtv·n. Ervta·tai h Epitroph·: 1. Ei·nai eiw ue·sh na dhlv·sei o·ti ta proi¤o·nta ayta· den bla·ptoyn thn anurv·pinh ygei·a; 2. (cid:201)xei eggyh·seiw o·son afora· to mh blaptiko· xarakth·ra aytv·n tvn liparv·n oysiv·n apo· ta episthmonika· thw o·rgana; 3. Se anti·ueth peri·ptvsh, ei·nai diateueime·nh na probei· se eidikh· episthmonikh· e·reyna o·son afora· thn episitistikh· asfa·leia tvn tropikv·n aytv·n proi¤o·ntvn; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (29 Ioyni·oy 2000) H odhgi·a 73/241/EOK toy Symboyli·oy thw 24hw Ioyli·oy 1973, peri· proseggi·sevw tvn nomouesiv·n tvn kratv·n melv·n sxetika· me ta proi¤o·nta toy kaka·o kai thw sokola·taw poy proori·zontai gia thn anurv·pinh diatrofh· (1), proble·pei, sto a·ruro 14, o·ti h en lo·gv odhgi·a «den ui·gei tiw diata·jeiw tvn eunikv·n nomouesiv·n dyna·mei tvn opoi·vn epitre·petai h· apagorey·etai epi· toy paro·ntow h prosuh·kh (cid:133) a·llvn fytikv·n liparv·n oysiv·n ekto·w apo· to boy·tyro kaka·o». Sth ba·sh ayth·, epta· kra·th me·lh apode·xuhkan thn prosuh·kh a·llvn fytikv·n liparv·n oysiv·n ekto·w toy boyty·roy kaka·o kai oktv· kra·th me·lh thn e·xoyn apagorey·sei. 13. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 81 E/27 H ne·a odhgi·a toy Symboyli·oy kai toy Koinoboyli·oy, thw 25hw Mai(cid:138)oy 2000, pare·xei th dynato·thta se o·loyw toyw paraskeyaste·w sthn Koino·thta, na prosue·toyn 5 % a·llew fytike·w lipare·w oysi·ew ekto·w toy boyty·roy kaka·o, periori·zei o·mvw th dynato·thta ayth· stiw ako·loyuew fytike·w lipare·w oysi·ew: boy·tyro thw basi·aw thw boytyrv·doyw (Illipé), foinike·laio, sal, boytyro·spermon (karité), kakum grugi, pyrh·new ma·ngko. Oi en lo·gv lipare·w oysi·ew fytikh·w proe·leyshw xrhsimopoioy·ntai eja·lloy eyre·vw sthn paraskeyh· pollv·n a·llvn trofi·mvn. Sxetika· me to ue·ma ayto·, ua pre·pei na ypogrammisuei· to gegono·w o·ti oi emporeyo·menoi ei·nai oi kate·joxh·n ypey·uynoi ston tome·a thw asfa·leiaw tvn trofi·mvn. Ypoxreoy·ntai o·loi na diasfali·zoyn o·ti to proi¤o·n poy diaue·toyn sthn agora· den ene·xei kindy·noyw gia thn ygei·a tvn katanalvtv·n. (cid:211)son afora· tiw armo·diew arxe·w, ei·nai ypey·uynew gia thn parakoloy·uhsh kai thn efarmogh· thw en lo·gv ypeyuyno·thtaw, me·sv thw efarmogh·w eunikv·n systhma·tvn epi·blechw kai ele·gxoy. Me·xri sh·mera h Epitroph· den e·xei enhmervuei· sxetika· me opoiondh·pote te·toioy ei·doyw ygeionomiko· ki·ndyno. Ea·n h Epitroph· plhroforhuei· o·ti ypa·rxoyn apodei·jeiw o·ti ka·poio fytiko· li·pow (liparh· oysi·a fytikh·w proe·leyshw) poy xrhsimopoiei·tai sta tro·fima (kai poy piuano·tata den ua periorizo·tan se proi¤o·nta sokola·taw), paroysia·zei ki·ndyno gia thn ygei·a tvn anurv·pvn, ua mporoy·se na zhth·sei th gnv·mh thw Episthmonikh·w Epitroph·w. (1) EE L 228 thw 16. 8. 1973. (2001/C 81 E/030) GRAPTH ERVTHSH E-1333/00 ypobolh·: Daniel Hannan (PPE-DE) prow thn Epitroph· (4 Mai(cid:138)oy 2000) Ue·ma: Idiai·tera grafei·a tvn Epitro·pvn Eiw syne·xeia thw apanth·sevw poy e·dvse h Epitroph· sth Grapth· Erv·thsh E-0254/00 (1), ua mporoy·se na katadei·jei tv·ra analytika· tiw apodoxe·w gia ka·ue me·low toy ka·ue grafei·oy kai ta pososta· toy kataballo·menoy fo·roy; (1) EE C 374 E thw 28. 12. 2000, sel. 46. Apa·nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph·w (30 Ioyni·oy 2000) (cid:201)naw pi·nakaw ston opoi·o anafe·retai h katanomh· toy prosvpikoy· ana· baumo· (mo·nimoi kai prosvrinoi· ypa·llhloi) sta shmerina· grafei·a thw Epitroph·w ua apostalei· kateyuei·an sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai th Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. (cid:211)pvw katalabai·nei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, gia lo·goyw prostasi·aw tvn stoixei·vn, den ei·nai nomika· dynato·n na dhmosieyuei· to akribe·w poso·n tvn misuv·n poy synodey·ontai apo· ta ono·mata tvn en lo·gv ypallh·lvn. (cid:211)la ta me·lh tvn idiaite·rvn grafei·vn amei·bontai sy·mfvna me thn misuologikh· kli·maka poy anafe·retai ston esvteriko· kanonismo· tvn ypallh·lvn (mo·nimoi kai prosvrinoi· ypa·llhloi). (cid:211)lew oi leptome·reiew tvn amoibv·n (symperilambanome·nvn kai tvn apozhmiv·sevn, fo·rvn kai synta·jevn) anafe·rontan sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sth Grapth· Erv·thsh E-2360/99 toy k. Casaca (1), ton Ianoya·rio toy tre·xontow e·toyw. H apa·nthsh ayth· perilamba·nei mi·a anafora· se e·nan pi·naka paradeigma·tvn o opoi·ow apesta·lh kateyuei·an sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai th Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy ei·nai dynato·n na anazhth·sei kai a·llew plhrofori·ew gia tiw dia·forew apozhmiv·seiw anafero·meno sthn apa·nthsh poy do·uhke apo· thn Epitroph· ton perasme·no Deke·mbrio sth Grapth· Erv·thsh E-2045/99 thn opoi·a e·uese o k. Titford (2). (cid:211)pvw symbai·nei gia o·loyw toyw moni·moyw kai a·lloyw ypallh·loyw tvn Eyrvpai¤kv·n Uesmikv·n Orga·nvn, o basiko·w misuo·w tvn melv·n tvn idiaite·rvn grafei·vn ypo·keitai se mi·a proodeytikh· forologi·a. To me·gisto periuvriako· pososto· forolo·ghshw ei·nai 45 % kai kataba·lletai epi·shw mi·a prosvrinh· syndromh· h opoi·a ane·rxetai se 5,83 % me·royw toy basikoy· misuoy·. Oi asfalistike·w eisfore·w tiw opoi·ew to prosvpiko· ypoxreoy·tai na kataba·lei sy·mfvna me ton kanonismo· ei·nai oi ejh·w: gia th sy·ntajh: 8. 25 % toy basikoy· misuoy·, gia to tamei·o asueneiv·n: 1. 7 % toy basikoy· misuoy·, gia thn ka·lych atyxhma·tvn: 0. 1 % toy basikoy· misuoy· kai gia thn anergi·a (tvn prosvrinv·n ypallh·lvn): 0. 4 % toy basikoy· misuoy·. (1) (2) EE C 303 E thw 24. 10. 2000, sel. 53. EE C 219 E thw 1. 8. 2000, sel. 76


title: Commission Regulation (EC) No 867/2000 of 27 April 2000 fixing the rates of the refunds applicable to certain cereal and rice-products exported in the form of goods not covered by Annex I to the Treaty

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice
sorghum

formats: pdf print

text: 28. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 103/67 COMMISSION REGULATION (EC) No 867/2000 of 27 April 2000 fixing the rates of the refunds applicable to certain cereal and rice-products exported in the form of goods not covered by Annex I to the Treaty THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 1253/1999 (2), and in particular Article 13(3) thereof, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organisation of the market in rice (3), as amended by Regulation (EC) No 2072/98 (4), and in particular Article 13(3) thereof, Whereas: (1) (2) (3) (4) Article 13(1) of Regulation (EEC) No 1766/92 and Article 13(1) of Regulation (EC) No 3072/95 provide that the difference between quotations of prices on the world market for the products listed in Article 1 of each of and the prices within the Community may be covered by an export refund. those Regulations Commission Regulation (EC) No 1222/94 of 30 May 1994 laying down common implementing rules for granting export refunds on certain agricultural products exported in the form of goods not covered by Annex I to the Treaty, and the criteria for fixing the amount of such refunds (5), as last amended by Regulation (EC) No 701/2000 (6), specifies the products for which a rate of refund should be fixed, to be applied where these prod- ucts are exported in the form of goods listed in Annex B to Regulation (EEC) No 1766/92 or in Annex B to Regulation (EC) No 3072/95 as appropriate. In accordance with the first subparagraph of Article 4(1) of Regulation (EC) No 1222/94, the rate of the refund per 100 kilograms for each of the basic products in question must be fixed for each month. The commitments entered into with regard to refunds which may be granted for the export of agricultural products contained in goods not covered by Annex I to the Treaty may be jeopardised by the fixing in advance of high refund rates. Whereas it is therefore necessary to take precautionary measures in such situations without, long-term however, preventing the conclusion of (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (4) OJ L 265, 30. 9. 1998, p. 4. (5) OJ L 136, 31. 5. 1994, p. 5. (6) OJ L 83, 4. 4. 2000, p. 6. contracts. Whereas the fixing of a specific refund rate for the advance fixing of refunds is a measure which enables these various objectives to be met. Now that a settlement has been reached between the European Community and the United States of America on Community exports of pasta products to the United States and has been approved by Council Decision 87/482/EEC (7), it is necessary to differentiate the refund on goods falling within CN codes 1902 11 00 and 1902 19 according to their destination. Article 4(5)(b) of Regulation (EC) No 1222/94 provides that, in the absence of the proof referred to in Article 4(5)(a) of that Regulation, a reduced rate of export refund has to be fixed, taking account of the amount of the production refund applicable, pursuant to Commis- sion Regulation (EEC) No 1722/93 (8), as last amended by Regulation (EC) No 87/1999 (9), for the basic product in question, used during the assumed period of manufac- ture of the goods. It is necessary to ensure continuity of strict management taking account of expenditure forecasts and funds avail- able in the budget. The Management Committee for Cereals has not deliv- ered an opinion within the time limit set by its chairman, (5) (6) (7) (8) HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The rates of the refunds applicable to the basic products appearing in Annex A to Regulation (EC) No 1222/94 and listed either in Article 1 of Regulation (EEC) No 1766/92 or in Article 1(1) of Regulation (EC) No 3072/95, exported in the form of goods listed in Annex B to Regulation (EEC) No 1766/92 or in Annex B to amended Regulation (EC) No 3072/ 95 respectively, are hereby fixed as shown in the Annex to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on 28 April 2000. (7) OJ L 275, 29. 9. 1987, p. 36. (8) OJ L 159, 1. 7. 1993, p. 112. (9) OJ L 9, 15. 1. 1999, p. 8. L 103/68 EN Official Journal of the European Communities 28. 4. 2000 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 27 April 2000. For the Commission Erkki LIIKANEN Member of the Commission 28. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 103/69 to the Commission Regulation of 27 April 2000 fixing the rates of the refunds applicable to certain cereals and rice products exported in the form of goods not covered by Annex I to the Treaty ANNEX (EUR/100 kg) Rate of refund per 100 kg of basic product CN code Description of products (1) In case of advance fixing of refunds 1001 10 00 Durum wheat: – on exports of goods falling within CN codes 1902 11 and 1902 19 to the United States of America – in other cases 1001 90 99 Common wheat and meslin: – on exports of goods falling within CN codes 1902 11 and 1902 19 to the United States of America – in other cases: – – where pursuant to Article 4 (5) of Regulation (EC) No 1222/94 (2) – – in other cases 1002 00 00 Rye 1003 00 90 Barley 1004 00 00 Oats 1005 90 00 Maize (corn) used in the form of: – starch: – – where pursuant to Article 4 (5) of Regulation (EC) No 1222/94 (2) – – in other cases glucose – glucose, syrup, maltodextrine, maltodextrine syrup of CN codes 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – where pursuant to Article 4 (5) of Regulation (EC) No 1222/94 (2) – – in other cases – other (including unprocessed) Potato starch of CN code 1108 13 00 similar to a product obtained from processed maize: – where pursuant to Article 4 (5) of Regulation (EC) No 1222/94 (2) – in other cases ex 1006 30 Wholly-milled rice: – round grain – medium grain – long grain 1006 40 00 Broken rice 1007 00 90 Sorghum — — 1,975 1,516 3,039 4,233 1,968 3,353 1,783 3,686 1,621 3,524 3,686 1,783 3,686 14,421 14,421 14,421 3,247 1,968 Other — — 1,975 1,516 3,039 4,233 1,968 3,353 1,783 3,686 1,621 3,524 3,686 1,783 3,686 14,421 14,421 14,421 3,247 1,968 (1) As far as agricultural products obtained from the processing of a basic product or/and assimilated products are concerned, the coefficients shown in Annex E οf amended Commission Regulation (EC) No 1222/94 shall be applied (OJ L 136, 31. 5. 1994, p. 5). (2) The goods concerned are listed in Annex I of amended Regulation (EEC) No 1722/93 (OJ L 159, 1. 7. 1993, p. 112). (3) For syrups of CN codes NC 1702 30 99, 1702 40 90 and 1702 60 90, obtained from mixing glucose and fructose syrup, the export refund may be granted only for the glucose syrup


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1283/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an den Rat. Ausfuhr von Abfällen in Drittländer/Baseler Übereinkommen.

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
developing countries
export of waste
extra-EU trade
hazardous waste
powers of the institutions (EU)

text: 6. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 72 E/35 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (5. Mai 2000) Die Frage der Beihilfef(cid:228)higkeit von Fl(cid:228)chen ist eine allgemeine Bedingung der Kulturpflanzenregelung, die sowohl zum Schutz der Umwelt als auch zur Eind(cid:228)mmung der Produktions- und Haushaltskosten eingef(cid:252)hrt wurde. Da der Vorschlag f(cid:252)r die Reform der gemeinsamen Marktorganisation f(cid:252)r Faserflachs und Hanf (1) zur Zeit noch im Rat sowie im Parlament und im Wirtschafts- und Sozialausschu(cid:223) er(cid:246)rtert wird, werden die endg(cid:252)ltigen Bestimmungen vom Ergebnis dieser Er(cid:246)rterungen abh(cid:228)ngen. Nach dem Vorschlag soll f(cid:252)nf Jahre lang durch die Stroh-Verarbeitungsbeihilfe die Entwicklung neuer M(cid:228)rkte gef(cid:246)rdert werden, denn wegen der Haushaltslage ist es nicht m(cid:246)glich, neue Erzeugnisse hoch zu subventionieren, die dann nur zu einem sehr niedrigen Preis abgesetzt werden k(cid:246)nnten. Auf diese Weise erh(cid:228)lt der Sektor die richtigen Signale: am Ende des (cid:220)bergangszeitraums m(cid:252)ssen die Kurzfasern mit der Unterst(cid:252)tzung rentabel sein, die f(cid:252)r alle Kulturpflanzen gew(cid:228)hrt wird. Was den nach Lang- und Kurzfasern differenzierten Beihilfesatz anbelangt, so ber(cid:252)cksichtigt der Vorschlag den gro(cid:223)en Unterschied beim Wert und bei den Produktionskosten der beiden Produkte. Da die in der Textilindustrie verwendeten langen Flachsfasern leicht Preise erzielen k(cid:246)nnen, die ein Vielfaches der Preise der f(cid:252)r ganz andere Zwecke verwendeten kurzen Fasern betragen, trifft die Behauptung, beide Produkte st(cid:252)nden miteinander in Wettbewerb, so nicht zu. (1) ABl. C 56 E vom 29. 2. 2000. (2001/C 72 E/039) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1283/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an den Rat (27. April 2000) Betrifft: Ausfuhr von Abf(cid:228)llen in Drittl(cid:228)nder/Baseler (cid:220)bereinkommen Trotz internationaler (cid:220)bereinkommen nimmt die Ausfuhr von (giftigen) Abf(cid:228)llen in Entwicklungsl(cid:228)nder zu. Im Baseler (cid:220)bereinkommen und der Verordnung 259/93/EWG (1) sind diese grenz(cid:252)berschreitenden Abfallstr(cid:246)me geregelt. Der UNEP zufolge haben die OECD-L(cid:228)nder 1998 ein F(cid:252)nftel ihrer Abf(cid:228)lle aus- gef(cid:252)hrt. Die Berichterstatterin der Vereinten Nationen, Fatma-Zohra Ksentini, ordnet Australien, den Vereinigten Staaten und die EU-Mitgliederstaaten Niederlande, Deutschland und England den gr(cid:246)(cid:223)ten Exporteuren zu. Sie ist insbesondere besorgt (cid:252)ber die zunehmende Tendenz, giftige Abf(cid:228)lle in Entwick- lungsl(cid:228)nder zu verschiffen und sie dort einfach abzuladen. 1. Wie wird die Einhaltung des Baseler (cid:220)bereinkommens und der Verordnung 259/93/EWG durch die 15 Mitgliedstaaten der EU sichergestellt, insbesondere a) durch welche Dienststelle, b) durch wie viele Beamte, c) die Zahl der durchgef(cid:252)hrten Kontrollen pro Jahr und d) die Orte der Kontrollen? 2. Wieviel Abfall der Kategorie 1 haben die 15 EU-Mitgliedstaaten seit Inkrafttreten des Baseler (cid:220)ber- einkommens und der Verordnung 259/93/EWG in Drittl(cid:228)nder ausgef(cid:252)hrt (aufgegliedert nach Jahren, ausf(cid:252)hrenden Mitgliedstaaten und Bestimmungsl(cid:228)ndern)? 3. Wieviel Abfall der Kategorie 2 haben die 15 EU-Mitgliedstaaten seit Inkrafttreten des Baseler (cid:220)ber- einkommens und der Verordnung 259/93/EWG in Drittl(cid:228)nder ausgef(cid:252)hrt (aufgegliedert nach Jahren, ausf(cid:252)hrenden Mitgliedstaaten und Bestimmungsl(cid:228)ndern)? C 72 E/36 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 6. 3. 2001 4. Wieviele Verst(cid:246)(cid:223)e wurden seit 259/93/EWG bei der Ausfuhr von Abf(cid:228)llen aus der EU in Drittl(cid:228)nder festgestellt, insbesondere: Inkrafttreten des Baseler (cid:220)bereinkommens und der Verordnung a) b) c) d) in welchen Mitgliedstaaten, in welche Drittl(cid:228)nder, durch welche Unternehmen, f(cid:252)r welche Stoffe und Mengen (detaillierte (cid:220)bersicht nach Art und Gewicht) und e) wann (chronologische (cid:220)bersicht der festgestellten Verst(cid:246)(cid:223)e)? (1) ABl. L 30 vom 6. 2. 1993, S. 1. Antwort (18. /19. September 2000) Die Anfrage des Herrn Abgeordneten f(cid:228)llt nicht in die Zust(cid:228)ndigkeit des Rates. Fragen in bezug auf die Anwendung des Baseler (cid:220)bereinkommens und der Verordnung (EWG) Nr. 259/93 sind Sache der Mitgliedstaaten bzw. der Kommission im Rahmen ihrer jeweiligen Befugnisse. (2001/C 72 E/040) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1285/00 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission (19. April 2000) Betrifft: Subventiuonen f(cid:252)r Kohle und Atom F(cid:252)r die Bereiche Atom und Kohle werden in der Gemeinschaft sowohl auf EU- als auch auf L(cid:228)nderebene direkte und indirekte Subventionen in einem erheblichen Umfang gew(cid:228)hrt. Eine Anfrage an die Kommis- sion zu diesem Sachverhalt vom 13. 12. 1999 wurde v(cid:246)llig unzureichend beantwortet. Dar(cid:252)ber hinaus schadet die Kommission im hohen Ma(cid:223)e ihrer eigenen Glaubw(cid:252)rdigkeit, wenn sie behauptet, der Sachver- halt, da(cid:223) in der Gemeinschaft staatliche Subventionen f(cid:252)r den Bereich Atomenergie gew(cid:228)hrt werden, h(cid:228)tte bislang nie bewiesen werden k(cid:246)nnen. 1. Ist demanch davon auszugehen, da(cid:223) der Kommission oder Teilen der Kommission die F(cid:246)rderpro- gramme und Subventionen auf EU- und L(cid:228)nderebene nicht hinreichend bekannt sind? Mu(cid:223) demnach bei Anfragen von einer m(cid:246)glichen Unkenntnis der Kommission ausgegangen werden? 2. Eine indirekte Subventionierung der Atomenergie liegt beispielsweise vor, bei: (cid:129) EU-F(cid:246)rdermitteln f(cid:252)r die Erforschung der Kernfusion sowie f(cid:252)r die Reaktorsicherheit und den Strah- lenschutz; (cid:129) nationalen F(cid:246)rdermitteln f(cid:252)r die Erforschung der Kernfusion sowie f(cid:252)r die Reaktorsicherheit und den Strahlenschutz. Eine direkte Subevnetionierung der Atomenergie liegt beispielsweise vor, bei: (cid:129) den in der Gemeinschaft geltenden Haftungsbeschr(cid:228)nkungen f(cid:252)r Kraftwerksbetreiber mit Deckungs- obergrenzen; (cid:129) den Ausgaben im Zusammenhang mit Sicherheits(cid:252)berpr(cid:252)fungen von Atomkraftwerken gem(cid:228)(cid:223) Eura- tom; (cid:129) den in der Bundesrepublik Deutschland geltenden M(cid:246)glichkeiten zur Bildung von R(cid:252)ckstellungen bei Atomkraftwerksbetreibern (eine gesonderte Anfrage folgt in K(cid:252)rze)


title: Förslag till rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Litauens deltagande i gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom"

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
EU programme
Lithuania
project evaluation
young person

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 27. 04. 2000 KOM(2000) 253 slutlig 2000/0102 (ACC) Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Litauens deltagande i gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom" (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Helsingfors i december 1999 betydelsen av den utvidgningsprocess som inleddes i samband med mötet i Luxemburg i december 1997. Den förstärkta strategi inför anslutningen som fastställdes 1997 och som innehåller bestämmelser om att de 13 kandidatländerna får delta i gemenskapens program framhölls på nytt som en viktig del av denna strategi. Europaavtalen med de tio kandidatländerna i Central- och Östeuropa innehåller bestämmelser om dessa länders deltagande i gemenskapens program. Enligt Europaavtalen skall respektive lands associeringsråd besluta om villkoren för dessa länders deltagande. När det gäller programmen för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor deltog alla länder i Central- och Östeuropa under 1999 i den första etappen av programmen Leonardo da Vinci, Sokrates och Ungdom för Europa. Några av dem började delta i dessa program redan 1997, medan andra anslöt sig till programmen 1998 och åter andra 1999. Dessa länders deltagande i programmen har varit en viktig del av deras anslutningsprocess. De beslut av associeringsrådet i vilka villkoren för deltagande i programmen fastställs löpte ut den 31 december 1999, vilket också gäller de beslut som rör inrättandet av själva programmen. De tidigare programmen ersätts av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates och av ett nytt program Ungdom. I besluten om fastställande av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates anges att dessa program skall vara öppna för länderna i Central- och Östeuropa. En liknande bestämmelse har införts i utkastet till Europaparlamentets och rådets beslut som rör fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Ungdom, vilket står i begrepp att antas. Samtliga länder i Central- och Östeuropa har bekräftat att de önskar delta i de nya programmen från och med år 2000 och att de önskar finansiera sitt ekonomiska bidrag med medel dels från den nationella budgeten dels från sin årliga Phare-tilldelning. Enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12 och 13 december 1997 ökar dessa länders egna ekonomiska bidrag stadigt. Eftersom dessa program sträcker sig utöver de nationella gränserna ligger det i alla parters intressen att den verksamhet som genomförts under den första etappen av programmen kan fortsätta utan avbrott under de efterföljande programmen. Kommissionen har, för att göra det möjligt för länderna i Central- och Östeuropa att delta i dessa nya program redan från början, lagt fram ett förslag till två beslut som skall antas av varje lands associeringsråd, ett för de två program som redan pågår, Leonardo da Vinci II och Sokrates II, och ett för programmet Ungdom. Förslagen till beslut rörande Leonardo da Vinci II och Sokrates II skulle därför kunna antas först, och förslagen till beslut rörande programmet Ungdom skulle kunna antas så snart som beslutet om inrättande av programmet träder i kraft. Huvudpunkterna i förslagen till associeringsrådens beslut är följande: • Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från de central- och östeuropeiska länderna skall omfattas av samma villkor, regler och förfaranden inom ramen för dessa program som när det gäller medlemsstaterna, särskilt i fråga om inlämnande, bedömning och urval av ansökningar och projekt, de nationella byråernas ansvar när det gäller genomförandet av programmen och verksamhet i samband med övervakningen av deras deltagande i programmen. 2 • De central- och östeuropeiska länderna kommer varje år att betala ett bidrag till programmen enligt vad som fastställs i associeringsrådens beslut. Detta bidrag kommer inte att återbetalas till de central- och östeuropeiska länderna i slutet av året om resultaten av åtgärderna inte motsvarar de bidrag som betalats in. • I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg kommer de central- och östeuropeiska länderna att inbjudas att delta som observatörer i programkommittéernas möten när det gäller de punkter som berör dem. • Besluten kommer att gälla under den tid som programmen pågår och träda i kraft samma dag som de antas. Om associeringsrådets beslut antas så snart som möjligt får kandidatländerna möjlighet att utan avbrott fortsätta att delta i gemenskapens nätverk och annan verksamhet som rör utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. Rådet föreslås därför anta bifogad förslag till Rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Litauens deltagande i gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom". 3 Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Litauens deltagande i gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom" EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 149 jämförd med artikel 300. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Litauen, å andra sidan, trädde i kraft den 1 februari 1998. Enligt artikel 110 i Europaavtalet och bilaga XX till detta får Litauen delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för ungdomsfrågor, och associeringsrådet skall bestämma villkoren för Litauens deltagande i denna verksamhet. Till följd av beslut nr 2/98 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Litauen, å andra sidan1 av den 30 oktober 1998, har Litauen sedan den 1 november 1998 deltagit i programmet Ungdom för Europa. I Europaparlamentets och rådets beslut (. /2000/EG) av den. 2000 som rör inrättandet av gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom"2, särskilt artikel 11 i detta, föreskrivs att detta program skall stå öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen och respektive associeringsråds beslut. 1 2 EGT L 307, 17. 11. 1998, s. 15. EGT L. ,. 2000, s. [överenskommelse träffad i förlikningskommittén den 29 februari 2000]. 4 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom det associeringsråd som inrättats genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Litauen, å andra sidan, när det gäller Litauens deltagande i gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom" utgörs av det bifogade förslaget till associeringsrådets beslut. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 5 Utkast till BESLUT NR …/ 2000 AV ASSOCIERINGSRÅDET mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Litauen, å andra sidan, av den. om fastställande av villkoren för Republiken Litauens deltagande i gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom" ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Litauen, å andra sidan, särskilt artikel 110 i detta3, och av följande skäl: (1) (2) (3) Enligt artikel 110 i Europaavtalet och bilaga XX till detta får Litauen delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för ungdomsfrågor. Enligt samma artikel skall associeringsrådet bestämma villkoren för Litauens deltagande i denna verksamhet. Till följd av beslut nr 2/98 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Litauen, å andra sidan4 av den 30 oktober 1998, har Litauen sedan den 1 november 1998 deltagit i programmet Ungdom för Europa, och har uttryckt sin önskan att få delta i det nya programmet Ungdom. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Litauen skall delta i gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom" (nedan kallat "programmet Ungdom") på de villkor som fastställs i bilagorna I och II, vilka skall utgöra en integrerad del av detta beslut. Detta beslut skall gälla under den tid som programmet Ungdom pågår, med början den 1 januari 2000. Artikel 2 3 4 EGT L 51, 20. 2. 1998, s. 3. EGT L 307, 17. 11. 1998, s. 15. 6 Artikel 3 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas av associeringsrådet. Utfärdat i Bryssel den På associeringsrådets vägnar Ordförande 7 1. 2. 3. 4. 5. 6. BILAGA I Villkor för Litauens deltagande i programmet Ungdom Om inte annat följer av bestämmelserna i detta beslut kommer Litauen att delta i den verksamhet som genomförs inom ramen för programmet Ungdom (nedan kallat "programmet") i enlighet med de mål, kriterier, förfaranden och tidsramar som fastställs i Europaparlamentets och rådets beslut (. /2000/EG) av den. 2000, genom vilket detta åtgärdsprogram för gemenskapen inrättas. de av Litauen skall, i överensstämmelse med villkoren i artikel 5 i beslutet om programmet om kommissionen Ungdom och med medlemsstaternas och kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna för programmet Ungdom, inrätta lämpliga strukturer för samordnad förvaltning av genomförandet på nationell nivå av åtgärder inom ramen för programmet och skall vidta nödvändiga åtgärder för att sörja för att lämplig finansiering tillhandahålls denna byrå, som kommer att erhålla programbistånd för sin verksamhet. Litauen kommer att vidta alla andra åtgärder som är nödvändiga för ett effektivt nationellt genomförande av programmet. bestämmelserna antagna Litauen kommer varje år, i syfte att få delta i programmet, att betala ett bidrag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget enligt de villkor som anges i bilaga II. till Om det är nödvändigt utvecklingen har associeringskommittén rätt att anpassa detta bidrag för att undvika obalans i budgeten i samband med genomförandet av programmet. ta hänsyn till programutvecklingen eller tillgodogöra Litauens förmåga för att stödet, sig att av inlämnande, bedömning och urval av ansökningar Villkoren för avseende institutioner, organisationer och enskilda personer i Litauen som kan komma i fråga för programmet kommer att vara desamma som för institutioner, organisationer och enskilda personer i gemenskapen. När oberoende experter skall utses för att delta i projektutvärderingen enligt de relevanta bestämmelserna i beslutet om inrättande av programmet får kommissionen även överväga att utse litauiska experter. I syfte att säkerställa gemenskapsdimensionen i programmet kommer det att krävas att projekt och verksamhet omfattar minst en partner från en av gemenskapens medlemsstater, för att det skall kunna komma i fråga för ekonomiskt stöd från gemenskapen. Medel till Litauen för den verksamhet som skall förvaltas decentraliserat och för ekonomiskt stöd till den verksamhet som bedrivs av den nationella byrå som inrättats enligt punkt 2 ovan kommer att tilldelas Litauen på grundval av den årliga fördelningen av programmets budget, som beslutas på gemenskapsnivå, och på grundval av Litauens bidrag till programmet. Det högsta belopp som betalas för den nationella byråns verksamhet kommer inte att överstiga 50 % av budgeten för dess verksamhetsprogram. 8 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. inom ramen för gällande Gemenskapens medlemsstater och Litauen kommer bestämmelser att göra sitt yttersta för att underlätta fri rörlighet och vistelse för ungdomar och andra personer som kan komma i fråga för programmet och som förflyttar sig mellan Litauen och gemenskapens medlemsstater för att delta i verksamhet som omfattas av detta beslut. Verksamhet som omfattas av detta beslut skall av Litauen befrias från indirekta skatter, tullar, förbud och restriktioner beträffande import och export av varor och tjänster avsedda att användas i samband med denna verksamhet. Utan att det påverkar Europeiska gemenskapernas kommissions och revisionsrättens ansvar i samband med övervakningen och utvärderingen av programmet, enilgt artikel 13 i det beslut genom vilket programmet inrättas, kommer Litauens deltagande i programmet att kontinuerligt följas upp inom ramen för ett partnerskap mellan Europeiska gemenskapernas kommission och Litauen. Litauen kommer att lämna de rapporter som krävs till kommissionen och delta i andra särskilda åtgärder som gemenskapen anger i detta sammanhang. I överensstämmelse med gemenskapens budgetförordningar skall kontrakt och avtal som ingås med eller av litauiska organ innehålla bestämmelser om att kommissionen och revisionsrätten skall utföra eller låta utföra kontroller och revisioner. De finansiella revisionerna kan utföras i syfte att kontrollera dessa organs inkomster och utgifter i samband med kontraktsenliga åtaganden gentemot gemenskapen. I en anda av samarbete och ömsesidigt intresse skall de behöriga myndigheterna i Litauen tillhandahålla det rimliga och genomförbara stöd som är nödvändigt för, eller som kan underlätta, utförandet av sådana kontroller och revisioner. De av kommissionen antagna bestämmelserna som rör medlemsstaternas och kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna för programmet Ungdom kommer att gälla för förbindelserna mellan Litauen, kommissionen och Litauens nationella byrå. I händelse av oegentligheter, försumlighet eller bedrägeri från den litauiska nationella byråns sida skall de litauiska myndigheterna vara ansvariga för medel som inte återvunnits. Utan att det påverkar tillämpningen av de förfaranden som avses i artikel 8 i det beslut genom vilket programmet Ungdom inrättas kommer litauiska företrädare att inbjudas att delta som observatörer i programkommitténs möten när det gäller de punkter som berör dem. De litauiska företrädarna skall inte delta i dessa möten när det gäller de övriga punkterna eller i samband med omröstning. Det språk som skall användas i alla typer av kontakter med kommissionen när det gäller ansökningsförfaranden, kontrakt, rapporter som skall lämnas in och andra administrativa förfaranden inom ramen för programmet skall vara ett av gemenskapens officiella språk. Gemenskapen och Litauen kan när som helst med tolv månaders varsel skriftligen säga upp verksamhet som omfattas av detta beslut. Projekt och verksamhet som pågår vid tidpunkten för uppsägningen skall fortsätta till dess att de slutförts enligt de villkor som anges i detta beslut. 9 1. 2. BILAGA II Litauens ekonomiska bidrag till programmet Ungdom Det ekonomiska bidrag som Litauen skall betala till Europeiska unionens budget för att få delta i programmet Ungdom år 2000 kommer att vara 699 000 euro. Det bidrag som Litauen skall betala för de följande åren av programmet kommer att beslutas av associeringsrådet under år 2000. Litauen kommer att betala det bidrag som anges ovan med medel dels från den litauiska nationella budgeten, dels från Litauens nationella Phare-program. Om inte annat följer av det särskilda programplaneringsförfarandet för Phare kommer de erforderliga Phare-medlen att överföras till Litauen med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Litauens statsbudget att utgöra Litauens nationella bidrag från vilket Litauen kommer årliga göra betalningsinfordran. kommissionens betalningar grundval att av på 3. Phare-medel kommer att begäras i enlighet med följande tidsplan: - 340 000 euro för bidraget till programmet Ungdom år 2000. Den resterande delen av Litauens bidrag kommer att täckas med medel från Litauens statsbudget. 4. Budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget kommer att gälla, framför allt vad avser förvaltningen av Litauens bidrag. Resekostnader och kostnader för uppehälle som företrädare och experter från Litauen ådrar sig i samband med deltagandet som observatörer i den kommitté som avses i punkt 11 i bilaga I eller i samband med andra möten som rör genomförandet av programmet skall betalas av kommissionen på samma grundval och i enlighet med de förfaranden som nu tillämpas för icke-statliga experter från Europeiska unionens medlemsstater. 5. När detta beslut träder i kraft och därefter i början av varje år kommer kommissionen att sända en betalningsinfordran till Litauen motsvarande dess bidrag till programmet enligt detta beslut. Detta bidrag skall anges i euro och betalas in på ett av kommissionen öppnat bankkonto i euro. Litauen kommer att betala sitt bidrag enligt betalningsinfordran – senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från dess nationella budget, under sin betalningsinfordran före den 1 april, eller senast en månad efter det att betalningsinfordran har skickats ut, om detta sker senare, förutsättning att kommissionen skickar ut 10 – senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från Phare, under förutsättning att motsvarande belopp vid den tidpunkten har skickats till Litauen, eller senast 30 dagar efter det att dessa medel har sänts till Litauen. Vid försenad inbetalning av bidraget skall Litauen betala dröjsmålsränta på utestående belopp från förfallodagen. Räntesatsen skall vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro den dag då bidraget förfaller till betalning med ett tillägg av 1,5 procentenheter. 11 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Litauens deltagande i programmet Ungdom 2. BERÖRD BUDGETPOST B7-030 Ekonomiskt bistånd till de associerade länderna i Central- och Östeuropa 6091 Inkomster från de associerade central- och östeuropeiska ländernas deltagande i gemenskapsprogram 3. RÄTTSLIG GRUND Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 149 jämförd med artikel 300. 2 i detta. Europaavtalet med Litauen (artikel 110), deltagande i gemenskapens program. som innehåller bestämmelser om Europaparlamentets och rådets beslut inrättandet av programmet Ungdom, särskilt artikel 11 i detta. (. /2000/EG) av den. 2000 som rör 4. 4. 1 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Allmänt mål Europaavtalet med Litauen innehåller bestämmelser om Litauens deltagande i gemenskapens program på en stor mängd områden, bl. a. beträffande ungdomsfrågor. Landets deltagande i programmet kommer inte bara att bidra till att de bestämmelser i Europaavtalet som rör ekonomiskt och kulturellt samarbete genomförs, utan också till att det blir möjligt för Litauen att bekanta sig med de förfaranden och metoder som tillämpas i samband med gemenskapens program. Litauen har sedan den 1 november 1998 deltagit i programmet Ungdom för Europa. Litauens deltagande i detta program har i överensstämmelse med kommissionens meddelande “Agenda 2000” av den 16 juli 1997 och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg varit en del av den förstärkta strategi inför anslutningen som hjälper landet att förbereda sig för den kommande anslutningen till unionen. Beslutsprocessen i samband med öppnandet av program inbegriper ett beslut av det associeringsråd som har inrättats mellan unionen och Litauen. Associeringsrådets beslut av den 30 oktober 1998, i vilket det fastställdes att Litauen skall delta i detta program, löpte ut den 31 december 1999. Syftet med detta nya förslag till associeringsrådets beslut är att göra det möjligt för Litauen att delta i programmet även i fortsättningen och att sörja för kontinuitet mellan detta nya ungdomsprogram och dess föregångare. I likhet med i det första 12 beslutet fastställs i detta beslut villkoren för framför allt Litauens ekonomiska bidrag och de praktiska arrangemangen för deltagande i programmet. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Till dess att det berörda gemenskapsprogrammet upphör att gälla, dvs. till och med den 31 december 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Icke-obligatoriska utgifter Differentierade anslag Typ av inkomster som avses Eftersom det i artikel 110 i Europaavtalet anges att Litauen självt skall täcka de kostnader som uppstår i samband med dess deltagande, kommer Litauen att uppmanas att betala ett bidrag för att få delta i programmet. Eftersom det emellertid anges i samma artikel att gemenskapen kan betala ett tillägg till Litauens bidrag, kommer Litauen att bidra med endast en del från sin nationella budget. Resten av dess bidrag kommer att tas från dess nationella Phare-program. De erforderliga Phare-medlen kommer att debiteras budgetpost B7-030 och överföras till Litauen med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Litauens statsbudget att utgöra Litauens nationella bidrag från vilket Litauen kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsinfordran. Det totala bidraget, efter Litauens betalning, kommer att överföras till budgetpost 6091 i EU:s budgetintäkter. 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER – – – – Bidrag med 100 %. Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn. Ingen bestämmelse om att hela eller delar av gemenskapens bidrag skall återbetalas. Vad gäller inkomsterna hänförs Litauens bidrag för att täcka kostnaderna för dess deltagande till budgetpost 6091. Inkomsterna kommer att fördelas på utgiftsposterna för det berörda programmet och, i förekommande fall, de relevanta budgetposterna för driftskostnader. De beräknade totala inkomsterna anges under punkt 7. 4. 13 7. 7. 1 BUDGETKONSEKVENSER Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda och de totala kostnaderna) Med utgångspunkt i Europaavtalet med Litauen gäller följande finansierings- och budgetbestämmelser för det berörda programmet: I Litauens bidrag tas hänsyn till följande två faktorer: i - De förutsebara driftskostnaderna, programbudgeten (det preliminära budgetförslaget för programmet Ungdom år 2000), landets beräknade förmåga att tillgodogöra sig stödet, samt tidigare erfarenhet från dess deltagande i programmet Ungdom för Europa. som har beräknats med utgångspunkt - De förutsebara administrativa kostnaderna för möten och tjänsteresor. Dessa beräknade administrativa kostnader uppgår varje år till 19 000 euro. Litauen kommer, som ett komplement till sin statsbudget, att använda en del av medlen från sitt årliga nationella Phare-program för att finansiera sitt bidrag till driftskostnaderna. 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar 699 000 euro för år 2000, av vilka 359 000 kommer att tas från Litauens nationella budget och 340 000 från Phare. 7. 3 Driftskostnader för undersökningar, experter m. m. , vilka ingår i del B i budgeten: Anm. : Högst det belopp som står i proportion till de anslag av detta slag som EU:s femton medlemsstater ställer till förfogande för programmet Ungdom, men inom gränserna för den del av bidraget som härrör från landets nationella budget. 7. 4 Tidsplan för åtagande- och betalningsbemyndiganden Belopp som skall debiteras budgetpost B7-030 340 000 euro år 2000 i åtagande- och betalningsbemyndiganden. Beräknade årliga inkomster: 699 000 euro år 2000, varav 680 000 euro för driftskostnader och 19 000 euro för administrativa kostnader. 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Alla kommissionens kontrakt, avtal och andra rättsliga åtaganden innehåller bestämmelser om kontrollbesök på plats av kommissionen och revisionsrätten. Bland annat är de som får stöd i samband med åtgärderna skyldiga att lämna in rapporter och finansieringsöversikter. Dessa bedöms utifrån sitt innehåll och med beaktande av huruvida kostnaderna är berättigade enligt målen för gemenskapsfinansieringen. 14 De bestämmelser om bedrägeribekämpning som gäller för de grundläggande budgetposterna gäller också för denna post efter anpassning till situationen i länderna i Centraleuropa. 9. 9. 1 ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Målet med att öppna programmet Ungdom för Litauen är att ge landet fördelar liknande dem som gemenskapens medlemsstater åtnjuter i samband med detta program. Det viktigaste målet med gemenskapens insats på ungdomsområdet är att det skall bli möjligt för alla europeiska medborgare att tillvarata alla sina möjligheter, att ta initiativ och utveckla sin kreativitet, så att de till fullo kan delta i samhällslivet och byggandet av Europa. Detta mål grundar sig på det gradvisa upprättandet av ett öppen europeisk sfär för ungdomar. När det gäller programmet Ungdom är huvudmålet att bidra till alla ungdomars utbildning genom verksamhet som kompletterar den verksamhet som redan äger rum i medlemsstaterna eller som tillhandahålls på gemenskapsnivå när det gäller utbildning och yrkesutbildning. Programmet omfattar följande specifika mål: – – – – – – Att främja utbyte av ungdomar i åldern 15 - 25 år vilka är bosatta i en eller flera medlemsstater. Att stödja initiativ och nyskapande projekt, som är av intresse för gemenskapen eller som omfattar flera länder, och som igångsatts av ungdomar för ungdomar och ger dem möjlighet att spela en aktiv och erkänd roll i samhället och att utveckla sin egen förmåga, kreativitet, solidaritetskänsla och sitt oberoende. Att skapa gynnsamma förutsättningar för möten av hög kvalitet och säkerställa en hög kvalitet på alla åtgärder som vidtas i samband med programmet. Att stödja utbildningen av ungdomsledare så att det blir möjligt för ungdomar att dra nytta av gemensamma åtgärder av hög kvalitet inriktade på programmets allmänna mål. Att öka samarbetet medlemsstaterna emellan och mellan medlemsstaterna och initiativ på kommissionen genom erfarenhetsutbyte och gemensamma gemenskapsnivå och därigenom stödja medlemsstaterna i deras strävanden efter att förbättra kvaliteten på tjänster och åtgärder till förmån för ungdomar, särskilt genom verksamhet som syftar informera ungdomar om programmets mål. till att Att stärka solidaritetskänslan genom att främja ungdomars aktiva deltagande och integrering i samhället och stimulera deras inhämtande av nya färdigheter lärande i samband med deltagande i och kompetenser genom informellt Europeiska volontärtjänstens tvärnationella verksamhet till förmån för lokala samhällen. 15 9. 2 Skäl för åtgärden – Behov av gemenskapsfinansierat stöd Med tanke på den höga kostnaden för deltagande i programmet och Litauens i budgethänseende svåra situation är stöd från Phare-programmet synnerligen viktigt. – Val av tillvägagångssätt Genom Litauens deltagande i det berörda programmet, vilket finansieras med ett bidrag från den nationella budgeten, kompletterat med ett bidrag från Phare, får landets medborgare möjlighet att samarbeta med medborgare i EU:s nuvarande medlemsstater. i gemenskapens nätverk kommer utan tvekan att bidra till att förbereda Litauen för ett framtida medlemskap. litauiska medborgare Integreringen av – Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat Eftersom projekten kommer att väljas ut utifrån kvalitativa kriterier, kommer det faktiska resultatet bara att kunna bedömas med utgångspunkt i de litauiska organisationernas som att kommissionen kommer att utlysa i samband med programmet. ansökningsomgångar förmåga delta de i 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden De förfaranden för uppföljning och utvärdering som ingår i programmet Ungdom i enlighet med beslutet om upprättande av (särskilt vad gäller utvärdering, programmet) kommer också att tillämpas på finansiering av åtgärder för vilka litauiska mottagare kan komma i fråga. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A AVSNITT III I BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av budgetmyndigheten. 16 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Varav Period Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytterligare tjänster 2000-2006 Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C Övriga tjänster Totalt 1 1 1 1 10. 2 Total budgetkonsekvens av personal Totalt Beräkningsmetod (totala kostnader för perioden 2000-2006) euro Fast anställda (*) 756 000 1 man x 7 år x 108 000 Tillfälligt anställda Övriga tjänster Totalt 756 000 (*) Genom användning av de befintliga resurser som krävs för att förvalta åtgärden (beräkningen grundar sig på budgetposterna A1, A2, A4, A5 och A7). 17 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden euro Budgetrubrik Samman- lagt Beräkningsmetod (årlig kostnad för åtgärden) A 7010 - tjänsteresor 3 000 1 100 euro x 3 tjänsteresor per år A 7031 - kommittéer 4 000 A 7030 - övriga möten 8 000 Resekostnader tvådagarsmöten* Resekostnader tvådagarsmöten* och dagtraktamente för 2 deltagare och dagtraktamente för 2 deltagare i i 2 4 Totalt 4 000 19 000 Resekostnader och dagtraktamente för 1 expert som deltar i 4 tvådagarsmöten De ovannämnda utgifterna kommer att täckas med de intäkter (artikel 4. 2 tredje strecksatsen i från Litauen (se punkterna 5. 3 och 7. 4 i denna budgetförordningen) finansieringsöversikt). som erhålls 18 *


title: QUESTION ÉCRITE E-1297/00 posée par Olivier Dupuis (TDI) au Conseil. Retrait du visa type Schengen à M. Rakhimov.

eurovoc_concepts:
EU visa policy
Schengen Agreement
admission of aliens

text: 13. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 81 E/25 Comme cela a dØj(cid:224) ØtØ soulignØ dans les rØponses (cid:224) de prØcØdentes questions parlementaires, le Conseil et les (cid:201)tats membres ont agi avec dØtermination dans plusieurs domaines en vue de contribuer (cid:224) un rŁglement pacifique du conflit. Le Conseil n(cid:146)a cessØ en outre de condamner avec fermetØ les violations prØsumØes des droits de l(cid:146)homme en TchØtchØnie. Dans le cadre du Conseil de l(cid:146)Europe, qui Øtait (cid:224) l(cid:146)Øpoque prØsidØ par l(cid:146)Irlande, les ministres ont rencontrØ le ministre russe des affaires ØtrangŁres, M. Ivanov, afin de lui faire part de leurs prØoccupations. Ils continuent de suivre de trŁs prŁs l(cid:146)Øvolution de la situation en TchØtchØnie et feront rapport, en juin, (cid:224) la session la recommandation 1456. L(cid:146)UE a proposØ, dans le cadre de la Commission des droits de l(cid:146)homme de l(cid:146)ONU, (cid:224) GenŁve, une rØsolution sur la TchØtchØnie, qui a ØtØ adoptØe lors de la 56e session, le 25 avril 2000. L(cid:146)UE a soulevØ (cid:224) nouveau la question de la TchØtchØnie, lors de son sommet avec la Russie, le 29 mai. parlementaire, l(cid:146)AssemblØe paragraphe demandØ 24 de comme est au de il On peut considØrer que toutes ces pressions concertØes ont donnØ quelques rØsultats tangibles. Dans une dØclaration faite le 13 avril 2000, le prØsident Poutine s(cid:146)est engagØ (cid:224) ce que «toute la lumiŁre soit faite sur les violations des droits de l(cid:146)homme, quel qu(cid:146)en soit l(cid:146)auteur, commises lors de l(cid:146)opØration anti-terroriste dans la rØgion du Caucase du Nord» et, au cas oø ces violations seraient confirmØes, (cid:224) ce que la loi soit appliquØe, dans toute sa rigueur, aux coupables. Des visiteurs internationaux ont ØtØ autorisØs (cid:224) se rendre dans la rØgion; c(cid:146)est le cas notamment des visites d(cid:146)information en TchØtchØnie des ambassadeurs de l(cid:146)UE (cid:224) Moscou et d(cid:146)une Øquipe d(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)ECHO. La Douma a crØØ une commission des droits de l(cid:146)homme, des personnes dØplacØes et de la normalisation de la situation sociale, politique et Øconomique en la crØation d(cid:146)une commission publique nationale RØpublique tchØtchŁne. De mŒme, d(cid:146)enquŒte sur les crimes et de surveillance du respect des droits de l(cid:146)homme dans le Caucase du Nord a ØtØ annoncØe; cette commission sera prØsidØe par l(cid:146)ancien ministre de la justice, M. Kracheninnikov, et a re(cid:231)u l(cid:146)appui de M. Poutine. le 17 avril 2000, Il faut se garder, malgrØ ces rØsultats positifs, de tout optimisme excessif. La communautØ internationale a devant elle des t(cid:226)ches difficiles; il lui faut notamment faire en sorte que la Russie respecte les engagements qu(cid:146)elle a pris, empŒcher que le conflit ne s(cid:146)Øtende aux rØgions avoisinantes et assurer la stabilitØ rØgionale. l(cid:146)UE et ses (cid:201)tats membres coopŁrent pleinement avec l(cid:146)OSCE, prØsidØe actuellement par (cid:192) cet effet, l(cid:146)Autriche. Le Conseil continuera aussi longtemps qu(cid:146)il le faudra (cid:224) demander avec insistance un rŁglement durable et Øquitable de la question tchØtchŁne. (2001/C 81 E/028) QUESTION (cid:201)CRITE E-1297/00 posØe par Olivier Dupuis (TDI) au Conseil (27 avril 2000) Objet: Retrait du visa «type Schengen» (cid:224) M. Rakhimov Au mois de mars 1998, M. Gafur-Arslanbek Rakhimov, homme d(cid:146)affaires ouzbek, suite (cid:224) la publication dans certains mØdias danois, fran(cid:231)ais, anglais et russes, de fausses informations l(cid:146)assimilant au milieu criminel des trafiquants de drogue, s(cid:146)est vu retirer le bØnØfice du visa «type Schengen», alors que le SecrØtariat gØnØral de la commission de contr(cid:244)le des fichiers de l(cid:146)OIC-Interpol, interrogØ par le «ComitØ pour la protection des droits des personnes en OuzbØkistan» (branche ouzbek de la «SociØtØ internationale pour les droits de l(cid:146)homme») a fait savoir qu(cid:146)il ne dØtenait aucune information, qui confirmait ces accusations, et que les autoritØs russes leur avaient signifiØ qu(cid:146)elles non plus ne dØtenaient pas d(cid:146)informa- tions sur sa personne. Le Conseil peut-il indiquer les ØlØments sur la base desquels le retrait du visa a ØtØ dØcidØ? Le Conseil peut- il Øgalement vØrifier si cette dØcision a ØtØ bien prise en accord avec les principes qui rŁglent la procØdure du retrait des visas «type Schengen»? Si cela n(cid:146)est pas le cas, le Conseil peut-il assurer qu(cid:146)il interviendra afin que M. Rakhimov puisse bØnØficier (cid:224) nouveau d(cid:146)un visa «type Schengen»? C 81 E/26 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 3. 2001 RØponse (29 septembre 2000) Le Conseil informe l(cid:146)Honorable Parlementaire que l(cid:146)octroi ou le refus d(cid:146)un visa relŁve exclusivement de la compØtence des (cid:201)tats membres. La procØdure et les recours possibles dans le cas oø la ReprØsentation diplomatique ou consulaire d(cid:146)un (cid:201)tat membre refuse d(cid:146)instruire une demande ou de dØlivrer un visa, sont rØgis par le droit interne de cet (cid:201)tat membre. Le Conseil n(cid:146)est pas habilitØ (cid:224) prendre position sur une matiŁre qui n(cid:146)entre pas dans le domaine des compØtences qui lui sont octroyØes par les traitØs. (2001/C 81 E/029) QUESTION (cid:201)CRITE E-1314/00 posØe par Cristiana Muscardini (UEN) (cid:224) la Commission Objet: DegrØ de nocivitØ des graisses vØgØtales (27 avril 2000) La rØcente adoption de la directive sur le cacao autorise l(cid:146)utilisation de certaines graisses vØgØtales pour la production de chocolat, en remplacement de 5 % du beurre de cacao utilisØ jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent. En ce qui concerne l(cid:146)Italie, le vote du PE lØgalise ce qu(cid:146)une loi de 1976 considØrait jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent comme une fraude. On peut se demander alors si l(cid:146)interdiction faite en Italie repose sur une base scientifique erronØe ou si le texte adoptØ (cid:224) Strasbourg offre des garanties scientifiques plus sßres en matiŁre de prØservation de la santØ, concernant les graisses vØgØtales suivantes: beurre de karitØ, beurre d(cid:146)illipØ, beurre de kokum, beurre de sal, huile (ou beurre) de palme, huile (ou beurre) de mangue. Ces produits sont utilisØs en Europe pour produire des margarines, des savons, des aliments pour animaux, des bougies, et comme excipients pour des onguents et des crŁmes. Autant de produits (cid:224) usages multiples, comme on peut le constater, mais en aucun cas (cid:224) usage alimentaire. Afin d(cid:146)Øviter des spØculations dØplacØes et pour rassurer les consommateurs, indiquer: la Commission peut-elle 1. 2. 3. qu(cid:146)elle est en mesure d(cid:146)affirmer, en connaissance de cause, que ces produits sont sans danger pour la santØ humaine? qu(cid:146)elle a pris toutes les garanties concernant scientifiques? l(cid:146)innocuitØ de ces graisses auprŁs de ses organes dans le cas contraire, qu(cid:146)elle est disposØe (cid:224) mandater une Øtude scientifique spØcifique sur la sØcuritØ alimentaire de ces produits tropicaux? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (29 juin 2000) La directive 73/241/CEE du Conseil du 24 juillet 1973, relative au rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres concernant les produits de cacao et de chocolat destinØs (cid:224) l(cid:146)alimentation humaine (1), prØvoit (cid:224) son article 14 que cette directive «n(cid:146)affecte pas les dispositions des lØgislations nationales en vertu desquelles est actuellement admise ou interdite l(cid:146)addition (cid:133) de matiŁres grasses vØgØtales autres que le beurre de cacao». Sur cette base sept (cid:201)tats membres ont admis l(cid:146)addition de matiŁres grasses vØgØtales autres que le beurre de cacao et huit (cid:201)tats membres l(cid:146)ont interdite