title: Den Europæiske Unions handlingsplan for en fælles aktion over for den Russiske Føderation om bekæmpelse af organiseret kriminalitet

eurovoc_concepts:
European Union
Russia
action programme
cooperation policy
fight against crime
organised crime

formats: html pdf print

text: 13. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 106/5 DEN EUROPÆISKE UNIONS HANDLINGSPLAN FOR EN FÆLLES AKTION OVER FOR DEN RUSSISKE FØDERATION OM BEKÆMPELSE AF ORGANISERET KRIMINALITET (2000/C 106/02) Rådet for Den Europæiske Union, DER HENVISER TIL EU’s fælles strategi over for Rusland, som blev tiltrådt af Det Europæiske Råd i Köln i juni 1999, DER TAGER HENSYN TIL den mellemsigtede strategi for udvikling af Den Russiske Føderations relationer med EU (2000-2010), der er vedtaget af Den Russiske Føderation, DER TAGER HENSYN TIL EU’s handlingsplan til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, der blev godkendt af Det Europæiske Råd i Amsterdam i juni 1997, og især henstilling nr. 4 heri, DER TAGER HENSYN TIL EU’s narkotikastrategi (2000-2004), som blev tiltrådt af Det Europæiske Råd i december 1999, DER ENDVIDERE TAGER HENSYN TIL, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side trådte i kraft den 1. december 1997, DER HENVISER TIL det særlige føderale program for perioden 1999-2000 med henblik på en forstærket indsats til bekæmpelse af kriminalitet, der blev godkendt af Den Russiske Føderations regering den 10. marts 1999, især til dets aspekter vedrørende organiseret kriminalitet, DER UNDERSTREGER, at EU bekender sig til demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet, og som er bevidst om, at organiseret kriminalitet er en alvorlig trussel mod disse værdier, fordi den infiltrerer, forvansker og korrumperer regeringsstrukturer, det legale erhvervsliv og finansmiljø og samfundet på alle niveauer, DER TAGER HENSYN TIL kravene i konventionen fra 1950 til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og andre internationale instrumenter inden for menneskerettighedsom- rådet, DER ER FAST BESLUTTET PÅ at bekæmpe organiseret kriminalitet og forbedre det internationale samarbejde med Den Russiske Føderation for at løse dette problem, idet der sikres fuld respekt for menneskerettighederne og forskellige internationale konventioner vedrørende beskyttelse af disse rettigheder, DER TAGER HENSYN TIL de drøftelser om organiseret kriminalitet, der har fundet sted på møder mellem forbindelsesofficerer fra medlemsstater, der er udstationeret i Rusland, DER HAR OVERVEJET resultaterne af de seminarer om samarbejdet mellem EU og Rusland om indvandring og retligt samarbejde, der blev afholdt i Villmanstrand i juli 1999, DER ANERKENDER det arbejde med hensyn til organiseret kriminalitet, der allerede er gjort i det relevante underudvalg under partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Rusland, DER TAGER HENSYN TIL konklusionerne fra konferencen mellem EU og Rusland om organiseret kriminalitet i Helsingfors den 15. -16. december 1999, C 106/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 4. 2000 DER MINDER OM den drøftelse om organiseret kriminalitet, der fandt sted på topmødet mellem EU og Rusland i Helsingfors den 22. oktober 1999, DER ANERKENDER, at der udføres et vigtigt arbejde vedrørende bekæmpelse af organiseret kriminalitet i andre internationale fora, herunder De Forenede Nationer, Europarådet og Taskforcen om Organiseret Kriminalitet i Østersøområdet, DER NOTERER SIG konklusionerne fra G8-landenes ministerkonference om bekæmpelse af grænseoverskri- dende organiseret kriminalitet i Moskva i oktober 1999, VEDTAGER denne handlingsplan for en fælles aktion over for Den Russiske Føderation om bekæmpelse af organiseret kriminalitet. A. GENEREL RAMME I. Indledning og baggrund For at styrke partnerskabet mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation understregede Det Europæiske Råd i Köln i juni 1999, at det er fast besluttet på at indlede et varigt og effektivt samarbejde med Den Russiske Føderation på området retlige og indre anliggender. I denne forbindelse erkendte det behovet for at udarbejde en handlingsplan, der tager sigte på en fælles indsats med Rusland i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet. I punkt 59 i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15. -16. oktober 1999 blev det fremhævet, at alle de beføjelser og instrumenter, som EU råder over, navnlig vedrørende forbindelserne udadtil, må udnyttes på en integreret og konsekvent måde til at opbygge et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i hele EU. I EU’s handlingsplan til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, der blev godkendt af Det Europæiske Råd i Amsterdam i juni 1997, erkendte man desuden behovet for at udvikle forbindelser og et tættere samarbejde med Den Russiske Føderation. Dette blev bekræftet i henstilling nr. 4, hvor Rådet og Kommissionen blev opfordret til at udarbejde konkrete forslag til sikring af forbedret samarbejde, f. eks. i samarbejde med Europol. Desuden er der i partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side henvist til et samarbejde mellem parterne om at forebygge illegale aktiviteter, herunder hvidvaskning af penge og narkotikahandel. Betydningen af at udvikle et videregående og mere effektivt samarbejde mellem EU og Den Russiske Føderation er også blevet fremhævet på mange internationale møder med deltagelse af retshåndhævelsespersonale og andet personale, der spiller en aktiv rolle på området organiseret kriminalitet. Lignende konklusioner er draget på grundlag af arbejde, der er udført i andre internationale og regionale organer, herunder også G8, Europarådet og Taskforcen om Organiseret Kriminalitet i Østersøområdet. Den Russiske Føderation har vedtaget en mellemsigtet strategi for udvikling af sine relationer med Den Europæiske Union i perioden 2000-2010. Et af elementerne i strategien vedrører samarbejde på indførelse af operativt samarbejde med området retshåndhævelse og omhandler udtrykkeligt EU-organer med henblik på bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, herunder hvidvaskning af penge og ulovlig narkotikahandel. 13. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 106/7 II. Handlingsplanens grundlag Denne handlingsplan er til dels en virkeliggørelse af Den Europæiske Unions fælles strategi over for Rusland, som blev tiltrådt af Det Europæiske Råd i Köln. I den fælles strategi blev det bekræftet, at Den Russiske Føderation og EU har en fælles interesse i at intensivere samarbejdet om bekæmpelsen af fælles svøber, som f. eks. organiseret kriminalitet. I denne forbindelse oplyste EU, at den agtede at virkeliggøre det øgede samarbejde ved at skabe de nødvendige redskaber og samarbejdsformer mellem de kompetente organer og ved at udbygge udvekslingen af eksperter. Desuden tilkendegav den, at den er rede til at stille ekspertise til rådighed, navnlig med henblik på udvikling af lovgivning og kompetente institutioner. I den fælles strategi blev det også fastslået, at der bør udarbejdes en handlingsplan, hvis sigte er en fælles aktion med Den Russiske Føderation til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, herunder aktioner til bekæmpelse af korruption, hvidvaskning af penge, handel med narkotika og mennesker og illegal indvandring. Desuden blev der opstillet en ikke-udtømmende liste over særlige spørgsmål, der skal omfattes af handlingsplanen. III. Generelle principper Som planlagt i den fælles strategi er formålet med denne handlingsplan at fremme et nært samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Den Russiske Føderation om bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Dette er en proces, som bør tage sigte på de relevante aktiviteter, især samarbejde om retlige anliggender og retshåndhævelse, således at det sikres, at organiseret kriminalitet kan bekæmpes så bredt som overhovedet muligt. Man skal i særlig grad være opmærksom på, at forebyggelse kan spille en vigtig rolle i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet ved at modvirke de omstændigheder, hvorunder fænomenet kan opstå. Desuden skal der tages hensyn til det arbejde af lignende art, der allerede udføres af de enkelte medlemsstater eller i andre internationale fora, samt til et eventuelt behov for koordinering i denne henseende. Som anført i den fælles strategi skal eksisterende foranstaltninger, programmer, instrumenter og politikker tages op til fornyet overvejelse for at sikre, at de er forenelige med strategien, og at der foretages nødvendige tilpasninger. Organiseret kriminalitet påvirker i stigende grad de legale forretnings- og handelstransaktioner mellem medlemsstaterne og Den Russiske Føderation. Især anvender den organiserede kriminalitet det legale kommercielle miljø til at skjule sine aktiviteter — f. eks. ved anvendelse af legalt registrerede virksomheder. Et redskab, den anvender i sine aktiviteter, er dobbeltfakturering, hvilket påfører Den Russiske Føderation store tab og samtidig skaber betingelser for, at organiseret kriminalitet kan infiltrere virksomheder både i EU og i Den Russiske Føderation. Organiserede kriminelle grupper i EU’s medlemsstater og i Den Russiske Føderation samarbejder i betydeligt omfang på alle kriminelle områder, især i forbindelse med handel med mennesker, narkotika, våben og stjålne genstande, hvidvaskning af penge, korruption, højteknologikriminalitet, økonomisk kriminalitet og ulovlig indvandring. Denne handlingsplan vedrører især disse former for kriminalitet. B. SAMARBEJDSOMRÅDER I. Retligt samarbejde i) Etablering af retligt samarbejde Forbedring af det internationale retlige samarbejde er et højt prioriteret mål i handlingsplanen og en forudsætning for, at den kan lykkes. Man bør bestræbe sig på at sikre, at der findes lovgivningsmæssige rammer, der er egnede til et sådant samarbejde. Dette vil kræve: C 106/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 4. 2000 a) vedtagelse af hensigtsmæssige lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger med henblik på at indgå arrangementer, hvorunder der kan etableres et gensidigt retligt samarbejde med andre stater, og b) ratificering og fuld gennemførelse af de internationale instrumenter, som staterne er parter i, og som er særlig vigtige for bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Det drejer sig om følgende instrumenter: — den europæiske konvention om udlevering, 1957 (1), og tillægsprotokollerne fra 1975 og 1978 — den europæiske konvention om gensidig retshjælp i straffesager, 1959, og tillægsprotokol- len fra 1978 — konventionen om hvidvaskning, efterforskning samt beslaglæggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbart forhold, Strasbourg 1990 — overenskomsten om ulovlig transport til søs til gennemførelse af artikel 17 i De Forenede Nationers konvention imod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer, Strasbourg 1995 — FN’s konvention imod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer, 1988 — den europæiske konvention om bekæmpelse af terrorisme, 1977 (undertegnet af Den Russiske Føderation den 7. maj 1999) — Europarådets strafferetskonvention om korruption, 1999 (undertegnet af Den Russiske Føderation den 27. januar 1999) — Europarådets civilretskonvention om korruption, 1999 — Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger 1981. Forskellige andre konventioner vil også kunne være relevante for bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Blandt disse er konventionen til bekæmpelse af falskmøntneri, Genève 1929, og Europarådets konvention om strafferetlig beskyttelse af miljøet, Strasbourg 1998. Den Russiske Føderation bør tilskyndes til at blive kontraherende part i instrumenterne, først og fremmest konventionerne om udlevering, gensidig retshjælp i straffesager, hvidvaskning af penge og korruption. Den Russiske Føderations myndigheder bør også have bistand, således at de bliver i stand til at samarbejde med andre lande i overensstemmelse med internationalt accepterede standarder, som f. eks. de 40 henstillinger fra Den Finansielle Aktionsgruppe c) ratifikation og fuld gennemførelse af internationale instrumenter til beskyttelse af menneskeret- tighederne. ii) Rammer for det retlige samarbejde For at effektivisere Den Russiske Føderations retlige samarbejde på området organiseret kriminalitet vil EU samarbejde med føderationen for at sikre følgende: a) Den Russiske Føderations retsmyndigheder kan lægge særlig vægt på prioriterede områder. Disse områder kan fastlæges i fællesskab af Den Russiske Føderation og EU, f. eks. på grundlag af EU’s årsberetning om organiseret kriminalitet, og bør regelmæssigt tages op til revision. Blandt eksempler på mulige prioriterede områder indgår økonomisk kriminalitet, såsom hvidvaskning af penge, handel med mennesker med henblik på seksuel udnyttelse og andre formål, narkotika, våben og sprængstoffer, stjålne genstande (herunder stjålne biler og kunstværker), korruption, falskmøntneri, ulovlig indvandring, højteknologikriminalitet, såsom computerkriminalitet, samt alvorlig miljøkriminalitet (1) Den Europæiske Union udtrykker tilfredshed med, at Den Russiske Føderation den 25. oktober 1999 ratificerede konventionen om udlevering og konventionen om gensidig retshjælp i straffesager samt protokollerne hertil. 13. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 106/9 b) der udpeges og oprettes centrale kontaktpunkter i Den Russiske Føderation med henblik på retligt samarbejde c) Den Russiske Føderations retssamarbejdsmyndigheder opretter forbindelser med deres modparter i medlemsstaterne og eventuelt med det europæiske retlige netværk. Den Europæiske Union vil i denne forbindelse bistå Den Russiske Føderation ved: d) at udvikle procedurer, der er i overensstemmelse med den bedste praksis inden for internationalt retligt samarbejde e) at afholde regelmæssige møder og seminarer for at fremme anvendelse af god praksis inden for retligt samarbejde f) at uddanne fagfolk inden for retligt samarbejde, f. eks. ved udveksling af personale g) at samarbejde med medlemsstaterne om at udarbejde en håndbog for retligt samarbejde mellem medlemsstaterne og Den Russiske Føderation samt en erklæring om god praksis i forbindelse med et sådant samarbejde h) at gøre en fælles indsats med tredjelandes offshore-centre for at sikre et effektivt og gennemsigtigt samarbejde i forbindelse med gensidig retshjælp på grundlag af henstillingerne herom fra Den Finansielle Aktionsgruppe. II. Retshåndhævelsessamarbejde i) Samarbejdsramme Med henblik på yderligere at styrke uddannelsen af det retshåndhævende personale og fremme retshåndhævelsen generelt vil EU tage skridt til sammen med Den Russiske Føderations myndigheder at fremme ordninger, hvorunder a) Den Russiske Føderations retshåndhævende myndigheder kan lægge særlig vægt på prioritere- de områder. Disse områder kan fastlægges i fællesskab af Den Russiske Føderation og EU, f. eks. på grundlag af EU’s årsberetning om organiseret kriminalitet, der udarbejdes i samarbejde med Europol. De bør regelmæssigt tages op til revision. Blandt eksemplar på mulige prioriterede områder indgår økonomisk kriminalitet, såsom hvidvaskning af penge, handel med mennesker med henblik på seksuel udnyttelse og andre formål, narkotika, våben og sprængstoffer, stjålne genstande (herunder stjålne biler og kunstværker), korruption, falskmøntneri, ulovlig indvandring, højteknologikriminalitet, såsom computerkriminalitet, samt alvorlig miljøkriminalitet b) tekniske, operative og strategiske oplysninger og efterretninger kan udveksles mellem EU-medlemsstaternes og Den Russiske Føderations retshåndhævende myndigheder om en lang række emner inden for organiseret kriminalitet, idet der bør tages hensyn til behovet for at sikre, at lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger træffes på en sådan måde, at relevante krav om fortrolighed og databeskyttelse opfyldes i forbindelse med operative og strategiske oplysninger, der videregives til Den Russiske Føderations retshåndhævende myndigheder c) der vil blive udpeget centrale kontaktpunkter i Den Russiske Føderation til udveksling af oplysninger med EU-medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder C 106/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 4. 2000 d) der, hvor det er relevant, kan udarbejdes fælles principper, som giver Den Russiske Føderations og Den Europæiske Unions myndigheder mulighed for at anvende særlige efterforskningsteknikker som f. eks. kontrollerede leverancer i alvorlige tilfælde, der involverer organiseret kriminalitet e) der vil blive afholdt uddannelseskurser med Den Russiske Føderations retshåndhævende personale for at udvikle god praksis på området internationalt samarbejde f) der vil blive afholdt fælles møder mellem retshåndhævelseseksperter fra EU-medlemsstaterne og fra Den Russiske Føderation, der beskæftiger sig med organiseret kriminalitet, f. eks. for at fremme udveksling af oplysninger om tendenser i organiseret kriminalitet og andre relevante spørgsmål eller for i relevante tilfælde at drøfte efterforskninger af fælles interesse i forbindelse med organiserede kriminelle gruppers aktiviteter g) der sammen med EU-medlemsstaterne vil blive gennemført udvekslingsprogrammer for retshåndhævelseseksperter h) grænsekontrollen bør styrkes for at bekæmpe ulovlig narkotikahandel så effektivt som muligt i) de finansielle institutioner vil få hensigtsmæssige regler og retningslinjer for indberetning af mistænkelige transaktioner til den kompetente finansielle efterretningsenhed, der er udpeget, samt for deres fulde støtte til retshåndhævende myndigheders efterforskninger, når der er mistanke om hvidvaskning af penge j) udveksling af oplysninger om mistænkelige transaktioner i relevante tilfælde kan finde sted mellem EU-medlemsstaternes finansielle efterretningsenheder og den tilsvarende kompetente myndighed i Den Russiske Føderation, idet der tages hensyn til behovet for at sikre, at lovgivningsmæssige og andre foranstaltninger træffes på en sådan måde, at relevante krav om fortrolighed og databeskyttelse opfyldes i forbindelse med oplysninger, der videregives til Den Russiske Føderations retshåndhævende myndigheder k) der vil blive lagt særlig vægt på at sikre integriteten af de data, der kan være de retshåndhævende myndigheder til hjælp ved bekæmpelsen af organiseret kriminalitet (f. eks. registre over ejere af motorkøretøjer) l) der vil blive gjort en passende indsats for at opmuntre enkeltpersoner til at forlade kriminelle organisationer og sikre beskyttelse af personer, der samarbejder med retsvæsenet m) der vil blive afholdt oplysningskampagner og iværksat internationale programmer for at fremme forebyggelse og nedbringelse af organiseret kriminalitet på linje med forberedelsen af den europæiske strategi til forebyggelse af organiseret kriminalitet, der foregår i samarbejde mellem Europa-Kommissionen og Europol n) videnskabelige undersøgelser af problemer af fælles interesse bør fremmes o) der bør udvikles sammenlignelige analysemetoder. ii) Forbindelsesofficerer For yderligere at udvikle samarbejdet mellem EU-medlemsstaternes forbindelsesofficerer i Rusland vil EU søge at sikre, at disse officerer mødes regelmæssigt under medvirken af Europol og også Europa-Kommissionen. Når det er relevant, bør forbindelsesofficerer fra Den Russiske Føderations kompetente myndigheder, der er udstationeret i EU-medlemsstaterne, indbydes til at deltage i sådanne møder. Ud over at udveksle relevante oplysninger bør forbindelsesofficererne have mulighed for at vurdere gennemførelsen af handlingsplanen og fremsætte forslag til styrkelse af denne proces. Man bør også positivt overveje, om der skal udstationeres forbindelsesofficerer fra Den Russiske Føderation i EU-medlemsstaterne. 13. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 106/11 Derudover bør der med henblik på udveksling af oplysninger holdes møder mellem forbindelsesof- ficerer fra EU-medlemsstaterne og forbindelsesofficerer fra andre lande, der er udstationeret i Den Russiske Føderation. Når det er relevant, bør Den Russiske Føderations myndigheder indbydes til at deltage i sådanne møder. iii) Europol Som fastlagt i EU’s fælles strategi over for Rusland vil samarbejdet mellem Europol og de kompetente organer fra Den Russiske Føderation blive udviklet i overensstemmelse med Europol-konventionen og de relevante rådsafgørelser samt de fastlagte prioriteter. III. Samarbejde i andre fora Den Europæiske Union og dens medlemsstater bør så vidt muligt arbejde sammen med Den Russiske Føderations myndigheder for at sikre et hensigtsmæssigt samarbejde i andre internationale fora om spørgsmål vedrørende organiseret kriminalitet. F. eks. kan et sådant samarbejde komme på tale i forbindelse med forhandlingerne om udkastet til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollerne hertil og inden for Taskforcen om Organiseret Kriminalitet i Østersøområdet og den såkaldte Budapest-Gruppe. Dette bør også gælde eventuelt samarbejde om relevante faglige bistandsprogrammer, der gennemføres af andre fora som f. eks. Europarådet og De Forenede Nationer. C. SAMORDNING AF HANDLINGSPLANENS AKTIVITETER For at handlingsplanen kan fungere så godt og effektivt som muligt, vil det være nødvendigt at sikre, at der etableres et hensigtsmæssigt samarbejde mellem de relevante parter, herunder EU-medlemsstaterne, Rådet, Kommissionen og Den Russiske Føderations myndigheder. Det vil også være afgørende, at der i overensstemmelse med den fælles strategi opnås den størst mulige samordning i forbindelse med Fællesskabets aktioner og medlemstaternes bilaterale aktioner, programmer, instrumenter og politikker, der har relevans for handlingsplanen, og at der foretages de nødvendige tilpasninger. Der vil navnlig blive truffet følgende foranstaltninger: i) Forbindelse mellem EF-programmer og medlemsstaternes bilaterale initiativer Ved planlægningen af programmer finansieret af EU (EF og medlemsstaterne) skal koordineringen mellem medlemsstaterne og Kommissionen konsolideres for at sikre sammenhæng og undgå overlapning. Derudover skal medlemsstaterne øge bestræbelserne på at koordinere deres aktioner i forhold til Rusland. Et første skridt vil være udarbejdelsen af en vejledende oversigt over EU’s og medlemsstaternes relevante programmer, instrumenter og ressourcer. ii) EU’s og Den Russiske Føderations aktiviteter Der vil blive taget skridt til at ajourføre fortegnelsen over Fællesskabets og medlemsstaternes samarbejdsaktiviteter med Den Russiske Føderation i spørgsmål vedrørende organiseret kriminali- tet samt over de juridiske instrumenter, der er vedtaget på området. Desuden vil medlemsstaterne få mulighed for at delagtiggøre Den Russiske Føderations myndigheder i deres erfaringer med at gennemføre foranstaltninger vedtaget på EU-plan til bekæmpelse af organiseret kriminalitet. På lignende måde børe Den Russiske Føderations myndigheder tilskyndes til at meddele detaljer om relevante fremskridt, navnlig med hensyn til gennemførelsen af de bestemmelser om internationalt samarbejde, der er indeholdt i det særlige føderale program til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, som blev godkendt ved dekret af Den Russiske Føderations regering den 10. marts 1999, samt anden relevant lovgivning i Den Russiske Føderation. Udveksling af oplysninger om aktiviteter, der udføres i andre fora (uden for EU), vil også blive fremmet. C 106/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 4. 2000 iii) Underudvalget under partnerskabs- og samarbejdsaftalen Underudvalget, der beskæftiger sig med bekæmpelse af kriminalitet inden for rammerne af partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Rusland, bør som en af sine aktiviteter også sørge for udveksling af oplysninger om igangværende projekter imod organiseret kriminalitet, som andre internationale organisationer og fora end EU har taget f. eks. De Forenede Nationer, Europarådet og Taskforcen om Organiseret Kriminalitet i Østersøområdet. Underudvalget vil også med fordel kunne spille en rolle i vurderingen af: initiativ til, a) gennemførelsen af projekter, der finansieres af Den Europæiske Union, og b) elementer af fremtidig, samordnet faglig bistand. iv) Faglige programmer I forbindelse med alle fremtidige faglige bistandsprogrammer, der involverer EU, medlemsstaterne og Den Russiske Føderation, og som vedrører bekæmpelsen af organiseret kriminalitet eller beslægtede spørgsmål, herunder spørgsmål i relation til Tacis-programmet, bør der tages behørigt hensyn til handlingsplanens mål og bestemmelser. Man bør bestræbe sig på at yde gensidig praktisk støtte, herunder også via bistandsprogrammer fra EF og medlemsstaterne, for at gennemføre handlingsplanen. Alle fremtidige faglige bistandsprogrammer på området bekæmpel- se af organiseret kriminalitet bør være i overensstemmelse med handlingsplanen. D. GENNEMFØRELSE AF HANDLINGSPLANEN EU vil søge at opnå, at de relevante myndigheder i Den Russiske Føderation fuldt ud og aktivt medvirker til at gennemføre handlingsplanen. I vides muligt omfang, og hvor det er hensigtsmæssigt, vil der blive taget skridt til at give Den Russiske Føderations myndigheder mulighed for at tilslutte sig relevante programmer og instrumenter, der vedtages i EU-regi. Endvidere vil de lande, der ansøger om at tiltræde EU, blive indbudt til at tilslutte sig handlingsplanens bestemmelser. EU vil også alvorligt overveje, om der skal udarbejdes en aftale under artikel 38 i TEU med Den Russiske Føderation med henblik på at gennemføre denne handlingsplan. Derudover bør EU-medlemsstaterne nøje undersøge muligheden af at indgå relevante multilaterale og bilaterale aftaler med Den Russiske Føderation for at forstærke bekæmpelsen af organiseret kriminalitet inden for handlingsplanens rammer. E. OVERVÅGNING OG EVALUERING AF HANDLINGSPLANEN Der vil blive afholdt regelmæssige møder på højt plan mellem Den Europæiske Union, herunder Kommissionen, og Den Russiske Føderation for at vurdere gennemførelsen af handlingsplanen. Disse møder bør også give mulighed for at indlede nye initiativer. Endvidere bør handlingsplanens operationelle aspekter regelmæssigt tages op til overvejelse af det kompetente underudvalg under partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Rusland. Det Europæiske Råd vil senest ved udgangen af 2001 tage denne handlingsplans gennemførelse op til vurdering og vil kunne beslutte at foretage yderlige vurderinger i forbindelse med dette spørgsmål


title: V. Euroopan parlamentin päätöslauselma, jossa talous- ja sosiaalikomitealle ilmoitetaan varainhoitovuoden 1998 yleisen talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämispäätöksen lykkäämisen syyt: Pääluokka VI - Osa A –Talous- ja sosiaalikomitea (SEC(1999) 414 - C5-0008/1999 - 1999/2166(DEC))

eurovoc_concepts:
European Economic and Social Committee
adjournment
budgetary discharge
financial year
general budget
implementation of the budget

formats: pdf print

text: 7. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 40/391 Torstai 13. huhtikuuta 2000 Päätös vastuuvapauden myöntämisestä 11. myöntää tuomioistuimen kirjaajalle sekä tilintarkastustuomioistuimen ja alueiden komitean pääsih- teereille vastuuvapauden varainhoitovuoden 1998 talousarvioiden toteuttamisesta; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen kyseisille toimielimille ja neuvoa-antavalle eli- 12. melle sekä julkaisemaan sen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (L-sarja). V. Euroopan parlamentin päätöslauselma, ja sosiaalikomitealle ilmoitetaan varain- jossa talous- hoitovuoden 1998 yleisen talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämispäätök- ja sosiaalikomitea (SEC(1999) 414 sen lykkäämisen syyt: Pääluokka VI Osa A: Talous- C5-0008/1999 1999/2166(DEC)) Euroopan parlamentti, joka ottaa huomioon varainhoitovuoden 1998 tulostilin ja taseen (SEC(1999) 414 C5-0008/1999), ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1998 koskevan vuosikertomuksen (C5-0266/1999) (1), ottaa huomioon neuvoston 13. maaliskuuta 2000 antaman suosituksen (C5-0154/2000), ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan 10 kohdan, ottaa huomioon varainhoitoasetuksen 22 artiklan 2 ja 3 kohdan, ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A5-0089/2000), A. ottaa huomioon, että talous- ja sosiaalikomitean käyttöön vuonna 1998 annettujen varojen hoitoon liittyi useita puutteita, B. ottaa huomioon, että parlamentti päätti 7. lokakuuta 1998 antamassaan päätöslauselmassa (2) lykätä päätöstään varainhoitovuotta 1996 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä tilintarkastustuomioistui- men vuoden 1996 vuosikertomuksessa esitettyjen talous- ja sosiaalikomitean määrärahojen hallinnoin- tia koskevien vakavien säännönvastaisuuksien vuoksi, C. ottaa huomioon, että yksi tärkeimmistä parlamentin edellä mainitussa päätöslauselmassaan asettamista edellytyksistä talous- ja sosiaalikomitealle myönnettävälle vastuuvapaudelle oli UCLAFin ottaminen mukaan asian käsittelyyn, ”jotta voitaisiin määritellä menojen tilinpitoon, sitomiseen, hyväksymiseen ja maksattamiseen liittyvät seuraukset ja hallinnollinen vastuu”, D. ottaa huomioon, että parlamentti lykkäsi 4. toukokuuta 1999 antamassaan päätöslauselmassa (3) pää- töstään varainhoitovuotta 1997 koskevasta vastuuvapaudesta siihen asti, että se saa UCLAFin suoritta- man selvityksen johtopäätökset, koska varainhoitovuotta 1997 koskevaa vastuuvapautta käsiteltäessä edellä mainittua edellytystä ei vieläkään ollut täytetty, E. ottaa huomioon, että talous- ja sosiaalikomitea antoi asian OLAFin käsiteltäväksi vasta 27. tammikuuta 2000, Varainhoitovuoden 1998 määrärahojen hoito 1. kehottaa painokkaasti talous- ja sosiaalikomiteaa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet muuttaakseen edelliseltä varainhoitovuodelta automaattisesti siirrettävien määrärahojen käyttöosuuden (77,85 prosenttia) huomattavan alentumisen nousuksi; pyytää tässä yhteydessä selvityksen toimittamista parlamentille 15. kesäkuuta 2000 mennessä kaikista pääluokan VI määrärahoista, jotka on siirretty automaattisesti vuo- delta 1997 vuodelle 1998 ja vuodelta 1998 vuodelle 1999, kun peruutusten osuus on suurempi kuin 10 prosenttia; (1) EYVL C 349, 3. 12. 1999. (2) EYVL C 328, 26. 10. 1998, s. 115. (3) EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 132. C 40/392 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 2. 2001 Torstai 13. huhtikuuta 2000 pyytää talous- ja sosiaalikomiteaa parantamaan määrärahojen hallinnointia, jonka toteuttamisen bud- 2. jettivallan käyttäjä on sille uskonut; Muutto Belliard-rakennuskompleksiin 3. pitää valitettavana, että melkein kaksi vuotta parlamentin tyhjennettyä Belliard-rakennuskompleksin talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea eivät ole nähtävästi ole toimineet asian edellyttämällä tavalla kyseiseen rakennukseen muuton suhteen; katsoo, että pitkittyneet neuvottelut rakennusten omistajien kanssa uhkaavat loppujen lopuksi heikentää näiden kahden komitean sitoumusta muuttaa Belliard-komp- leksiin mahdollisimman pian; korostaa, että nykytilanne on haitallinen unionin talousarvion kannalta, kun sekä komiteoiden nykyisten tilojen (Ardenne- ja Ravenstein-kompleksi) että tulevien tilojen (Belliard-komp- leksi) vuokrasta ja liitännäiskuluista syntyvät menot otetaan talousarvioon; 4. edellyttää talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean saattavan edellä mainitut neuvottelut pää- tökseen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti ja varmistavan budjettivallan käyttäjän niiden omasta pyynnöstä (26 000 000 euron suuruinen siirto nro 44/99) niiden käyttöön antamien määrärahojen optimaalisen käytön; Tilintarkastustuomioistuimen vuoden 1996 vuosikertomuksen seuranta pitää valitettavana, että talous- ja sosiaalikomitealta kului yli viisitoista kuukautta noudattaa vastuu- 5. vapauden myöntävän viranomaisen päätöstä antaa asia OLAFin käsiteltäväksi; Päätös vastuuvapauden myöntämisen lykkäämisestä päättää lykätä varainhoitovuotta 1998 koskevan vastuuvapauden myöntämispäätöstä siihen asti, kun- 6. nes se saa UCLAFin suorittaman selvityksen johtopäätökset niiden ehtojen mukaisesti, jotka se määritteli edellä mainitussa päätöslauselmassaan vuoden 1996 vastuuvapauden myöntämispäätöksen lykkäämisestä; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuo- 7. mioistuimelle ja talous- ja sosiaalikomitealle. 3. EHTY (Vastuuvapaus 1998) A5-0092/2000 I. Euroopan parlamentin päätös vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle EHTY:n varainhoitovuo- den 1998 talousarvion toteuttamisesta (C5-0153/2000 2000/2077(DEC)) Euroopan parlamentti, joka ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen EHTY:n tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1998 (1), ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen EHTY:n varainhoitovuotta 1998 koskevan vuosi- sekä komission vastauksen kertomuksen (sisältää myös EHTY:ä koskevan tarkastuslausuman) (C5-0153/2000) (2), (1) EYVL C 240, 25. 8. 1999, s. 24. (2) EYVL C 338, 25. 11. 1999


title: Kommissionens förordning (EG) nr 768/2000 av den 13 april 2000 om i vilken utsträckning de ansökningar om importlicens som inlämnats i mars 2000 kan beviljas för import av unga handjur av nötkreatur avsedda för gödning

eurovoc_concepts:
CCT duties
fattening
live animal
tariff quota

text: 14. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 94/21 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 768/2000 av den 13 april 2000 om i vilken utsträckning de ansökningar om importlicens som inlämnats i mars 2000 kan beviljas för import av unga handjur av nötkreatur avsedda för gödning EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (3) med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1431/ 1999 av den 30 juni 1999 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för import av unga handjur av nötkreatur avsedda för gödning (1 juli 1999–30 juni 2000) (1), ändrad genom förord- ning (EG) nr 545/2000 (2), särskilt artikel 4. 3 andra stycket i denna, och av följande skäl: (1) (2) I artikel 8. 1 i förordning (EG) nr 1431/1999 föreskrivs att de kvantiteter för vilka ingen ansökan om importli- cens lämnats in per den 29 februari 2000 skall omför- delas. I artikel 1 i förordning (EG) nr 545/2000 fastställs vilka kvantiteter unga handjur av nötkreatur avsedda för gödning som kan importeras under särskilda villkor fram till och med den 30 juni 2000. De kvantiteter för vilka det ansökts om importlicens överskrider de tillgängliga kvantiteterna. I sådana fall bör de kvantiteter som ansökningarna avser minskas propor- tionellt i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 8. 5 och 4. 3 andra stycket i förordning (EG) nr 1431/1999. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Alla ansökningar om importlicens som lämnats in i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 i förordning (EG) nr 1431/ 1999 skall godkännas för 0,1002 % av de kvantiteter som ansökan avser. Denna förordning träder i kraft den 14 april 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 13 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 166, 1. 7. 1999, s. 49. (2) EGT L 67, 15. 3. 2000, s. 6


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1177/00 von Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) an den Rat. EU-Erweiterung und Regionen.

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
administration of the Institutions
division of powers
enlargement of the Union

text: 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/139 (2001/C 46 E/159) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1177/00 von Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) an den Rat (13. April 2000) Betrifft: EU-Erweiterung und Regionen Wir erleben einen historischen und entscheidenden Augenblick in der Geschichte der Europ(cid:228)ischen Union und auch des europ(cid:228)ischen Kontinents. Neben der T(cid:252)rkei haben die anderen zw(cid:246)lf beitrittswilligen Staaten zusammen mehr als 100 Millionen Einwohner, das bedeutet, da(cid:223) die EU ihre Bev(cid:246)lkerung um 27 % erweitern wird, w(cid:228)hrend bekannt ist, da(cid:223) das Europ(cid:228)ische Parlament voraussichtlich die 700 Sitze nicht (cid:252)bersteigen wird, d. h. lediglich 11 % mehr Abgeordnete als seine derzeitige Zusammensetzung. In der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) keine ˜nderung der Rolle und der Zust(cid:228)ndigkeiten der Europ(cid:228)ischen Institutionen vorgeschlagen wurde, ist der Rat nicht der Ansicht, da(cid:223) die Repr(cid:228)sentativit(cid:228)t der Regionen somit ernstlich geschm(cid:228)lert werden wird? Hat der Rat keine andere Ma(cid:223)nahme dahingehend vorgesehen, da(cid:223) Regionen wie das Baskenland (3 Millionen Einwohner) oder die katalanischen L(cid:228)nder (12 Millionen Einwohner) eine mit k(cid:252)nftigen Mitgliedstaaten wie Malta oder Zypern im rechten Verh(cid:228)ltnis stehende Vertretung aufweisen k(cid:246)nnen? Hat der Rat nicht eine tiefgreifende Reform des Ausschusses der Regionen ins Auge gefa(cid:223)t, damit dieser tats(cid:228)chlich ein Organ der territorialen Repr(cid:228)sentation sein kann? Antwort (10. Juli 2000) Die von dem Herrn Abgeordneten aufgeworfenen Fragen betreffend die Zusammensetzung des Aus- schusses der Regionen und die Sitzverteilung in diesem Ausschu(cid:223) werden derzeit von der Regierungs- konferenz (cid:252)ber die institutionelle Reform gepr(cid:252)ft. Der Rat kennt selbstverst(cid:228)ndlich die diesbez(cid:252)glichen Vorschl(cid:228)ge, die das Europ(cid:228)ische Parlament und die Kommission als Beitr(cid:228)ge zur Arbeit der Konferenz gemacht haben; jedoch geht keiner von ihnen auf die Frage ein, wie die Sitze im Ausschu(cid:223) der Regionen innerhalb der einzelnen Mitgliedstaaten aufzuteilen sind. Der Rat m(cid:246)chte daran erinnern, da(cid:223) im derzeitigen Vertrag die Zahl der Mitglieder aus den einzelnen Mitgliedstaaten festgesetzt ist; es ist Sache jedes Mitgliedstaats festzulegen, auf welcher Grundlage diese Sitze innerstaatlich vergeben werden. Da dem Rat bei der Konferenz, auf der die Regierungen der 15 Mitgliedstaaten zusammenkommen, keine f(cid:246)rmliche Rolle zukommt, w(cid:228)re es v(cid:246)llig unangemessen, wenn er Spekulationen (cid:252)ber die m(cid:246)glichen Ergebnisse der Konferenz anstellen w(cid:252)rde. Das Europ(cid:228)ische Parlament wird hingegen eng an den Arbeiten der Konferenz beteiligt und in diese mit einbezogen. An den Sitzungen der Vorbereitungsgruppe der Regierungskonferenz nehmen zwei Vertreter des Europ(cid:228)ischen Parlaments als Beobachter teil, und vor jeder Tagung der Konferenz auf Ministerebene findet ein Gedankenaustausch mit der Pr(cid:228)sidentin des Europ(cid:228)ischen Parlaments statt, die hierbei von zwei Vertretern des Europ(cid:228)ischen Parlaments unterst(cid:252)tzt wird. (2001/C 46 E/160) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1178/00 von Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) an die Kommission (12. April 2000) Betrifft: EU-Erweiterung und Regionen Wir erleben einen historischen und entscheidenden Augenblick in der Geschichte der Europ(cid:228)ischen Union und auch des europ(cid:228)ischen Kontinents. Neben der T(cid:252)rkei haben die anderen zw(cid:246)lf beitrittswilligen Staaten zusammen mehr als 100 Millionen Einwohner, das bedeutet, da(cid:223) die EU ihre Bev(cid:246)lkerung um 27 % erweitern wird, w(cid:228)hrend bekannt ist, da(cid:223) das Europ(cid:228)ische Parlament voraussichtlich die 700 Sitze nicht (cid:252)bersteigen wird, d. h. lediglich 11 % mehr Abgeordnete als seine derzeitige Zusammensetzung. In der Erw(cid:228)gung, da(cid:223) keine ˜nderung der Rolle und der Zust(cid:228)ndigkeiten der Europ(cid:228)ischen Institutionen vorgeschlagen wurde, ist die Kommission nicht der Ansicht, da(cid:223) die Repr(cid:228)sentativit(cid:228)t der Regionen somit ernstlich geschm(cid:228)lert werden wird? Hat die Kommission keine andere Ma(cid:223)nahme dahingehend vorgesehen, da(cid:223) Regionen wie das Baskenland (3 Millionen Einwohner) oder die katalanischen L(cid:228)nder (12 Millionen Einwohner) eine mit k(cid:252)nftigen Mitgliedstaaten wie Malta oder Zypern im rechten Verh(cid:228)ltnis stehende Vertretung aufweisen k(cid:246)nnen? Hat die Kommission nicht eine tiefgreifende Reform des Ausschusses der Regionen ins Auge gefa(cid:223)t, damit dieser tats(cid:228)chlich ein Organ der territorialen Repr(cid:228)sentation sein kann?


title: Komission direktiivi 2000/19/EY, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2000, kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista annetun neuvoston direktiivin 86/298/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
product safety
safety device
technological change
tractor

text: 14. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 94/31 KOMISSION DIREKTIIVI 2000/19/EY, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2000, kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetuista suojarakenteista annetun neuvoston direktiivin 86/298/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätrak- toreiden tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsää- dännön lähentämisestä 4 päivänä maaliskuuta 1974 annetun neuvoston direktiivin 74/150/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2000/2/EY (2), ja erityisesti sen 11 artiklan, ottaa huomioon kapearaiteisten pyörillä varustettujen maata- lous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asen- netuista suojarakenteista 26 päivänä toukokuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/298/ETY (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasia- kirjalla, ja erityisesti sen 12 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Turvallisuuden parantamiseksi on tarpeen tarkentaa kapearaiteisten pyörillä ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennet- tujen ottaen huomioon suojarakenteiden moninaisuus. varustettujen maatalous- testausmenetelmiä suojarakenteiden Suojarakenteiden testausmentelmät olisi yhdenmukais- tettava niiden menetelmien kanssa, jotka määritellään maataloustraktoreiden suojarakenteiden virallisia testejä (staattiset testit) koskevassa Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n säännössä 7. Sen vuoksi olisi muutettava direktiiviä 86/298/ETY. Tämän direktiivin säännökset ovat direktiivin 74/ 150/ETY 12 artiklalla perustetun tekniikan kehitykseen mukauttamista lausunnon mukaiset, käsittelevän komitean ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivin 86/298/ETY liitteet I—VI tämän direk- tiivin liitteen mukaisesti. 2 artikla 1. Alkaen 1 päivästä heinäkuuta 2001 jäsenvaltiot eivät saa: — evätä traktorityypiltä EY-tyyppihyväksyntää, direktiivin 74/ 150/ETY 10 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakoh- (1) EYVL L 84, 28. 3. 1974, s. 10. (2) EYVL L 21, 26. 1. 2000, s. 23. (3) EYVL L 186, 8. 7. 1986, s. 26. dassa tarkoitettua asiakirjaa tai kansallista tyyppihyväk- syntää eivätkä — kieltää traktoreiden ensimmäistä käyttöönottoa, jos kyseiset traktorit ovat direktiivin 86/298/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukaiset. 2. Alkaen 1 päivästä tammikuuta 2002 jäsenvaltiot: — eivät saa enää myöntää traktorityypille direktiivin 74/ 150/ETY 10 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakoh- dassa tarkoitettua asiakirjaa, jos kyseinen traktorityyppi ei ole direktiivin 86/298/ETY, sellaisena kuin se on muutet- tuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukainen, ja — saavat evätä traktorityypiltä kansallisen tyyppihyväksynnän, jos kyseinen traktorityyppi ei ole direktiivin 86/298/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaati- musten mukainen. 3 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudatta- misen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2001. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiivin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoite- tuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 4 artikla Tämä direktiivi voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee 5 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission jäsen L 94/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 4. 2000 Muutetaan direktiivin 86/298/ETY liitteet I—VI seuraavasti: 1. Korvataan liitteessä I oleva 1 kohta seuraavasti: LIITE ”1. Sovelletaan OECD:n säännössä 7 olevan 1 kohdan määräyksiä (24 päivänä marraskuuta 1987 tehty päätös K(87) 53 lopullinen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1999) lukuun ottamatta 1. 1 kohtaa. ”. 2. Korvataan liite II seuraavasti: ”LIITE II TEKNISET VAATIMUKSET Kapearaiteisten pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden takaosaan kaatumisen varalta asennetun suoja- rakenteen EY-tyyppihyväksynnän edellyttämät tekniset vaatimukset ovat OECD:n säännössä 7 olevassa 3 kohdassa asetetut vaatimukset (24 päivänä marraskuuta 1987 tehty päätös K(87) 53 lopullinen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1999). Näinä teknisinä vaatimuksina ei sovelleta niitä kyseisen 3 kohdan osia, jotka koskevat testausselostetta, vähäisiä muutoksia ja tunnistamista. ”. 3. Poistetaan liitteet III, IV ja V. 4. Korvataan liitteessä VI oleva ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti: ”— suorakulmio, jonka sisällä on pieni ’e’ -kirjain ja sen jäljessä osan tyyppihyväksynnän antaneen maan tunnusnu- mero: Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Espanja 9, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Suomi 17, Tanska 18, Portugali 21, Kreikka 23, Irlanti 24. ”


title: I.Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Aufschub des Beschlusses zur Entlastung der Kommission für die Haushaltsführung des sechsten, siebten und achten Europäischen Entwicklungsfonds für das Haushaltsjahr 1998 (KOM(1999) 227 - C5-0003/1999 - 1999/2004(DEC))

eurovoc_concepts:
EDF
adjournment
budgetary discharge
financial year

text: 7. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 40/383 2. Entlastung 1998: EEF, Dezentrale Gemeinschaftseinrichtungen, Einzel- pläne IV, V und VI des Gesamthaushaltsplans Donnerstag, 13. April 2000 A5-0089/2000/kor. I. Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Aufschub des Beschlusses zur Entlastung der Kommission für die Haushaltsführung des sechsten, siebten und achten Europäischen Entwick- lungsfonds für das Haushaltsjahr 1998 (KOM(1999) 227 5 C5-0003/1999 5 1999/2004(DEC)) Das Europäische Parlament, (cid:1) in Kenntnis der Vermögensübersichten und der Haushaltsrechnungen des sechsten, siebten und achten Europäischen Entwicklungsfonds für das Haushaltsjahr 1998 (KOM(1999) 227 (cid:1) C5-0003/1999), (cid:1) gestützt auf das am 31. Oktober 1979 in Lomé unterzeichnete Abkommen (sechster EEF, Lomé II), (cid:1) gestützt auf das am 8. Dezember 1984 in Lomé unterzeichnete Abkommen (siebenter EEF, Lomé III) (1), (cid:1) gestützt auf das am 15. Dezember 1989 in Lomé unterzeichnete Abkommen (achter EEF, Lomé IV) (2), (cid:1) gestützt auf das am 4. November 1995 auf Mauritius unterzeichnete Abkommen, (achter EEF, Lomé IVa) (3), (cid:1) in Kenntnis des Berichts des Rechnungshofs für das Haushaltsjahr 1998 und der Antworten der Organe (C5-0266/1999) (4), (cid:1) in Kenntnis der Empfehlung des Rates vom 13. März 2000 (C5-0154/2000), (cid:1) gestützt auf Artikel 276 des EG-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 93 und Anlage V seiner Geschäftsordnung, (cid:1) in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für Haushaltskontrolle sowie der Stellungnahme des Aus- schusses für Entwicklung und Zusammenarbeit (A5-0089/2000), A. in der Erwägung, daß sich die Finanzbeiträge aus dem sechsten, siebten und achten Europäischen Entwicklungsfonds zum 31. Dezember 1998 auf 1,469 Mrd. Euro beliefen, empfiehlt den Aufschub der Entlastung der Kommission für den sechsten, siebten und achten Euro- 1. päischen Entwicklungsfonds für 1998; ersucht die Kommission, bis zum 15. Mai 2000 einen Aktionsplan mit Terminen aufzustellen, gegebenenfalls unter Einbeziehung folgender Elemente: (cid:1) einer Bestätigung der Verfahren, mit welchen die Kommission das Parlament, OLAF und den Rech- nungshof über Betrügereien und Unregelmäßigkeiten in Entwicklungshilfeprogrammen informieren will; (cid:1) einer Auflistung der Abhilfemaßnahmen, die von den Regierungen der begünstigten Länder verlangt werden, wenn sie für die Betrügereien und Unregelmäßigkeiten für verantwortlich befunden werden, einschließlich Maßnahmen zur Verschärfung der nationalen und EU-weiten Kontrollsysteme; (cid:1) einer Erklärung darüber, welche Gelder nach den von der Kommission beschlossenen Maßnahmen durch die nationalen Behörden nach den Ergebnissen der Wirtschaftsprüfungen bereits erstattet wur- den oder noch zu erstatten sind; (cid:1) der Zusage, daß Betrügereien und Unregelmäßigkeiten bei der Verwendung von Gegenwertmitteln durch die Regierungen der begünstigten Länder in keiner Form geduldet werden; (cid:1) einer umfassenden Liste der administrativen und/oder disziplinarischen Untersuchungen gegen Delega- tionspersonal, die im Lichte der Rechnungsprüfung von Strukturanpassungsprogrammen und anderen Entwicklungshilfemaßnahmen durchgeführt werden müssen; (1) ABl. L 86 vom 31. 3. 1986, S. 1. (2) ABl. L 229 vom 17. 8. 1991, S. 1. (3) ABl. L 156 vom 29. 5. 1998, S. 1. (4) ABl. C 349 vom 3. 12. 1999. C 40/384 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 7. 2. 2001 Donnerstag, 13. April 2000 (cid:1) eines Überblicks über die Maßnahmen, die sie zur Änderung des politischen Rahmens für die Struk- turanpassung in Absprache mit den Geberländern ergreifen will, um sicherzustellen, daß die Verant- wortlichkeiten der Regierungen der begünstigten Länder mit den entsprechenden unabhängigen Kon- trollen der ihnen zur Verfügung stehenden Gegenwertmittel einhergehen (einschließlich einer Stärkung der Kontrollen sowohl durch die nationalen Gremien als auch durch die Kommission); (cid:1) des Maßnahmenpakets, das zur Stärkung der Funktionen der internen Rechnungsprüfung und Evaluie- rung im Zusammenhang mit der Beihilfe an Länder außerhalb der Gemeinschaft zu ergreifen ist; (cid:1) einer umfassenden Antwort auf die Schlußfolgerungen, die in der Stellungnahme des Entwicklungs- ausschusses zur Entlastung für 1998 enthalten sind; (cid:1) der raschen Einführung eines Standardmodells für Dienstleistungs- und Lieferverträge sowie eine Bewertung aller technischen Hilfe, wie vom Rechnungshof wiederholt gefordert wurde; (cid:1) der Verpflichtung zu einem „Benchmarking“ mit Rechnungsprüfungs- und Evaluierungssystemen für Hilfslieferungen der Mitgliedstaaten sowie Vorschlägen für ein pannensicheres System, durch das wesentliche Erkenntnisse systematisch und unverzüglich an die Führungsebene weitergeleitet werden; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung mit seinen Bemerkungen der Kommission, dem Rat, 2. dem Rechnungshof, der Europäischen Investitionsbank und den übrigen Organen zu übermitteln und im Amtsblatt (Reihe L) veröffentlichen zu lassen. II. Beschluß des Europäischen Parlaments zur Entlastung des Verwaltungsrates der Europäischen Stif- tung zur Verbesserung der Lebens- und Arbeitsbedingungen für die Ausführung ihres Haushalts- plans für das Haushaltsjahr 1998 (C5-0150/2000 5 2000/2094(DEC)) Das Europäische Parlament, (cid:1) in Kenntnis des Berichts des Rechnungshofes über die Finanzausweise der Europäischen Stiftung zur Verbesserung der Lebens- und Arbeitsbedingungen (Dublin) für das zum 31. Dezember 1998 abge- schlossene Haushaltsjahr (C5-0150/2000) (1), (cid:1) in Kenntnis der Empfehlung des Rates vom 13. März 2000 (C5-0152/2000), (cid:1) gestützt auf den EG-Vertrag, insbesondere Artikel 276, (cid:1) gestützt auf Artikel 93 und Anlage V seiner Geschäftsordnung, (cid:1) in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für Haushaltskontrolle (A5-0089/2000), A. B. C. D. in der Erwägung, daß es dem Verwaltungsrat der Stiftung am 4. Mai 1999 (2)die Entlastung für das Haushaltsjahr 1997 auf der Grundlage der Verpflichtung erteilt hat, die Aufgaben zwischen dem Anweisungsbefugten und dem Rechnungsführer zu trennen, eine Vereinbarung mit der Europäischen Agentur für Sicherheit und Gesundheitsschutz am Arbeitsplatz in Bilbao umzusetzen und den Alltags- betrieb in der Verwaltung durch einen geringeren Einsatz von Zahlstellen und eine aktive Kontrolle der Dienstreiseausgaben und der Studienverträge zu verbessern, in der Erwägung, daß in dem Bericht des Rechnungshofes für 1998 festgestellt wird, daß sich die Stiftung im wesentlichen auf Zahlstellen stützt, die Überprüfung und Verwaltung der Dienstreise- ausgaben straffen muß, ihre Version der Durchführungsbestimmungen zur Finanzregelung seit 1976 nicht aktualisiert hat und ihre interne Übersetzung im Hinblick auf die Entwicklung des in Luxemburg ansässigen Übersetzungszentrums für die Einrichtungen der Europäischen Union überprüfen muß, in der Erwägung, daß die Stiftung das für die Fachagenturen seit dem 1. Januar 1998 zur Verfügung stehende System für Haushaltsführung und Online-Sichtvermerke nicht übernommen hat, in der Erwägung, daß das relativ lange kontradiktorische Verfahren zwischen der Stiftung und dem Rechnungshof im Zusammenhang mit einem verhältnismäßig kurzen Bericht dazu geführt hat, daß der Jahresbericht für 1998 erst im November 1999 vorgelegt wurde, (1) ABl. C 372 vom 22. 12. 1999, S. 38. (2) ABl. C 279 vom 1. 10. 1999, S. 139


title: 2000/470/CE: Decisione del Parlamento europeo, del 13 aprile 2000, recante chiusura dei conti in ordine all'esecuzione del bilancio della Comunità europea del carbone e dell'acciaio (CECA) per l'esercizio 1998

eurovoc_concepts:
ECSC
closing of accounts
financial year

text: 7. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 40/393 (cid:1) vista la relazione speciale della Corte dei conti sulla gestione e il controllo dei bonifici di interessi da parte dei servizi della Commissione corredata dalle risposte della Commissione (1), Giovedì 13 aprile 2000 (cid:1) visto il trattato CECA, in particolare l’articolo 78 ottavo, (cid:1) visti l’articolo 93 e l’allegato V del suo regolamento, (cid:1) vista la relazione della commissione per il controllo dei bilanci (A5-0092/2000), 1. propone di concedere il discarico alla Commissione in ordine all’esecuzione del bilancio della CECA per l’esercizio 1998, chiedendo tuttavia che entro il 15 agosto 2000 vengano presentati i seguenti docu- menti: a) una relazione dell’OLAF sul seguito dato ai presunti casi di frode comunicati alla Commissione nel novembre 1998 e trasmessi dalla Guardia di Finanza italiana nell’ottobre 1999, b) una relazione di valutazione della Commissione relativa agli edifici acquistati con fondi della CECA, che illustri i criteri adottati nonché i motivi e le modalità dell’acquisto e della cessione di tali edifici, c) una relazione di valutazione della Commissione sui prestiti erogati ai funzionari a titolo dei fondi CECA, che indichi i criteri adottati, i responsabili delle decisioni in merito alla concessione dei prestiti nonché la categoria e la nazionalità dei funzionari che hanno beneficiato di prestiti; 2. incarica la sua Presidente di trasmettere la presente decisione e la risoluzione recante le sue osserva- zioni alla Commissione, al Consiglio, alla Corte dei conti, al Comitato consultivo della CECA e a ciascuna delle altre istituzioni e di provvedere alla loro pubblicazione nella Gazzetta ufficiale (serie L). (1) GU C 217 del 29. 7. 1999. II. Decisione del Parlamento europeo recante chiusura dei conti in ordine all’esecuzione del bilancio della Comunità europea del carbone e dell’acciaio (CECA) per l’esercizio 1998 (C5-0153/2000 & 2000/2077(DEC)) Il Parlamento europeo, (cid:1) vista la relazione della Corte dei conti sul rendiconto finanziario della Comunità europea del carbone e dell’acciaio al 31 dicembre 1998 (1); (cid:1) vista la relazione annuale della Corte dei conti sulla CECA per l’esercizio 1998 (comprendente la dichiarazione di affidabilità relativa alla CECA) corredata dalle risposte della Commissione (2) (C5-0153/2000), (cid:1) visto il trattato CECA, in particolare l’articolo 78 ottavo, (cid:1) visti l’articolo 93 e l’allegato V del suo regolamento, (cid:1) vista la relazione della commissione per il controllo dei bilanci (A5-0092/2000), constata che la situazione patrimoniale, il conto profitti e perdite e l’esecuzione del bilancio operativo 1. della CECA per l’esercizio 1998 ammontavano a: (1) GU C 240 del 25. 8. 1999, pag. 24. (2) GU C 338 del del 25. 11. 1999. C 40/394 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 7. 2. 2001 Giovedì 13 aprile 2000 SITUAZIONE PATRIMONIALE DELLA CECA AL 31 DICEMBRE 1998 (importi espressi in €) 31 dicembre 1998 31 dicembre 1997 ATTIVO Saldi attivi presso banche centrali Crediti verso banche Crediti verso clienti Obbligazioni/altri titoli a reddito fisso Attività materiali e immateriali Altre attività Conti di regolarizzazione TOTALE ATTIVO Impegni fuori bilancio PASSIVO Debiti verso banche Debiti rappresentati da titoli Altre passività Conti di regolarizzazione Accantonamenti per rischi e oneri Impegni per il bilancio operativo CECA Totale degli impegni verso terzi Accantonamenti per il finanziamento del bilancio operativo Accantonamenti per gravi rischi Riserve Riserva di rivalutazione Utili riportati Utili dell’esercizio Totale della situazione netta TOTALE PASSIVO Impegni fuori bilancio 27 373 555 027 1 655 753 225 2 120 510 437 1 680 676 255 1 925 994 228 1 559 191 292 1 623 506 318 2 623 844 87 399 574 169 427 311 1 293 461 8 083 389 121 505 439 5 026 530 434 5 930 016 739 372 924 076 590 786 635 1 847 547 032 2 277 710 073 958 179 659 1 359 610 749 12 788 060 121 190 289 87 376 377 853 779 193 29 591 303 93 919 208 122 906 181 695 662 822 3 747 806 205 4 712 454 741 476 042 442 23 000 000 777 340 723 0 1 195 230 1 145 834 441 712 926 27 000 000 745 678 210 313 119 537 606 2 320 137 1 278 724 229 1 217 561 998 5 026 530 434 5 930 016 739 497 605 519 712 444 915 CONTO PROFITTI E PERDITE PER L’ESERCIZIO CHIUSO AL 31 DICEMBRE 1998 COSTI Interessi e oneri assimilati Oneri per commissioni Perdite su operazioni finanziarie Spese amministrative Rettifiche di valore su attività materiali Altri oneri di gestione Rettifiche di valore su crediti e accantonamenti Totale dei costi operativi Oneri straordinari Differenze di conversione Impegni giuridici dell’esercizio Dotazione degli accantonamenti per il finanziamento del bilancio operativo Dotazione del fondo di garanzia Totale dei costi Utile dell’esercizio TOTALE (importi espressi in €) 31 dicembre 1998 31 dicembre 1997 232 061 730 561 449 73 457 022 5 000 000 407 994 267 708 62 437 283 331 419 509 844 743 15 931 380 5 000 000 573 251 382 650 9 190 689 374 193 186 363 342 222 137 845 2 735 343 153 992 955 26 000 000 30 000 000 580 380 746 892 180 869 553 274 000 000 31 256 356 587 059 329 850 795 403 1 145 834 2 320 137 588 205 163 853 115 540 7. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 40/395 Giovedì 13 aprile 2000 RICAVI Interessi e ricavi assimilati Proventi di operazioni finanziarie Rettifiche di valore su crediti e accantonamenti Altri proventi di gestione Totale dei ricavi operativi Prelievo da riserva di rivalutazione Proventi connessi al bilancio operativo Storno da accantonamenti per il bilancio operativo TOTALE DEI RICAVI ESECUZIONE DEL BILANCIO OPERATIVO CECA ESECUZIONE Uscite Spese amministrative Impegni giuridici Finanziamento dei bilanci operativi futuri Totale Entrate Prelievo Ammende Contributi in conto interessi Varie Annullamento di impegni giuridici Eccedenza del bilancio precedente Saldo netto dell’esercizio Totale 31 dicembre 1998 31 dicembre 1997 346 079 959 24 526 800 67 963 378 2 729 291 420 240 962 13 235 896 46 198 844 22 507 685 441 321 690 502 183 387 313 119 746 892 146 570 354 0 301 054 072 49 131 189 588 205 163 853 115 540 (importi espressi in €) 31 dicembre 1998 31 dicembre 1997 5 000 000 153 992 955 26 000 000 5 000 000 180 869 553 274 000 000 184 992 955 459 869 553 0 6 686 169 4 808 477 831 970 134 243 738 0 38 422 601 101 640 567 0 4 168 145 0 195 235 395 49 131 189 109 694 257 184 992 955 459 869 553 RISULTATI ESECUZIONE DEL BILANCIO 0 0 RISULTATI DELL’ESERCIZIO Risultato delle operazioni extra-bilancio dopo detrazione del saldo netto desti- nato al bilancio operativo Risultato dell’esecuzione del bilancio Totale Dotazione accantonamenti per il bilancio operativo Dotazione fondo di garanzia 31 145 834 0 33 576 493 0 31 145 834 33 576 493 0 0 − 30 000 000 − 31 256 356 RISULTATO ANTE ASSEGNAZIONE AL BILANCIO OPERATIVO 1 145 834 2 320 137 2. chiude i conti relativamente all’esecuzione del bilancio generale della CECA per l’esercizio 1998; 3. incarica la sua Presidente di trasmettere la presente decisione e la risoluzione recante le sue osserva- zioni alla Commissione, al Consiglio, alla Corte di giustizia, alla Corte dei conti e alla Banca europea per gli investimenti e di provvedere alla loro pubblicazione nella Gazzetta ufficiale (serie L)


title: PERGUNTA ESCRITA E-1195/00 apresentada por William Newton Dunn (ELDR) ao Conselho. Perseguições religiosas na Índia.

eurovoc_concepts:
India
common foreign and security policy
freedom of religious beliefs

text: C 46 E/142 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 A Comissªo compreende plenamente que as questıes envolvidas sªo sens(cid:237)veis e que, em certas localidades de Fran(cid:231)a, constituem frequentemente graves problemas para as autoridades francesas. Deve, por outro lado, observar-se que o desrespeito das disposi(cid:231)ıes fundamentais da Directiva 93/119/CE do Conselho, de 22 de Dezembro de 1993, relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais no abate e/ou occisªo, bem como das normas comunitÆrias relevantes em matØria de sanidade constituem graves infrac(cid:231)ıes (cid:224) legisla(cid:231)ªo comunitÆria e envolvem riscos para a saœde pœblica. A Comissªo aguarda um relat(cid:243)rio formal das autoridades francesas sobre o recente Eid-el-Kabir. (cid:192) luz deste relat(cid:243)rio, a Comissªo ponderarÆ a necessidade de outras iniciativas, incluindo a poss(cid:237)vel instaura(cid:231)ªo de um procedimento por infrac(cid:231)ªo nos temos do artigo 226o (ex-artigo 169o) do Tratado CE. (2001/C 46 E/163) PERGUNTA ESCRITA E-1195/00 apresentada por William Newton Dunn (ELDR) ao Conselho (13 de Abril de 2000) Objecto: Persegui(cid:231)ıes religiosas na ˝ndia TŒm vindo a lume not(cid:237)cias de ataques perpetrados contra comunidades cristªs de diversos Estados da ˝ndia assumindo a forma de homic(cid:237)dios, viola(cid:231)ıes em massa, espancamentos, amea(cid:231)as, destrui(cid:231)ªo e profana(cid:231)ªo de igrejas. Paralelamente, tŒm sido tomadas iniciativas legislativas restritivas da liberdade religiosa numa sØrie de Estados da ˝ndia. No Estado de Orissa, por exemplo, o governo proibiu, em finais de 1999, a conversªo religiosa sem a autoriza(cid:231)ªo prØvia das autoridades policiais e judiciais locais. No ano passado, no Estado de Gujurat, foi apresentada uma lei sobre liberdade religiosa que prevŒ penas severas para o crime de conversªo de indiv(cid:237)duos de uma religiªo para outra. Embora a lei tenha sido arquivada em Fevereiro do corrente ano, Ø muito provÆvel que surjam novas tentativas para reintroduzi-la mais tarde. Os cristªos do pa(cid:237)s crŒem que a lei se presta a interpreta(cid:231)ıes subjectivas e pode ser utilizada para cercear os seus esfor(cid:231)os humanitÆrios junto da popula(cid:231)ªo pobre e restringir qualquer manifesta(cid:231)ªo pœblica da sua fØ. Atendendo ao que precede, tenciona o Conselho abordar a questªo da toler(cid:226)ncia e da liberdade religiosa na pr(cid:243)xima Cimeira UE-˝ndia? Resposta (10 de Julho de 2000) O Conselho estÆ consciente dos problemas mencionados na pergunta do Senhor Deputado. No contexto do diÆlogo pol(cid:237)tico regular entre a Uniªo Europeia e a ˝ndia, o Conselho levantou jÆ, em diversas ocasiıes, o problema da toler(cid:226)ncia, da liberdade religiosa e dos direitos das minorias na ˝ndia. Os Chefes de missªo da UE em Nova Dili comunicaram problemas espec(cid:237)ficos directamente (cid:224)s autoridades indianas. Sempre que for necessÆrio, o Conselho continuarÆ a exprimir a sua preocupa(cid:231)ªo sobre os Direitos do Homem, inclusive na pr(cid:243)xima Cimeira UE-˝ndia. A Uniªo tambØm nªo abandona os seus esfor(cid:231)os a n(cid:237)vel multilateral destinados a lutar contra a intoler(cid:226)ncia e a violŒncia por motivo de religiªo ou cren(cid:231)a. Neste contexto, os Estados-membros patrocinaram recentemente em conjunto a resolu(cid:231)ªo «Implementa(cid:231)ªo da Declara(cid:231)ªo sobre a Elimina(cid:231)ªo de Todas as Formas de Intoler(cid:226)ncia Religiosa e da Discrimina(cid:231)ªo por motivo da Religiªo ou Cren(cid:231)a», proposta pela Irlanda e aprovada por consenso na 56a sessªo da Comissªo dos Direitos do Homem das Na(cid:231)ıes Unidas (20 de Mar(cid:231)o (cid:129) 28 de Abril de 2000)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 769/2000 af 13. april 2000 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

eurovoc_concepts:
cereal flour
export refund
groat
meal

text: L 94/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 4. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 769/2000 af 13. april 2000 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), særlig artikel 13, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) I henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne på disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution. Restitutionerne skal fastsættes under hensyntagen til de elementer, der er nævnt i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestituti- oner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsfor- styrrelser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2513/ 98 (4). (4) (5) (6) (7) dende varer. Disse mængder er fastsat i forordning (EF) nr. 1501/95. Situationen på verdensmarkedet eller visse markeder kan nødvendiggøre, at restitutionen for visse varer differen- tieres efter deres bestemmelsessted. Restitutionen skal måneden. Den kan ændres inden for dette tidsrum. fastsættes mindst en gang om Anvendelsen af disse bestemmelser på den nuværende markedssituation for korn, særlig på noteringerne eller priserne på disse produkter inden for Fællesskabet og på verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionen til de beløb, som er angivet i bilaget. De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Eksportrestitutionerne ved udførsel i uforarbejdet stand af de i artikel 1, i forordning (EØF) nr. 1766/92 nævnte produkter, undtagen malt, fastsættes til de i bilaget angivne beløb. litra a), b) og c), (3) Restitutionen for mel, grove gryn og fine gryn af hvede og rug skal beregnes under hensyntagen til de korn- mængder, der er nødvendige til fremstilling af de pågæl- Denne forordning træder i kraft den 14. april 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 13. april 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. 14. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 94/23 BILAG til Kommissionens forordning af 13. april 2000 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug Produktkode Bestemmelse (1) Restitutionsbeløb Produktkode Bestemmelse (1) Restitutionsbeløb (EUR/t) (EUR/t) — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Bestemmelserne er følgende: 01 Alle tredjelande. 02 Andre tredjelande. 03 Schweiz, Liechtenstein. — 0 — 20,75 0 55,00 0 — 15,00 0 — — — 28,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 42,00 39,25 36,25 33,50 31,25 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (2) Når dette produkt indeholder presset groft mel, ydes der ingen restitution. NB: Zonerne er angivet i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 2145/92 (EFT L 214 af 30. 7. 1992, s. 20)


title: Regionsudvalgets udtalelse om: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Fastlæggelse af nye rammebestemmelser for elektronisk kommunikationsinfrastruktur og tilhørende tjenester — Revurdering af kommunikationslovgivningen i 1999

eurovoc_concepts:
application of EU law
communications industry
competition law
telecommunications

text: C 226/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 2000 Regionsudvalgets udtalelse om: — »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Femte rapport om gennemførelsen af EU’s lovpakke for telesektoren«, og — »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Fastlæggelse af nye rammebestemmelser for elektronisk kommu- nikationsinfrastruktur og tilhørende tjenester — Revurdering af kommunikationslovgiv- ningen i 1999« (2000/C 226/15) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Femte rapport om gennemførelsen af EU’s lovpakke for telesektoren« (KOM(1999) 537 endelig udg. ), og »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Fastlæggelse af nye rammebestemmelser for elektronisk kommunikationsinfrastruktur og tilhørende tjenester — Revurdering af kommunikationslov- givningen i 1999« (KOM(1999) 539 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 15. november 1999 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 »Transeuropæiske Net, Transport, Informationssamfundet«, under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 520/99 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalg 3 den 4. februar 2000 med Risto Koivisto (FIN/PSE) som ordfører — på den 33. plenarforsamling den 12. -13. april 2000 (mødet den 13. april) vedtaget følgende udtalelse. 1. Meddelelsernes sigte a) Femte rapport om gennemførelsen af EU’s lovpakke for telesekto- ren (KOM(1999) 537 endelig udg. ) 1. 1. I denne meddelelse — undersøges det, i hvor høj grad lovgivningen for telesekto- ren er blevet gennemført i national lov — foretages der en analyse af, hvordan de nationale regler anvendes i praksis — gives der en oversigt over udviklingen på teletjenestemarke- derne — udpeges de vigtigste resterende hindringer for gennemfø- relsen af det indre marked — præsenteres grundlaget for en revurdering af reglerne for hele kommunikationsområdet, men navnlig for telesek- toren. b) Fastlæggelse af nye rammebestemmelser for elektronisk kommu- nikationsinfrastruktur og tilhørende tjenester (KOM(1999) 539 endelig udg. ) 1. 2. I denne meddelelse foretages en revurdering af EU- lovgivningen for teleområdet, og der foreslås en række hoved- elementer til nye rammebestemmelser for kommunikationsin- frastruktur og tilhørende tjenester. 2. Regionsudvalgets udtalelse: Den generelle situation på telemarkedet Regionsudvalget tilslutter sig Kommissionens forslag 2. 1. for så vidt angår de generelle politiske målsætninger, lovgiv- ningsprincipperne og udformningen af de fremtidige ramme- bestemmelser. Regionsudvalget lægger særlig vægt på, at de nye rammebestemmelser tager sigte på at styrke konkurrencen inden for alle markedssegmenter, især på lokalt og regionalt plan. 8. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 226/57 2. 2. Samtidig tilslutter Regionsudvalget sig meddelelsens principper om, at de nye rammebestemmelser skal udformes, så der tages højde for fremtidige, dynamiske og i vidt omfang uforudsigelige markeder med mange flere aktører end i dag. Regionsudvalget understreger på linje med Kommissio- 2. 3. nen, at de nye rammebestemmelser skal være langt mere fleksible og funktionelt set mere dækkende, end det hidtil har været tilfældet, således at man bliver i stand til at tilpasse sig hurtige og uventede ændringer i teknologi og markedsstruktur, som påvirker alle andre samfundssektorer. 2. 4. Regionsudvalget finder det meget positivt, at man i den femte rapport har givet den regionale synsvinkel en mere synlig rolle end tidligere i forbindelse med undersøgelsen af bestemmelsernes indvirkning på tjenesternes tilgængelighed og pris. 2. 5. Regionsudvalget henleder Kommissionens opmærk- somhed på, at en gennemført regional konkurrence, som den præsenteres i den femte rapport, i mange medlemsstater er ren teori, og at tjenesteudbuddet navnlig i perifere regioner i praksis varetages af ét firma. Regionsudvalget finder den hastigt voksende kløft mellem regionerne foruroligende og mener, at forsyningspligt og lignende mekanismer er alt for langsomme instrumenter til løsning af dette problem, med et marked i rivende udvikling. 2. 5. bis Tidligere undersøgelser har vist en tydelig sammen- hæng mellem koncentrationen af økonomisk aktivitet og anlæggelse af telekommunikationsnet. Dette indebærer, at telekommunikationsinfrastrukturen udgør en konkurrencefak- tor, når der skal tiltrækkes nye virksomheder. Samtidig betyder ovennævnte forhold, at der meget vel kan være eller vil kunne opstå forskelle ikke kun mellem EU’s regioner, men også inden for de enkelte regioner. Ved fastlæggelsen af EU’s telekommunikationspolitik bør der tages hensyn til disse kendsgerninger, da de har betydelige konsekvenser for den sociale og økonomiske samhørighed i EU’s medlemsstater. For de regionale og lokale myndigheder er det endvidere vigtigt inden for deres kompetenceområder at træffe foranstaltninger, der sikrer gunstige vilkår for oprettelse af telekommunika- tionsnet. Regionsudvalget håber, at man i forbindelse med 2. 6. udarbejdelsen af kommende rapporter om telemarkederne vil inddrage aktører med praktisk erfaring fra EU’s forskellige egne og regioner, hvor også servicebehovene varierer, således at man kan få klarlagt den reelle konkurrencesituation. ge struktur kræver en anden tilgang. F. eks. har mange kommu- ner rundt om i Europa — med Stockholm som det måske bedst kendte og mest omfattende eksempel — selv etableret eller på anden måde fået adgang til et bredbåndskabelnet (som regel med tilstrækkelig kapacitet), og hvis faciliteter og tjenester siden er stillet til rådighed for alle virksomheder. Selvom der således på et niveau faktisk er tale om en slags monopol, kommer brugerne i sådanne tilfælde for så vidt angår såvel bredden i serviceudbuddet som priser generelt de fælles europæiske målsætninger nærmere end brugerne i de konkur- rencesituationer, der beskrives i meddelelsen. Regionsudvalget håber 2. 8. således, at Kommissionen fremover vil skelne lidt bedre mellem markedets infrastruktur- tjenester i forbindelse med kabler o. l. og de tjenester, der reelt er rettet mod forbrugerne. 3. Regionsudvalgets udtalelse: Forslag til nye regulerings- principper 3. 1. Licenser og tilladelser 3. 1. 1. udstedelse af licenser og tilladelser hensigtsmæssige. Regionsudvalget finder meddelelsens principper for 3. 2. Netadgang og samtrafik 3. 2. 1. I forlængelse af det foregående forholder Regionsud- valget sig tvivlende til, at man med de foreslåede foranstalt- ninger vil kunne nå EU’s politiske målsætninger vedrørende informationssamfundet tilstrækkelig hurtigt, og så hellere en klarere sondring på markedet mellem infrastruktur og tjenester. 3. 2. 2. Regionsudvalget finder det vigtigt, at også andre end de mobiloperatører, der har en stærk markedsposition, pålægges forpligtelser vedrørende frit operatørvalg. 2. 7. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at der er behov for et mere horisontalt lovgrundlag for kommunika- tionssektoren, men understreger, at der på telekommunika- tionsområdet er niveauer, som på grund af den markedsmæssi- 3. 3. 1. Kommissionens meddelelse. Her har Regionsudvalget ingen kommentarer til 3. 3. Forvaltning af radiospektrum C 226/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 2000 3. 4. Forsyningspligtydelser 3. 6. Forvaltning af numre, navne og adresser 3. 4. 1. Regionsudvalget henleder atter Kommissionens op- mærksomhed på, at fri konkurrence ikke er til lige stor nytte for alle regioner eller for alle de kommuner, de består af, og at den hurtige tekniske og markedsmæssige udvikling kun har øget kløften, eftersom de nye tjenester koncentreres dér, hvor kundeunderlaget er tilstrækkelig stort. Formålet med forsyningspligt er at give alle adgang til informationssamfun- det. Regionsudvalget mener, at man for reelt at sikre denne adgang regelmæssigt bør kontrollere de konkrete resultater af meddelelsens forslag og hele tiden tilpasse dem efter den forventede udvikling. Samtidig må vi bl. a. sikre den sociale, kulturelle og økonomiske udvikling i tyndt befolkede regioner og bidrage til en stabilisering af befolkningstallet. 3. 4. 2. I modsætning til Kommissionen finder Regionsudval- get det vigtigt, at også bredbåndstjenester — i det mindste som en politisk målsætning — omfattes af forsyningspligten. På denne måde kunne man f. eks. også undgå den situation, at de dårligst stillede regioner, eller dele af dem, hægtes af de nye teknologier. Hvis de ikke råder over avancerede telekommuni- kationstjenester, eller hvis de får dem indført for sent, skaber det stor ubalance i forhold til de potentielt mest udviklede regioner. 3. 4. 3. Regionsudvalget henleder også Kommissionens op- mærksomhed på, at alle regioner har brugere med varierende behov (f. eks. skoler, sundhedssektoren, forskellige virksom- heder og almindelige borgere). Effektive kriterier for forsy- ningspligten bør tage hensyn til andre end gennemsnitsbru- geren. 3. 4. 4. Sideløbende med en udvikling af forsyningspligten bør man efter Regionsudvalgets opfattelse alvorligt overveje snarest muligt — bl. a. via EU’s finansieringsmuligheder — at rette ressourcer mod kommuner og tilsvarende lokale og regionale aktører med ansvar for samfundets infrastruktur, så disse om nødvendigt kan påtage sig ansvaret for at etablere den fornødne infrastruktur på bredbåndsområdet og stille den til rådighed for forskellige tjenesteudbydere. Man bør naturligvis være særlig opmærksom på regioner, hvor marke- det fungerer utilfredsstillende, og der bør tilvejebringes midler til at modvirke et underskud, så disse regioner får det samme udgangspunkt som andre regioner. 3. 5. Brugernes og forbrugernes interesse 3. 6. 1. lem fastnet og mobilnet vil blive indført hurtigst muligt. Regionsudvalget håber, at nummerportabilitet mel- 3. 7. Specifikke konkurrencespørgsmål 3. 7. 1. Regionsudvalget finder klarlæggelsen af begreberne »stærk« og »dominerende« markedsposition positiv. Billedet af markedssituationen ændres dog som regel afgørende, når man går fra europæisk eller nationalt niveau til regionalt eller lokalt niveau. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør reglerne for dominerende markedsposition for så vidt angår de centrale dele kunne anvendes, når privatpersoner kun har én mulighed i forbindelse med køb af en vigtig kommunikationstjeneste. 3. 8. Institutionelle spørgsmål 3. 8. 1. Regionsudvalget finder Kommissionens forslag om et kommunikationsudvalg hensigtsmæssig, eftersom skellet mellem de forskellige sektorer på kommunikations- og teleom- rådet udviskes. Man skal hurtigt kunne udvide aktivitetsområ- det for såvel dette udvalg som for kommunikationsgruppen på højt niveau, såfremt sektorerne nærmer sig hinanden hurtigere end forventet. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at et tilsynsorgan på EU-plan ikke vil medføre nogen væsentlig merværdi. Regionsudvalget finder de nationale myndighedsor- 3. 8. 2. ganers uafhængige stilling central, eftersom man i mange medlemsstater endnu befinder sig i overgangsfasen mellem statslige monopoler og fri konkurrence. 4. Resumé Regionsudvalget — tilslutter sig Kommissionens forslag for så vidt angår de generelle politiske målsætninger, lovgivningsprincipperne og udformningen af de fremtidige rammebestemmelser. Regionsudvalget lægger særlig vægt på, at de nye rammebe- stemmelser tager sigte på at styrke konkurrencen inden for alle markedssegmenter, især på lokalt plan; 3. 5. 1. Regionsudvalget mener, Kommissionen bør være særlig opmærksom på at sikre beskyttelsen af privatlivets fred i forbindelse med aktiviteter, hvor flere typer mobiltelefon- teknologi udnyttes. — mener, at de synspunkter, der kommer til udtryk i medde- lelsen vedrørende forsyningspligtydelser skal tilpasses lø- bende og aktivt med henblik på at sikre alle adgang til informationssamfundet; 8. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 226/59 — mener, at man sideløbende med en udvikling af forsynings- pligten alvorligt bør overveje snarest muligt — idet man også gør brug af EU’s finansieringsmuligheder — at rette ressourcer mod kommuner og tilsvarende lokale og regionale aktører med ansvar for samfundets infrastruktur, så disse om nødvendigt kan påtage sig ansvaret for at etablere den nødvendige infrastruktur på bredbåndsområ- det og stille den til rådighed for forskellige tjenesteudby- dere; ændres dog som regel afgørende, når man går fra euro- pæisk eller nationalt niveau til regionalt eller lokalt niveau. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør reglerne for domi- nerende markedsposition for så vidt angår de centrale dele kunne anvendes, når privatpersoner kun har én mulighed i forbindelse med køb af en vigtig kommunikationstjeneste; — mener, Kommissionen bør være særlig opmærksom på at sikre beskyttelsen af privatlivets fred i forbindelse med aktiviteter, hvor flere typer mobiltelefonteknologi udnyttes; — finder klarlæggelsen af begreberne »stærk« og »domineren- de« markedsposition positiv. Billedet af markedssituationen — håber, at nummerportabilitet mellem fastnet og mobilnet vil blive indført hurtigst muligt. Bruxelles, den 13. april 2000. Jos CHABERT Formand for Regionsudvalget


title: Euroopan yhteisön ja Sveitsin välillä kirjeenvaihtona tehty sopimus yhteinen tietoliikenneverkko/yhteinen järjestelmien rajapinta -järjestelmän (CCN/CSI) laajentamisesta yhteistä passitusta koskevan yleissopimuksen puitteissa

eurovoc_concepts:
EFTA countries
Switzerland
Union transit
agreement (EU)
computer network
exchange of information
information system

text: L 102/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 Euroopan yhteisön ja Sveitsin välillä KIRJEENVAIHTONA TEHTY SOPIMUS yhteinen tietoliikenneverkko/yhteinen järjestelmien rajapinta -järjestelmän (CCN/CSI) laajentami- sesta yhteistä passitusta koskevan yleissopimuksen puitteissa A. Euroopan yhteisöjen kirje Arvoisa Herra, Bryssel, 13. huhtikuuta 2000. Laajennettaessa uuteen tietokoneavusteiseen passitusmenettelyyn (NCTS) kuuluvan yhteinen tietoliikenne- verkko/yhteinen järjestelmien rajapinta -järjestelmän (CCN/CSI) käyttöä siten, että se käsittää Sveitsin (1), haluan ehdottaa seuraavaa sitoumusta Euroopan yhteisön puolesta. I II Sopimuspuolet noudattavat tämän kirjeen liitteessä luetelluissa, Sveitsille toimitetuissa asiakirjoissa mainittuja teknisiä edellytyksiä ja hankkeen yhteydessä tulevaisuudessa mahdollisesti tehtäviä muutoksia. Euroopan yhteisöjen komissio, jäljempänä ”komissio”, hallinnoi ja kehittää järjestelmää myös kumppa- nimaiden osalta CCN/CSI-järjestelmää käsittelevän tullipoliittisen komitean ATK-työryhmän (CPC-CWP — CCN/CSI) laatimien suuntaviivojen mukaisesti. III Sopimuspuolet noudattavat hankkeen yhteydessä vahvistettuja yleistä turvallisuutta koskevia sääntöjä. IV Sveitsi maksaa viimeistään 15 päivänä toukokuuta 2000 CCN/CSI-järjestelmän käyttöönottokustan- nukset, jotka komissio määrittää alihankkijan kanssa hankkeesta tehdyn erityisen sopimuksen perus- teella. V VI Sveitsi maksaa viimeistään 15 päivänä toukokuuta 2000 laitteiston ja ohjelmiston asentamisajankoh- dasta lukien 31 päivään joulukuuta 1999 saakka komissiolle verkon käytöstä aiheutuneet kustan- nukset. Sveitsi maksaa vuosittain 15 päivänä toukokuuta kiinteämääräisen summan (90 000 euroa vuonna 2000) verkon vuotuisina käyttökustannuksina. Komissio ilmoittaa Sveitsille vuosittain 31 päivään heinäkuuta mennessä seuraavan vuoden kiinteämääräisen summan. VII Komissio selvittää käyttökustannuksiin liittyvät tilit vuosittain ennen 31 päivää tammikuuta Sveitsin jo maksaman määrän ja sen todellisten kustannusten perusteella sekä antaa Sveitsille tilitysselvityksen. Komissio laskee todelliset kustannukset alihankkijaan liittyvien sopimussuhteidensa perusteella; kyseinen alihankkija valitaan voimassa olevia sopimuksentekomenettelyjä noudattaen. Loppumaksu (erotuksen maksaminen) tapahtuu 30 päivää tilitysselvityksen antamisen jälkeen. Sveitsin maksettavaksi tuleva kokonaismäärä ei kuitenkaan missään tapauksessa ylitä yli 20 prosentilla jo maksettua vuosit- taista kiintämääräistä summaa. VIII Kuten Euroopan unionin jäsenvaltioille myös Sveitsille ilmoitetaan kyseisten kustannusten ennakoi- duista kehityssuuntauksista ja tärkeimmistä näihin kustannuksiin mahdollisesti vaikuttavista tekijöistä. IX Sveitsi maksaa 15 päivään toukokuuta 2000 mennessä 40 000 euron suuruisen vakuuden ennakoimat- jossa yksilöidään tomia menoja ja kehitystoimia varten. Komissio antaa Sveitsille tilitysselvityksen, vakuudesta veloitettavat maksut. Sveitsi täydentää vakuutta vuosittain viimeistään 15 päivänä touko- kuuta määrällä, joka vastaa edellisenä vuonna ennakoimattomiin menoihin ja kehitystoimiin tosiasiassa käytettyä määrää. X Kaikki maksut on suoritettava komissiolle. Jollei muuta määrätä, ne perustuvat Euroopan komission laatimaan tilitysselvitykseen, josta ilmenevät yksityiskohtaiset 60 päivän kuluessa maksettavat eri palvelut sekä laitteisto- ja ohjelmistotoimitukset. (1) Molemmat sopimuspuolet sopivat, että Sveitsin CCN/CSI-järjestelmään liittyminen koskee myös Liechtensteinin ruhti- naskuntaa niin kauan kuin sen ja Sveitsin välillä on voimassa tulliliittosopimus. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/53 XI Tämä sopimus on voimassa niin kauan kuin molemmat sopimuspuolet ovat yhteisestä passitusmenet- telystä 20 päivänä toukokuuta 1987 tehdyn yleissopimuksen sopimuspuolia. Molemmat sopimus- puolet varaavat kuitenkin itselleen mahdollisuuden muuttaa tätä sopimusta yhteisestä sopimuksesta. XII Jos Sveitsi maksaa IV, V, VI, VII ja IX kohdassa tarkoitetut määrät kyseisissä kohdissa tarkoitettuja päivämääriä myöhemmin, Euroopan unioni voi soveltaa viivästyskorkoa (Euroopan keskuspankin euromääräisiin operaatioihin soveltama korko, joka julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa ja joka on voimassa tarkoitettuna maksun eräpäivänä, korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä). Samaa korkoa sovelletaan yhteisön suorittamiin maksuihin. Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa, että Sveitsi on yhtä mieltä edellä esitetystä. Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus. Euroopan unionin neuvoston puolesta L 102/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 KIRJEENVAIHDON LIITE ULKOPUOLISET CCN-/CSI-ASIAKIRJAT CCN/CSI: tullin ja välillisen verotuksen telemaattinen integrointi (englannin kielellä) CCN/CSI: tullin ja välillisen verotuksen telemaattinen integrointi (ranskan kielellä) Euroopan laajuisten sovellusten rakenne CCN-/CSI-järjestelmän käytöstä odotettu hyöty PO XXI:n Euroopan laajuisissa sovelluksissa (saksan kielellä) CCN-/CSI-järjestelmän käytöstä odotettu hyöty PO XXI:n Euroopan laajuisissa sovelluksissa (englannin kielellä) CCN-/CSI-järjestelmän käytöstä odotettu hyöty PO XXI:n Euroopan laajuisissa sovelluksissa (ranskan kielellä) Kuvaus CSI:n tarjonnasta Kuvaus CCN:n ja CSI:n keskinäisestä dynamiikasta YLEISTÄ 21info_en 21info_fr Arap_101 Bnf104de Bnf104en Bnf104fr Lr092v08 Lr155v01 Lst-rol-XXI-00 Kuvaus CCN:n ja CSI:n rooleista Mathaeus-Dublin Yhteisön sisäisten järjestelmien rakenne ja metodologia Pre-gen-XXI CCN/CSI-järjestelmän esittely ja lukuopas CCN/TC Ccn_tc_sla_03 CCN/TC-palvelutasosopimus Epm01 Sqp_01 KEHITYS Acq_03 Prg_c_05 CCN/TC: ulkoisten menettelyjen käsikirja CCN/TC-palvelun laatusuunnitelma Sovelluksen konfiguraatio-opas Sovelluksen ohjelmointiopas (C-kieli) Prg_Cob_BS2000_03 Sovelluksen ohjelmointiopas (BS2000 Cobol-kieli) Prg_Cob_CICS_01 Sovelluksen ohjelmointiopas (IBM Cobol-kieli) Prg_Cob_GCOS7_03 Sovelluksen ohjelmointiopas (GCOS7 Cobol-kieli) Prg_Cob_GCOS8_01 Sovelluksen ohjelmointiopas (GCOS8 Cobol-kieli) Ref_cd09 Yleisten määritysten opas (C-kieli) Ref_Cob_cd01 Yleisten määritysten opas (Cobol-kieli) Ref_Cob_cs01 CSI-opas (Cobol-kieli) Ref_Cob_gs01 GSS-opas (Cobol-kieli) Ref_Cob_hl01 HL-opas (Cobol-kieli) 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/55 Ref_Cob_os01 OS-opas (Cobol-kieli) Ref_Cob_pr01 Ulkoasukäsikirja (Cobol-kieli) Ref_cs09 Ref_er05 Ref_gs03 Ref_hl07 Ref_os01 Ref_pr07 TURVALLISUUS CSI-opas (C-kieli) CSI-virhekoodikäsikirja GSS-opas (C-kieli) HL-opas (C-kieli) OS-opas (C-kieli) Ulkoasukäsikirja (C-kieli) Pol-sec-XXI-01 CCN/CSI: Yleinen turvallisuus TEKNISET TIEDOT Ad_07 Frs_03 Fss_05 Ovw_07 KOULUTUS Rakenteen suunnittelu Tekniset tiedot Toimintajärjestelmää koskevat tekniset tiedot Järjestelmän yleiskuvaus Tra-csi(mod1)-05. ppt Kurssi CSI-sovelluksen suunnittelijoille ja kehittäjille Tra-csi(mod2)-05. ppt Kurssi CSI-sovelluksen suunnittelijoille ja kehittäjille (C-kieli) Tra-csi(mod3)-03. ppt Kurssi CSI-sovelluksen suunnittelijoille ja kehittäjille (C-kieli) Tra-csi_cob(mod2)-01. ppt Kurssi CSI-sovelluksen suunnittelijoille ja kehittäjille (Cobol-kieli) Tra-csi_cob(mod3)-01. ppt Kurssi CSI-sovelluksen suunnittelijoille ja kehittäjille (Cobol-kieli) L 102/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 4. 2000 B. Sveitsin kirje Arvoisa Herra, Bern, 14. huhtikuuta 2000. Minulla on kunnia vahvistaa vastaanottaneeni kirjeenne, joka koskee yhteinen tietoliikenneverkko/yhteinen järjestelmien rajapinta -järjestelmän (CCN/CSI) laajentamista siten, että se käsittää Sveitsin: ”Laajennettaessa uuteen tietokoneavusteiseen passitusmenettelyyn (NCTS) kuuluvan yhteinen tietoliiken- neverkko/yhteinen järjestelmien rajapinta -järjestelmän (CCN/CSI) käyttöä siten, että se käsittää Sveitsin (1), haluan ehdottaa seuraavaa sitoumusta Euroopan yhteisön puolesta. I II Sopimuspuolet noudattavat tämän kirjeen liitteessä luetelluissa, Sveitsille toimitetuissa asiakirjoissa mainittuja teknisiä edellytyksiä ja hankkeen yhteydessä tulevaisuudessa mahdollisesti tehtäviä muutoksia. Euroopan yhteisöjen komissio, jäljempänä ’komissio’, hallinnoi ja kehittää järjestelmää myös kump- panimaiden osalta CCN/CSI-järjestelmää käsittelevän tullipoliittisen komitean ATK-työryhmän (CPC-CWP—CCN/CSI) laatimien suuntaviivojen mukaisesti. III Sopimuspuolet noudattavat hankkeen yhteydessä vahvistettuja yleistä turvallisuutta koskevia sään- töjä. IV Sveitsi maksaa viimeistään 15 päivänä toukokuuta 2000 CCN/CSI-järjestelmän käyttöönottokus- tannukset, jotka komissio määrittää alihankkijan kanssa hankkeesta tehdyn erityisen sopimuksen perusteella. V VI Sveitsi maksaa viimeistään 15 päivänä toukokuuta 2000 laitteiston ja ohjelmiston asentamisajan- kohdasta lukien 31 päivään joulukuuta 1999 saakka komissiolle verkon käytöstä aiheutuneet kustannukset. Sveitsi maksaa vuosittain 15 päivänä toukokuuta kiinteämääräisen summan (90 000 euroa vuonna 2000) verkon vuotuisina käyttökustannuksina. Komissio ilmoittaa Sveitsille vuosittain 31 päivään heinäkuuta mennessä seuraavan vuoden kiinteämääräisen summan. VII Komissio selvittää käyttökustannuksiin liittyvät tilit vuosittain ennen 31 päivää tammikuuta Sveitsin jo maksaman määrän ja sen todellisten kustannusten perusteella sekä antaa Sveitsille tilitysselvityksen. Komissio laskee todelliset kustannukset alihankkijaan liittyvien sopimussuhtei- densa perusteella; kyseinen alihankkija valitaan voimassa olevia sopimuksentekomenettelyjä noudattaen. Loppumaksu (erotuksen maksaminen) tapahtuu 30 päivää tilitysselvityksen antamisen jälkeen. Sveitsin maksettavaksi tuleva kokonaismäärä ei kuitenkaan missään tapauksessa ylitä yli 20 prosentilla jo maksettua vuosittaista kiinteämääräistä summaa. VIII Kuten Euroopan unionin jäsenvaltioille myös Sveitsille ilmoitetaan kyseisten kustannusten ennakoi- duista kehityssuuntauksista ja tärkeimmistä näihin kustannuksiin mahdollisesti vaikuttavista teki- jöistä. IX Sveitsi maksaa 15 päivään toukokuuta 2000 mennessä 40 000 euron suuruisen vakuuden ennakoi- mattomia menoja ja kehitystoimia varten. Komissio antaa Sveitsille tilitysselvityksen, jossa yksilöi- dään vakuudesta veloitettavat maksut. Sveitsi täydentää vakuutta vuosittain viimeistään 15 päivänä toukokuuta määrällä, joka vastaa edellisenä vuonna ennakoimattomiin menoihin ja kehitystoimiin tosiasiassa käytettyä määrää. X Kaikki maksut on suoritettava komissiolle. Jollei muuta määrätä, ne perustuvat Euroopan komis- sion laatimaan tilitysselvitykseen, josta ilmenevät yksityiskohtaiset 60 päivän kuluessa maksettavat eri palvelut sekä laitteisto- ja ohjelmistotoimitukset. (1) Molemmat sopimuspuolet sopivat, että Sveitsin CCN/CSI-järjestelmään liittyminen koskee myös Liectensteinin ruhtinas- kuntaa niin kauan kuin sen ja Sveitsin välillä on voimassa tulliliittosopimus. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 102/57 XI Tämä sopimus on voimassa niin kauan kuin molemmat sopimuspuolet ovat yhteisestä passitusme- nettelystä 20 päivänä toukokuuta 1987 tehdyn yleissopimuksen sopimuspuolia. Molemmat sopi- muspuolet varaavat kuitenkin itselleen mahdollisuuden muuttaa tätä sopimusta yhteisestä sopi- muksesta. XII Jos Sveitsi maksaa IV, V, VI, VII ja IX kohdassa tarkoitetut määrät kyseisissä kohdissa tarkoitettuja päivämääriä myöhemmin, Euroopan unioni voi soveltaa viivästyskorkoa (Euroopan keskuspankin euromääräisiin operaatioihin soveltama korko, joka julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa ja joka on voimassa tarkoitettuna maksun eräpäivänä, korotettuna 1,5 prosenttiyksi- köllä). Samaa korkoa sovelletaan yhteisön suorittamiin maksuihin. Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa, että Sveitsi on yhtä mieltä edellä esitetystä. ” Minulla on kunnia vahvistaa että Sveitsi on yhtä mieltä tämän kirjeen sisällöstä. Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus. Sveitsin hallituksen puolesta


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 772/2000 της Επιτροπής, της 13ης Απριλίου 2000, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή μαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
third country

text: L 94/28 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 14. 4. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 772/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 13ης Απριλίου 2000 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή µαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1707/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- νίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρ- µογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή, καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διατα- ραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4), και ιδίως το άρθρο 4, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Με τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1707/1999 της Επιτροπής (5), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2011/ 1999 (6), προκηρύχθηκε διαγωνισµός για τον καθορισµό της επιστροφής ή/και του φόρου κατά την εξαγωγή µαλα- κού σίτου προς όλες τις τρίτες χώρες. Το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95 προβλέπει ότι, µε βάση τις ανακοινωθείσες προσφορές, η Επιτροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφα- σίσει να καθορίσει µια µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή, λαµβάνοντας υπόψη τα κριτήρια που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95. Στην περίπτωση αυτή, ο διαγωνισµός κατακυρώνεται σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους εκ των προσφερόντων των οποίων η προσφορά είναι µικρότερη ή ίση από τη µέγιστη επιστροφή καθώς και σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους των υποβαλλόντων των οποίων η προσφορά αφορά φόρο κατά την εξαγωγή. (3) (4) Η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατά- σταση της αγοράς του εν λόγω σιτηρού οδηγεί στον καθο- ρισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1. Τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για τις προσφορές που ανακοινώνονται στο πλαίσιο του διαγωνι- σµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1707/1999 από τις 7 έως τις 13 Απριλίου 2000, η µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή µαλακού σίτου καθορίζεται σε 30,75 EUR/t. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 14 Απριλίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 13 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. (5) ΕΕ L 201 της 31. 7. 1999, σ. 55. (6) ΕΕ L 248 της 21. 9. 1999, σ. 23