title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1050/00 υποβολή: Ole Krarup (EDD) προς την Επιτροπή. Κόστος μετάβασης στο ευρώ.

eurovoc_concepts:
EU Member State
euro
public expenditure

text: 13. 2. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 46 E/111 (2001/C 46 E/118) GRAPTH ERVTHSH E-1046/00 ypobolh·: Ilda Figueiredo (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (4 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Σχε΄διο αναδια΄ρθρωσης της επιχει΄ρησης EPAC Απαντω΄ντας εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς στην ερω΄τηση΄ µου Ε-0221/00 (1) της 15ης Μαρτι΄ου σχετικα΄ µε την Ανω΄νυµο Εταιρει΄α Γεωργικω΄ν Τροφι΄µων και ∆ηµητριακω΄ν EPAC, ο Επι΄τροπος κ. Franz Fischler ανε΄φερε ο΄τι η Πορτογαλι΄α απε΄στειλε τα τελικα΄ σχε΄δια αναδια΄ρθρωσης στην Επιτροπη΄ στα τε΄λη 1999 και ο΄τι η οριστικη΄ θε΄ση της Επιτοπη΄ς θα ληφθει΄ το δυνατο΄ν συντοµο΄τερα. Έχοντας υπο΄ψη τα προαναφερθε΄ντα, θα µπορου΄σε α΄ραγε η Επιτροπη΄: (cid:129) να γνωστοποιη΄σει πο΄τε προβλε΄πει να λα΄βει την εν λο΄γω απο΄φαση, και (cid:129) να κοινοποιη΄σει τη θε΄ση της επι΄ της προτα΄σεως της Πορτογαλικη΄ς Κυβε΄ρνησης, µο΄λις ληφθει΄ αυτη΄; (1) ΕΕ C 26 E της 26. 1. 2001, σελ. 21. Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Aprili·oy 2000) Σε αυτο΄ το στα΄διο, δεν ει΄ναι ακο΄µη δυνατο΄ για την Επιτροπη΄ να προσδιορι΄σει την ακριβη΄ ηµεροµηνι΄α για την εν λο΄γω τελικη΄ απο΄φαση σχετικα΄ µε αυτο΄ το φα΄κελο. Η εν λο΄γω απο΄φαση εξαρτα΄ται σε µεγα΄λο βαθµο΄ απο΄ την υ΄παρξη δικαστικη΄ς διαδικασι΄ας που εκκρεµει΄ ενω΄πιον του ∆ικαστηρι΄ου σχετικα΄ µε τη µη εφαρµογη΄ εκ µε΄ρους της Πορτογαλι΄ας της απο΄φασης της Επιτροπη΄ς της 9ης Ιουλι΄ου 1997 (1), σχετικα΄ µε την κρατικη΄ ενι΄σχυση υπε΄ρ της δηµο΄σιας επιχει΄ρησης εφοδιασµου΄ σιτηρω΄ν (EPAC), που µπορει΄ να ε΄χει επι΄πτωση στην εν λο΄γω απο΄φαση. Η τελικη΄ απο΄φαση της Επιτροπη΄ς θα κοινοποιηθει΄ αµε΄σως στην πορτογαλικη΄ κυβε΄ρνηση. (1) ΕΕ L 311 της 14. 11. 1997. (2001/C 46 E/119) GRAPTH ERVTHSH E-1050/00 ypobolh·: Ole Krarup (EDD) prow thn Epitroph· (4 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Κο΄στος µετα΄βασης στο ευρω΄ Αναφορικα΄ µε το γενικο΄τερο δια΄λογο γυ΄ρω απο΄ την κατα΄ργηση των εθνικω΄ν νοµισµα΄των και την εισαγωγη΄ του κοινου΄ νοµι΄σµατος, του ευρω΄, σε ορισµε΄να κρα΄τη µε΄λη το ενδιαφε΄ρον εστια΄ζεται στο κο΄στος που συνεπα΄γεται η µετα΄βαση στη νε΄α κατα΄σταση. Συ΄µφωνα µε την αγγλικη΄ δικηγορικη΄ εταιρει΄α Chantrey Vellacott DFK, η µετα΄βαση απο΄ τη λι΄ρα στο ευρω΄ θα κοστι΄σει στο αγγλικο΄ κοινωνικο΄ συ΄νολο το 4,2 % του ετη΄σιου εθνικου΄ προι¤ο΄ντος. Με βα΄ση τα στοιχει΄α αυτα΄, ερωτα΄ται η Επιτροπη΄ της ΕΕ εα΄ν η ι΄δια ε΄χει προβει΄ σε παρο΄µοιες αναλυ΄σεις σχετικα΄ µε το κο΄στος που θα ε΄χει στο κα΄θε κρα΄τος µε΄λος η µετα΄βαση απο΄ το εθνικο΄ του νο΄µισµα στο ευρω΄, και, εα΄ν ναι, εα΄ν θα µπορου΄σε να παρουσια΄σει τις αναλυ΄σεις αυτε΄ς. Ερωτα΄ται επι΄σης η Επιτροπη΄ εα΄ν ε΄χουν περιε΄λθει στην κατοχη΄ της σχετικε΄ς αναλυ΄σεις ανεξα΄ρτητων φορε΄ων, οι οποι΄ες να καταδεικνυ΄ουν το κο΄στος της µετα΄βασης. Εα΄ν ναι, ζητει΄ται απο΄ την Επιτροπη΄ να παρουσια΄σει τις αναλυ΄σεις αυτε΄ς. C 46 E/112 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 13. 2. 2001 Apa·nthsh toy k. Solbes Mira Ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Mai(cid:138)oy 2000) Η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει πραγµατοποιη΄σει µελε΄τες σχετικα΄ τις δαπα΄νες µεµονωµε΄να για το κα΄θε κρα΄τος µε΄λος ο΄σον αφορα΄ την µετα΄βαση΄ τους στο ευρω΄, και δεν σκοπευ΄ει να πραγµατοποιη΄σει κα΄ποια µελε΄τη για το θε΄µα αυτο΄. Η Επιτροπη΄ πιστευ΄ει ο΄τι οι µελε΄τες οι οποι΄ες αφορου΄ν τις δαπα΄νες για την µετα΄βαση στο ευρω΄ δεν µπορου΄ν να ει΄ναι ου΄τε πλη΄ρεις ου΄τε σηµαντικε΄ς. Αν και αληθευ΄ει ο΄τι η µετα΄βαση στο ευρω΄ συνεπα΄γεται κα΄ποιες δαπα΄νες, πρε΄πει να σηµειωθει΄ ο΄τι η µετα΄βαση στο ευρω΄ συνεπα΄γεται και κα΄ποια ε΄σοδα. Οι εκθε΄σεις οι οποι΄ες αφορου΄ν µο΄νο τις δαπα΄νες δεν θα µπορε΄σουν κατα΄ συνε΄πεια να προσφε΄ρουν µια πλη΄ρη εικο΄να του θε΄µατος αυτου΄. Όσον αφορα΄ το ερω΄τηµα των ανεξα΄ρτητων µελετω΄ν, υπα΄ρχει ε΄νας αριθµο΄ς µελετω΄ν οι οποι΄ες πραγµατοποιη΄θηκαν απο΄ τρα΄πεζες και λογιστικα΄ γραφει΄α. Ωστο΄σο, η Επιτροπη΄ δεν µπορει΄ και δεν πρε΄πει να συνιστα΄ την µι΄α η΄ την α΄λλη απο΄ τις µελε΄τες αυτε΄ς. (2001/C 46 E/120) GRAPTH ERVTHSH E-1053/00 ypobolh·: Bill Miller (PSE) prow thn Epitroph· (4 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Σχε΄διο προ΄τασης για οδηγι΄α του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου σχετικα΄ µε την προστασι΄α των πεζω΄ν και α΄λλων χρηστω΄ν; του δρο΄µου σε περι΄πτωση συ΄γκρουσης µε µηχανοκι΄νητο ο΄χηµα Εξ ο΄σον γνωρι΄ζω το θε΄µα αυτο΄ συζητη΄θηκε κατα΄ τη συνεδρι΄αση της Οµα΄δας Εργασι΄ας για τα µηχανοκι΄νητα οχη΄µατα. Ποι΄α υπη΄ρξαν τα συµπερα΄σµατα της συζη΄τησης αυτη΄ς και πο΄τε θα υποβληθει΄ η προ΄ταση οδηγι΄ας στο Κοινοβου΄λιο; Apa·nthsh toy koy Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (8 Ioyni·oy 2000) Το ζη΄τηµα της προστασι΄ας των πεζω΄ν εθι΄γη κατα΄ την συνεδρι΄αση της οµα΄δας εργασι΄ας για τα µηχανοκι΄νητα οχη΄µατα, η οποι΄α πραγµατοποιη΄θηκε τον Μα΄ρτιο του 2000. Με την ευκαιρι΄α αυτη΄ εξετα΄σθηκαν ορισµε΄νες πτυχε΄ς του θε΄µατος. ∆εν συνη΄χθη συµπε΄ρασµα, ενω΄ οι συζητη΄σεις προ΄κειται να συνεχιστου΄ν στις 5 και 6 Ιουνι΄ου 2000. Τα εν προκειµε΄νω διατυπωθε΄ντα σχο΄λια και υποδει΄ξεις σχετικα΄ µε την προστασι΄α των πεζω΄ν εξετα΄ζονται στο πλαι΄σιο της συ΄νταξης τελικου΄ κειµε΄νου. Η Επιτροπη΄ δεν θα παραλει΄ψει να ενηµερω΄σει ο΄λα τα µε΄ρη για την επιτελου΄µενη προ΄οδο και, κατ(cid:146) επε΄κτασιν, για το χρονοδια΄γραµµα που θα καθοριστει΄. (2001/C 46 E/121) GRAPTH ERVTHSH E-1055/00 ypobolh·: Theresa Villiers (PPE-DE) prow thn Epitroph· (4 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Κυ΄προς Θα µπορου΄σε η Επιτροπη΄ να επιβεβαιω΄σει η΄ να διαψευ΄σει τις πληροφορι΄ες ο΄τι στους κυ΄πριους πολι΄τες δεν θα αναγνωρι΄ζεται το δικαι΄ωµα της ελευ΄θερης κυκλοφορι΄ας ο΄ταν η Κυ΄προς ενταχθει΄ στην ΕΕ εα΄ν ταυτο΄χρονα δεν ενταχθει΄ και η Τουρκι΄α; Στη Βουλη΄ των Κοινοτη΄των στις 15 Φεβρουαρι΄ου 2000 (Hansard Column 781), ο αξιο΄τιµος βουλευτη΄ς Robin Cook, Υπουργο΄ς Εξωτερικω΄ν και Κοινοπολιτει΄ας, ε΄κανε την ακο΄λουθη ανακοι΄νωση σε σχε΄ση µε την ε΄νταξη της Κυ΄πρου στην ΕΕ: «Η ελευ΄θερη κυκλοφορι΄α µεταξυ΄ της Κυπριακη΄ς ∆ηµοκρατι΄ας και του κατεχο΄µενου βο΄ρειου τµη΄µατος θα ισχυ΄σει µο΄νον εα΄ν η Τουρκι΄α ενταχθει΄ ταυτο΄χρονα στην ΕΕ»


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1014/00 van Markus Ferber (PPE-DE) aan de Commissie. Kalksteenwinning en bouw van een beton-, cement- en asfaltfabriek aan de Algarve in de omgeving van Tavira.

eurovoc_concepts:
Algarve
European Regional Development Fund
Portugal
cement
competence of the Member States
concrete
earths and stones
infringement of EU law
location of industry

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 46 E/103 er regels, terwijl er voor particulieren misschien alleen maar veiligheidsvoorschriften zijn zodat deze dieren in het algemeen in erbarmelijke hygiºnische en sanitaire omstandigheden leven. Op grond van het Verdrag van Washington van 1975 is in Italiº de registratie van deze dieren verplicht, maar gezien de officiºle cijfers valt te vrezen dat vele ervan clandestien zijn ingevoerd en worden gehouden. 1. 2. Zijn er in de EU gemeenschappelijke regels voor de invoer en het houden van dit soort dieren? Zo nee, voegen alle lidstaten zich naar het Verdrag van Washington? 3. Welke garanties zijn er voor de veiligheid van de burgers als deze dieren worden gehouden door particulieren? Bestaan er voorschriften voor de hygiºnische en sanitaire omstandigheden waarin deze dieren moeten 4. worden gehouden en voor de veiligheid van de mensen? Zijn er bijzondere redenen om particulieren toestemming te geven voor het invoeren en houden van 5. wilde dieren, anders dan voor wetenschappelijk onderzoek en voorstellingen? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (25 mei 2000) Verordening (EG) nr. 338/97 van de Raad van 9 december 1996 inzake de bescherming van in het wild levende dier- en plantesoorten door controle op het desbetreffende handelsverkeer (1) bevat bepalingen voor het vervoer, het houden en onderbrengen van specimens van in het wild levende diersoorten welke genoemd worden in de bijlagen van de Overeenkomst inzake internationale handel in bedreigde in het wild levende dier- en plantesoorten (CITES). Inzake veterinairrechtelijke voorschriften werden invoerregels vastgesteld bij Richtlijn 92/65/EEG van de Raad van 13 juli 1992 tot vaststelling van de veterinairrechtelijke voorschriften voor het handelsverkeer en de invoer in de Gemeenschap van dieren, sperma, eicellen en embryo(cid:146)s waarvoor ten aanzien van de veterinairrechtelijke voorschriften geen specifieke communautaire regelgeving als bedoeld in bijlage AI, van Richtlijn 90/425/EEG (2) geldt. Hierin zijn speciale voorwaarden voor de verplaatsing van dieren tussen dierentuinen bepaald. Andere maatregelen betreffende beperkingen op invoer of bezit van andere dieren dan huisdieren, of problemen als gevolg van het houden van exotische dieren in andere plaatsen dan een dierentuin vallen niet onder de bevoegdheid van de Gemeenschap. (1) PB L 61 van 3. 3. 1997. (2) PB L 268 van 14. 9. 1992. (2001/C 46 E/108) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1014/00 van Markus Ferber (PPE-DE) aan de Commissie (4 april 2000) Betreft: Kalksteenwinning en bouw van een beton-, cement- en asfaltfabriek aan de Algarve in de omgeving van Tavira Er bestaan plannen voor de aanleg van een kalksteengroeve aan de Algarve in de omgeving van Tavira, en in een natuur- en waterbeschermingsgebied. Ook is men voornemens een beton-, cement- en wel asfaltfabriek te bouwen. De burgemeester van Tavira heeft naar verluidt reeds opdracht gegeven voor proefboringen, zonder de plaatselijke instanties daarin te kennen. Ook is sprake van EU-subsidiºring voor dit project. Is het geplande project vanuit het oogpunt van natuur- en waterbescherming rechtmatig? Worden voor het project EU-subsidies aangevraagd, of zelfs toegekend, en zo ja, welke en voor welke bedragen? C 46 E/104 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 13. 2. 2001 Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (24 mei 2000) Volgens Richtlijn 85/337/EEG van de Raad van 27 juni 1985 betreffende de milieueffectbeoordeling van bepaalde openbare en particuliere projecten (1), als gewijzigd bij Richtlijn 97/11/EG van 3 maart 1997 (2), moeten projecten voor steengroeven met een oppervlakte van meer dan 25 hectare worden onderworpen aan een milieueffectbeoordeling overeenkomstig het bepaalde in de artikelen 5 tot en met 10 van de Richtlijn. Projecten voor steengroeven met een oppervlakte van ten hoogste 25 hectare worden onder- worpen aan een milieueffectbeoordeling overeenkomstig de artikelen 5 tot en met 10 van de Richtlijn indien de lidstaten zulks bepalen. Bovendien is bepaald in artikel 6, lid 3 van Richtlijn 92/43/EEG, van 21 mei 1992, inzake de instandhou- ding van de natuurlijke habitats en de wilde flora en fauna (3), dat voor elk project dat niet nodig is voor het beheer van een gebied, maar dat significante gevolgen kan hebben voor dat gebied, een passende beoordeling gemaakt moet worden, rekening houdend met de instandhoudingsdoelstellingen van dat gebied. Met het oog op de beoordeling van dit geval heeft de Commissie zich tot de Portugese autoriteiten gericht voor inlichtingen over de kenmerken van het bewuste project. De Commissie zal ook de aandacht van genoemde autoriteiten vestigen op de verplichtingen die voortvloeien uit de bovenvermelde bepalingen van het Gemeenschapsrecht. Het betrokken project wordt niet medegefinancierd door het Europees Fonds voor Regionale Ontwikkeling. (1) PB L 175 van 5. 7. 1985. (2) PB L 73 van 14. 3. 1997. (3) PB L 206 van 22. 7. 1992. (2001/C 46 E/109) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1017/00 van Struan Stevenson (PPE-DE) aan de Commissie (4 april 2000) Betreft: Overdracht van overtollige communautaire vissersvaartuigen naar derdewereldlanden Wat denkt de Commissie over de huidige praktijk om overtollige vissersvaartuigen uit EU-landen naar derdewereldlanden over te dragen overwegende dat dit een ernstige bedreiging vormt voor de huidige visvoorraden en voor de bestaande kleinschalige visserijbedrijven in deze landen? Tot nu toe heeft de Commissie 30 miljoen € uitgegeven om overtollige vissersvaartuigen opnieuw in te schakelen. Aangezien de communautaire visvoorraden door ernstige overbevissing worden bedreigd ten gevolge van de overcapaciteit van de communautaire vissersvloot, kan het toch niet redelijk zijn om hetzelfde te doen met landen die nog meer afhankelijk zijn van de duurzaamheid van hun visvoorraden? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (15 mei 2000) De Commissie erkent dat het overbrengen van vangstcapaciteit (vissersvaartuigen) van de lidstaten naar derdewereldlanden voor beide partijen voordelig moet zijn en de visbestanden of de bestaande klein- schalige visserij in deze landen niet in gevaar mag brengen. Daarom kan financiºle steun voor het overbrengen van capaciteit naar derde landen alleen worden verleend als wordt voldaan aan de voorwaarden van artikel 7 van Verordening (EG) nr. 2792/1999 van de Raad van 17 december 1999 tot vaststelling van de uitvoeringsbepalingen en voorwaarden voor de structurele acties van de Gemeenschap in de visserijsecto (1). Financiºle steun kan alleen worden verleend instemming van de bevoegde autoriteiten van het betreffende derde land en als er afdoende met waarborgen zijn dat de internationale wetgeving niet wordt overtreden, met name op het gebied van de instandhouding en het beheer van levende rijkdommen van de zee en op het gebied van de arbeidsomstan- digheden van de vissers. De Commissie is van oordeel dat, als aan deze voorwaarden wordt voldaan, het overbrengen van vissersvaartuigen naar derdewereldlanden en de oprichting van joint ventures daar bevorderlijk kan zijn voor de ontwikkeling van de visserijsector in die landen. (1) PB L 337 van 30. 12. 1999


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1057/00 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen. Cypern.

eurovoc_concepts:
Cyprus
EU financing
EU programme
accession to the European Union
settlement of disputes

text: C 53 E/64 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/075) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1057/00 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen (4. april 2000) Om: Cypern Tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne med Cypern er en s(cid:230)rlig udfordring for EU. Hvor stort et belłb har Cypern til dato f(cid:229)et stillet til r(cid:229)dighed til finansiering af tiltr(cid:230)delsen? Hvilke tilsagn er der givet om fremtidig finansiering heraf? Hvor store belłb er der i givet fald ydet til projekter med henblik p(cid:229) at fremme forsoningen mellem de to samfund i Cypern? Kan Kommissionen głre n(cid:230)rmere rede for, hvilken form for og hvor mange forsoningsprojekter der i s(cid:229) fald er tale om? I FN-resolution 1283 vedtaget i 1999 p(cid:229)peges det, at kontakterne mellem det gr(cid:230)sk- og tyrkisk-cypriotiske samfund fortsat er meget begr(cid:230)nsede, hovedsagelig som fłlge af de restriktioner, den tyrkiske bes(cid:230)ttelses- (Denktash-regimet) har indfłrt. Er Kommissionen, dens repr(cid:230)sentanter eller ansatte stłdt p(cid:229) magt vanskeligheder i forbindelse med gennemfłrelsen af projekter, der tager sigte p(cid:229) af fremme forsoningen mellem de to cypriotiske samfund? Kan Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald głre n(cid:230)rmere rede for disse vanskeligheder og oplyse, hvorvidt de stadig ikke er blevet lłst? Og kan den i s(cid:230)rdeleshed oplyse, hvilken rolle Denktash-regimet har spillet med hensyn til at blokere eller p(cid:229) anden m(cid:229)de forhindre s(cid:229)danne forsoningsprojekter? Har Kommissionen kendskab til, om Denktash-regimet har blokeret eller p(cid:229) anden m(cid:229)de lagt hindringer i vejen for andre initiativer med henblik p(cid:229) en forsoning mellem de to cypriotiske samfund end dem, der er taget p(cid:229) foranledning af EU? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (27. april 2000) Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem i, at udvidelsesforhandlingerne med Cypern udgłr en s(cid:230)rlig udfordring for EU. Kommissionen h(cid:229)ber imidlertid, at muligheden for EU-medlemskab kan virke som en katalysator i de forsoningsdrłftelser, der i łjeblikket finder sted under FN(cid:146)s fors(cid:230)de. Cypern har i (cid:229)renes lłb modtaget midler under 4 finansprotokoller, herunder tilskud, risikovillig kapital og l(cid:229)n ydet af EIB (Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank). Den fjerde af disse protokoller (74 mio. EUR, heraf 50 mio. EUR i EIB-l(cid:229)n, 22 mio. EUR i tilskud og 2 mio. EUR i risikovillig kapital) udlłb den 31. december 1999. Et af projekterne under denne protokol er en overs(cid:230)ttelse af f(cid:230)llesskabsretten til tyrkisk. De samlede bevillinger, der er stillet til r(cid:229)dighed for Cypern i perioden 2000-2004, henhłrer under den nye finansforordning, som R(cid:229)det vedtog den 13. marts 2000 (1). Denne forordning udgłr nu retsgrundlaget for tiltr(cid:230)delsespartnerskabet med Cypern. Der er łrem(cid:230)rket 57 mio. EUR til landet i den periode, heraf de 9 mio. EUR i (cid:229)r 2000. 6 mio. EUR kommer til at g(cid:229) til harmoniseringsprojekter i forbindelse med fłrtiltr(cid:230)delsesstrategien, medens de resterende 3 mio. EUR er afsat til projekter, der involverer begge łens samfund. I forbindelse med den nye finansforordning og efter at kommiss(cid:230)ren med ansvar for udvidelsen har besłgt landet, undersłger Kommissionen nu projekter, der har til form(cid:229)l at bringe de to samfund n(cid:230)rmere hinanden. Dette projekt er i łjeblikket p(cid:229) fłrprogrammeringsstadiet. (1) EFT L 68 af 16. 3. 2000


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1065/00 υποβολή: Helmuth Markov (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Συχνότητα ατυχημάτων στα οποία εμπλέκονται νέοι οδηγοί.

eurovoc_concepts:
EU statistics
common transport policy
road safety
road traffic
transport accident

text: 20. 2. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 53 E/65 (2001/C 53 E/076) GRAPTH ERVTHSH E-1065/00 ypobolh·: Helmuth Markov (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (4 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Συχνο΄τητα ατυχηµα΄των στα οποι΄α εµπλε΄κονται νε΄οι οδηγοι΄ Ει΄ναι γνωστο΄- και οι στατιστικε΄ς (τουλα΄χιστον ο΄σον αφορα΄ τη Γερµανι΄α) το τεκµηριω΄νουν -ο΄τι το µερι΄διο συµµετοχη΄ς οδικω΄ν ατυχηµα΄των στα οποι΄α εµπλε΄κονται νε΄οι οδηγοι΄ στο συνολικο΄ αριθµο΄ των εν λο΄γω ατυχηµα΄των ει΄ναι δυσανα΄λογα µεγα΄λο. Απο΄ το 1999 το ποσοστο΄ των θανο΄ντων η΄ τραυµατισθε΄ντων επιβατω΄ν ιδιωτικω΄ν αυτοκινη΄των ηλικι΄ας 18-29 ετω΄ν ανη΄λθε σε 26 % και 25 % αντιστοι΄χως (Πηγη΄: Έκθεση δεδοµε΄νων της Οµοσπονδιακη΄ς Στατιστικη΄ς Υπηρεσι΄ας για το 1999). Ως εκ του΄του, ερωτω΄ την Επιτροπη΄: 1. Υπα΄ρχουν ανα΄λογα στατιστικα΄ στοιχει΄α για το συνολικο΄ χω΄ρο της ΕΕ; 2. Εα΄ν ναι, πο΄σο υψηλο΄ ει΄ναι το ποσοστο΄ των νεκρω΄ν και των τραυµατιω΄ν νε΄ων οδηγω΄ν σε ο΄λη την ΕΕ; 3. Φρονει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι επιβα΄λλεται η λη΄ψη µε΄τρων προκειµε΄νου να αντιµετωπισθει΄ αυτη΄ η κατα΄σταση/ τα΄ση; 4. Ποια µε΄τρα θα µπορου΄σαν να ληφθου΄ν, κατα΄ τη γνω΄µη της Επιτροπη΄ς, σε ευρωπαι¤κο΄ επι΄πεδο, προκειµε΄νου να µειωθει΄ η αναλογι΄α και ο αριθµο΄ς των ατυχηµα΄των στα οποι΄α εµπλε΄κονται νε΄οι οδηγοι΄; 5. Θα µπορου΄σε ενδεχοµε΄νως η Επιτροπη΄ να µελετη΄σει ως µε΄τρο προς αυτη΄ την κατευ΄θυνση την επιβολη΄ περιορισµου΄ στους νε΄ους οδηγου΄ς να οδηγου΄ν αυτοκι΄νητα µε κινητη΄ρα ισχυ΄ος 50 ι΄ππων κατα΄νω΄τατο ο΄ριο (ανα΄λογα µε τον περιορισµο΄ του κυβισµου΄ µοτοσυκλετω΄ν που ισχυ΄ει στη Γερµανι΄α για τους νε΄ους οδηγου΄ς µοτοσυκλε΄τας). Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Mai(cid:138)oy 2000) Αντι΄στοιχα δεδοµε΄να διατι΄θενται σε κοινοτικο΄ επι΄πεδο (µολονο΄τι δεν ε΄χει γι΄νει ακο΄µη επεξεργασι΄α των 1. δεδοµε΄νων του 1999) χρησιµοποιω΄ντας τη βα΄ση δεδοµε΄νων CARE για τα στατιστικα΄ στοιχει΄α των ατυχηµα΄των (απο΄φαση 93/704/ΕΚ του Συµβουλι΄ου, της 30η΄ς Νοεµβρι΄ου 1993 σχετικα΄ µε τη δηµιουργι΄α κοινοτικη΄ς τρα΄πεζας στοιχει΄ων για τα τροχαι΄α ατυχη΄µατα (1). Για τα τελευται΄α ε΄τη ο µε΄σος ο΄ρος των νε΄ων οδηγω΄ν (18-29) που σκοτω΄θηκαν σε οδικα΄ δυστυχη΄µατα στα 2. α΄λλα 14 κρα΄τη µε΄λη, ως προς τον αριθµο΄ των επιβαινο΄ντων σε ο΄χηµα, ει΄ναι 24 %. Ο αριθµο΄ς των νε΄ων οδηγω΄ν (18-29) που σκοτω΄θηκαν ως προς το συ΄νολο των οδηγω΄ν αυτοκινη΄του που σκοτω΄θηκαν σε δυστυχη΄µατα ει΄ναι 38 %. Η Επιτροπη΄ ενδιαφε΄ρεται για την οδικη΄ ασφα΄λεια. Τον Απρι΄λιο του 1997 εξε΄δωσε ανακοι΄νωση για την 3. -4. οδικη΄ ασφα΄λεια (2) η οποι΄α προ΄τεινε ε΄να προ΄γραµµα δρα΄σης για λη΄ψη µε΄τρων για την περι΄οδο 1997-2001. Η Επιτροπη΄ ενε΄κρινε επι΄σης στις 17 Μαρτι΄ου 2000 µια ε΄κθεση προο΄δου (3) η οποι΄α δι΄νει προτεραιο΄τητα, µε βα΄ση την ανα΄λυση της αποδοτικο΄τητας ως προς το κο΄στος, σε µε΄τρα που πρε΄πει να ληφθου΄ν κατα΄ τη δια΄ρκεια του υπολοι΄που προγρα΄µµατος δρα΄σης. Τα µε΄τρα προτεραιο΄τητας που ε΄χουν καθοριστει΄ ει΄ναι τα εξη΄ς: EuroNCAP (δοκιµη΄ συ΄γκρουσης οχη΄µατος) ζω΄νες ασφαλει΄ας και χρη΄ση συστηµα΄των συγκρα΄τησης παιδιου΄ χρη΄ση αλκοο΄λ διατα΄ξεις περιορισµου΄ της ταχυ΄τητας για ελαφρα΄ οχη΄µατα διαχει΄ριση επικι΄νδυνων σηµει΄ων του δρο΄µου και ασφαλε΄στερες προσο΄ψεις αυτοκινη΄των για πεζου΄ς και ποδηλα΄τες. Επιπλε΄ον, πε΄ντε ακο΄µη µε΄τρα χρη΄ζουν ιατρικα΄ προ΄τυπα για τις α΄δειες οδη΄γησης δοκιµασι΄ες για τη χορη΄γηση αδειω΄ν οδη΄γησης περαιτε΄ρω ε΄ρευνας: οδη΄γηση µε αναµµε΄να φω΄τα την ηµε΄ρα επιπτω΄σεις των φαρµα΄κων στη συµπεριφορα΄ του οδηγου΄ και περι΄θαλψη µετα΄ απο΄ ατυ΄χηµα. Τε΄λος, προσδιορι΄στηκαν τρι΄α µε΄τρα τα οποι΄α παρε΄χουν αξιο΄λογη υποστη΄ριξη και ενι΄σχυση: η βα΄ση δεδοµε΄νων CARE ε΄να ολοκληρωµε΄νο συ΄στηµα πληροφο΄ρησης και ε΄ρευνα σχετικα΄ µε τα προ΄τυπα των οχηµα΄των και την τηλεµατικη΄. Η Επιτροπη΄ δεν προτι΄θεται να υποδει΄ξει περιορισµου΄ς της ισχυ΄ος η΄ της απο΄δοσης των οχηµα΄των που 5. οδηγου΄νται απο΄ νε΄ους η΄ αρχα΄ριους οδηγου΄ς. ΕΕ L 329 της 30. 12. 1993. (1) (2) COM(97)131 τελικο΄. (3) COM(2000)125 τελικο΄


title: Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/45/EY soveltamisesta

eurovoc_concepts:
European undertaking
labour law
worker consultation
worker information
works council

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 04. 04. 2000 KOM(2000)188 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/45/EY soveltamisesta 1. JOHDANTO ja tiedottamis- kuulemismenettelyn Neuvosto antoi 22. syyskuuta 1994 eurooppalaisen yritysneuvoston perustamista tai käyttöönottamista työntekijöiden yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä koskevan direktiivin 94/45/EY. Direktiivin oikeusperustana on Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan N:o 14 liitteenä olevan sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 2 kohta. Direktiiviä siis sovelletaan kaikkiin Euroopan yhteisön yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta. Pohjois-Irlannin Ison-Britannian jäsenvaltioihin ja joulukuuta 1997 annettiin neuvoston direktiivi 97/74/EY, jolla laajennettiin 15. direktiivin 94/45/EY soveltamisala koskemaan myös Ison-Britannian ja Pohjois- Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta jäsenvaltioiden oli pantava direktiivi 94/45/EY täytäntöön 22. syyskuuta 1996 mennessä, ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan sekä kaikkien jäsenvaltioiden on pantava direktiivi 97/74/EY täytäntöön 15. joulukuuta 1999 mennessä. raportissa Tässä 94/45/EY täytäntöönpanotilannetta. Direktiivin 97/74/EY täytäntöönpanosta laaditaan toinen raportti myöhemmin. käsitellään ainoastaan direktiivin Raportissa analysoidaan oikeudellisia täytäntöönpanotoimia, direktiivin rakennetta. ja siinä seurataan 2. OIKEUDELLINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO JA KÄYTÄNNÖN ARVIOINTI Aluksi on korostettava sitä, että suurin osa jäsenvaltioista on pyrkinyt kaikin keinoin noudattamaan täytäntöönpanon määräaikaa 22. syyskuuta 1996 sekä saattamaan tarkkaan direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään. Direktiivin täytäntöönpanon määräaikaa noudatti viisi jäsenvaltiota (Tanska, Suomi, Irlanti, Ruotsi ja osittain Belgia)1. Nämä maat antoivat täytäntöönpanosäädöksiä, jotka tulivat voimaan 22. syyskuuta 1996. Näitä maita seurasivat hieman myöhemmin Itävalta (17. lokakuuta 1996), Italia (osittainen täytäntöönpano 6. marraskuuta 1996 alkaen), Ranska (12. marraskuuta 1996) ja Saksa (1. marraskuuta 1996). Joissakin maissa säännökset tulivat voimaan vielä myöhemmin (Alankomaissa 5. helmikuuta 1997, Kreikassa 1. maaliskuuta 1997 ja Espanjassa 24. huhtikuuta 1997). Portugalin täytäntöönpanolaki annettiin huomattavasti myöhässä (laki 9. kesäkuuta 1999 ja tuli voimaan 9. heinäkuuta 1999). julkaistiin 1 Raportissa käytetään jäsenvaltioista seuraavia lyhenteitä: A - Itävalta, B - Belgia, D - Saksa, DK - Tanska, EL - Kreikka, E - Espanja, FIN - Suomi, F - Ranska, IRL - Irlanti, I - Italia, L - Luxemburg, NL-- Alankomaat, P - Portugali, S - Ruotsi. 2 Luxemburgissa tekstiä ollaan vasta panemassa täytäntöön. jolla Italiassa direktiivi on pantu täytäntöön vain osittain 6. marraskuuta 1996 allekirjoitetulla liittojen yhteisellä työehtosopimuksella. Sopimusta on täydennettävä säädetään laajennetaan sopimussäännöt koskemaan kaikkia lailla, seuraamuksista ja oikeudellisesta toimivallasta. Direktiiviä ei ole pantu täydellisesti täytäntöön liittojen yhteisellä työehtosopimuksella, koska sen sisältö ja soveltamisala ovat rajoitettuja (se ei kata kaikkia ammattialoja). ja Belgiassa työehtosopimusta on täydennetty kahdella lainsäädäntötekstillä. Kussakin maassa täytäntöönpanotapa on valittu sen oman lainsäädännön mukaisesti. Tavallisin täytäntöönpanotapa on ollut kansallisen parlamentin hyväksymä laki. Italiassa ja Belgiassa täytäntöönpanotavaksi on valittu työehtosopimus, jota Belgian tapauksessa on täydennetty laajentamismenettelyllä. Työmarkkinaosapuolet ovat usein osallistuneet täytäntöönpanosäännösten laadintaan joko virallisesti tai epävirallisesti. 2. 1. Kansallisten täytäntöönpanosäännösten arviointi oikeudelliselta kannalta Täytäntöönpanosäännösten laatu oli erittäin hyvä, vaikka sitä arvioitiin erittäin lyhyen ajan kuluttua direktiivin täytäntöönpanosta. Tässä kohden on korostettava, että direktiivin täytäntöönpanosta vastaavalla ja komission koordinoimalla asiantuntijaryhmällä oli uusi ja olennaisen tärkeä asema prosessissa. Täytäntöönpanotoimien seurantamenetelmästä olisi tehtävä yleinen, sillä siitä saatiin varsin myönteisiä tuloksia tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä. Direktiivihän on varsin monimutkainen, koska siinä on kansainvälisiä piirteitä ja siinä on hyödynnetty sekä yhteisön käsitteitä että kansainvälisen yksityisoikeuden sääntöjä. Ennen lopullisten johtopäätösten tekemistä olisi kuitenkin odotettava, täytäntöönpanoprosessi Luxemburgissa ja Italiassa). loppuun kaikissa maissa saadaan vietyä että (siis myös Luxemburgia ja Portugalia vastaan on aloitettu rikkomisesta johtuva menettely, koska ne eivät ole panneet direktiiviä täytäntöön. Portugalin tapauksessa komissio keskeytti menettelyn täytäntöönpanolain tultua voimaan. Komissio käynnistää Italiaa vastaan rikkomisesta johtuvan menettelyn, ellei Italia täydennä riittävällä tavalla vuonna 1996 tehtyä liittojen yhteistä työehtosopimusta. epätäydellisen täytäntöönpanon vuoksi tuodaan esiin eroavat joitakin toisistaan teksti ja Raportissa täytäntöönpanolaki osa-aikaisten työntekijöiden laskemistavat, erityisen neuvotteluryhmän edustajamäärä suurempi kuin direktiivissä on säädetty) tai joissa on epätarkkuuksia (esim. valmistelevat kokoukset). Nämä tulkittava direktiivin eroavaisuudet on joka tapauksessa mukaisesti. kohtia, jossain määrin direktiivin (esim. joissa Direktiivin sisällyttäminen kansallisiin järjestelmiin on onnistunut vaikeuksitta ensinnäkin siksi, että direktiivin useassa kohdassa viitataan kunkin jäsenvaltion 3 omiin mekanismeihin, ja toiseksi siksi, että direktiivi perustuu kollektiivisen autonomian periaatteelle, johon työlainsäädäntö useissa Euroopan unionin maissa nojautuu. Direktiivin täytäntöönpano on onnistunut esteittä Irlannissakin, jossa edustusjärjestelmät ovat vapaaehtoisia. On kuitenkin korostettava, että täytäntöönpanon laadukkuudesta huolimatta on havaittu joitakin tulkintaseikkoja, jotka koskevat pääasiassa seuraavia aiheita: – määräysvaltaa käyttävän yrityksen käsite – maantieteellistä sijaintia ja suhteellisuutta koskevat perusteet – jo voimassa olevien sopimusten uusimista koskevat edellytykset (13 artikla) – yritysryhmän rakenteen muutokset – asiantuntijan käsite. Huomattavassa määrässä tapauksia asianomaiset ovat ratkaisseet nämä kysymykset tai tapauksissa ratkaisemaan. Toisissa tulkintaongelmat voi ratkaista vain tuomari tapaus kerrallaan. erityislaatuisissa tullaan hyvin ne Oikeudellisen analyysin kannalta ongelmia aiheuttavat komitean oikeushenkilön aseman määrittäminen useissa maissa, sopimuksiin sovellettavan lain määrittäminen sekä tietenkin sopimusten oikeudellinen luonne, koska niillä on välittömiä vaikutuksia kansainvälistä oikeudellista toimivaltaa koskeviin sääntöihin. 2. 2. Direktiivin käytännön soveltamisen arviointi ja tulevaisuudennäkymät 2. 2. 1. Yleisiä näkökohtia On erittäin vaikeaa tehdä täydellistä synteesiä direktiivin käytännön soveltamisesta, koska sen täytäntöönpano on tapahtunut niin äskettäin ja sen liitettä, jossa annetaan toissijaisia määräyksiä, ei ole vielä sovellettu lainkaan. Tähänastisten kokemusten perusteella on kuitenkin mahdollista tehdä joitakin yleisiä huomioita. Kuten jo aikaisemminkin on todettu, direktiivin sisällyttäminen eri maiden työmarkkinajärjestelmiin on tähän saakka sujunut esteittä, koska jäsenvaltiot ovat vapaasti voineet valita oman edustusjärjestelmänsä. Direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä lainsäätäjät halusivat erityisesti varmistaa kansallisen ja kansainvälisen tason työntekijöiden edustuksen väliset toimivat yhteydet. Useimmissa maissa työntekijäjärjestöt on tunnustettu avaintekijöiksi, jotta ne voivat säilyttää saman aseman kuin kansallisissa suhteissa. Ei ole mitään syytä, miksei kansainvälinen edustuselin voisi sopia yhteen eri maiden työntekijöitä edustavien elinten kanssa, vaikkakin on korostettava kansainvälisen elimen luomisesta saatavien etujen lisäksi myös tiettyjä ongelmia. On tietenkin toivottavaa, että eurooppalainen yritysneuvosto saa aikaan vilkasta yhteistoimintaa ja uudenlaisen vuoropuhelun valittujen elinten, työntekijäjärjestöjen ja eurooppalaisten joilla on elinten välille. Pelättävissä on kuitenkin, kansainvälisiä vaikutuksia (kuten yritysten lakkauttamisista), saattaa seurata ongelmia kansallisten ja eurooppalaisten työntekijöiden edustajien välillä. että ongelmatilanteista, Joissakin maissa on pyritty vahvistamaan työmarkkinaosapuolten asemaa. Erityisesti jonka mukaan erityistä neuvotteluryhmää ja eurooppalaista direktiivin lauseke, yritysneuvostoa helpottanut avustamaan työmarkkinaosapuolten osallistumista prosessiin. asiantuntija, voidaan nimetä on 4 Toinen huomionarvoinen seikka koheesion ja kuulemisen kannalta on käytännön etu niistä kansallisista toimenpiteistä, joissa edellytetään, että erityisen neuvotteluryhmän ja eurooppalaisen yritysneuvoston kokoonpanosta on ilmoitettava kaikille ryhmän hajautetuille tasoille, paikallisjohdolle ja työntekijöiden kansallisille edustajille. Usein korostetaan etua, joka saadaan työmarkkinasuhteiden kansainvälistämisestä niin työntekijöiden edustuksen kuin työehtosopimusneuvotteluidenkin osalta. Käsitteellisellä tasolla on tärkeää korostaa, että asianomaiset sopineet noudattavansa direktiivin mukaisia, Työntekijöiden edustuksen alalla, täsmälliset käsitteet ovat tärkeitä. jäsenvaltiot ovat toisinaan uudenlaisiakin käsitteitä. joka on aina arka aihe Euroopan tasolla, periaatteiden Yhteisten sen täytäntöönpanoteksteillä voidaan sisällyttää eurooppalaisiin työmarkkinasuhteisiin velvoite vilpittömiin (bona fide) neuvotteluihin, jotka perustuvat osapuolten yhteistyöhalukkuuteen. direktiivillä voidaan todeta, osalta että ja rakentamisessa Euroopan vastavuoroinen vaikuttaminen sekä samaan ryhmään kuuluvien työntekijöiden etuja koskevan yhteisvaikutuksen saavuttaminen ovat ilmeisiä etuja. strategioiden tietojen vaihto, ja Kansainvälinen tiedottaminen ja työntekijöiden kansainvälinen edustus ovat uusia ja välttämättömiä vastauksia niihin vaikutuksiin, joita talouden globalisoitumisella on Eurooppaan. Konkreettisella tasolla kansainvälisen edustuksen toteutuminen on jo tosiasia, koska lähes 600 yhteisön tasoista ryhmää, joihin kuuluivat myös merkittävimmät ryhmät, allekirjoitti ennen 22. syyskuuta 1996 alustavan sopimuksen tai varsinaisen sopimuksen direktiivin 6 artiklan sääntöjen mukaisesti. joka Alustavien sopimusten allekirjoittamista helpotti direktiivin 13 artikla, mahdollisti sopimusten täytäntöönpanon ja sen, että työmarkkinaosapuolet ja kansainväliset yritykset saattoivat huolehtia itse omista neuvotteluistaan. Euroopan sopimusneuvotteluiden oli merkittävä ammattiyhdistysorganisaatioilla ensimmäisessä vaiheessa. Tällä hetkellä alustaviin sopimuksiin sisältyy vain harvoja kiistanalaisia kohtia. asema 2. 2. 2. Erityisiä näkökohtia Työmarkkinaosapuolet (EAY, UNICE ja CEEP) järjestivät Euroopan komission tuella suuren konferenssin aiheesta "Eurooppalaiset yritysneuvostot: käytäntö ja kehitys" Brysselissä 28. –30. huhtikuuta 1999. Tapahtuma oli ainutlaatuinen mahdollisuus lähes 650 osallistujalle vertailla direktiivin täytäntöönpanosta saatuja kokemuksia. Osallistujien joukossa oli yritysneuvoston perustaneiden yritysten edustajia, yritysneuvoston jäseniä, kansallisen tason ja Euroopan tason työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen edustajia sekä jäsenvaltioiden edustajia. Vaikka mikään edellä mainituista työmarkkinajärjestöistä ei vaatinutkaan välittömiä muutoksia direktiiviin, keskusteluissa tuli esiin joukko sen soveltamiseen liittyviä oikeudellisia ja käytännöllisiä ongelmia. Seuraavassa luettelossa on esitetty joitakin näistä ongelmista: 5 a) Direktiivi perustuu työmarkkinaosapuolten lähes absoluuttiseen etusijaan ja vapauteen neuvotella aiheellisia sopimuksia. Lähestymistapa on osoittautunut tehokkaaksi ja on syy siihen, miksi niin monia sopimuksia on allekirjoitettu. Jotkin näistä sopimuksista kuitenkin vaikuttavat takaavan vain hyvin alhaisen tasoisen kansainvälisen tiedottamisen ja kuulemisen. b) Yritysten tai yritysryhmien fuusioituminen seurauksena uudessa yrityksessä tai yritysryhmässä saattaa olla kaksi tai useampia eurooppalaisia yritysneuvostoja. Direktiivissä ei tällä hetkellä edellytetä, että voimassa oleviin sopimuksiin pitäisi sisältyä mukauttamislauseke yrityksessä tai yritysryhmässä tapahtuvien muutosten varalta. Direktiivin tarkoituksen mukaisesti sopimusten on kuitenkin katettava kaikki työntekijät koko ajan. On lisäksi huomattava, että joissakin jäsenvaltioissa on jo säädetty mukauttamislausekkeiden sisällyttämisestä voimassaoleviin sopimuksiin. (22. syyskuuta antamispäivän c) Direktiivin direktiivin täytäntöönpanopäivän (22. syyskuuta 1996) välisenä aikana tehtiin noin 450 "direktiiviä edeltävää" sopimusta. Tehtyjen sopimusten määrä putosi huomattavasti 22. syyskuuta 1996 jälkeen. Direktiiviä edeltävien sopimusten onnistuminen selittyy epäilemättä osallistumisella ammattijärjestöjen useimpien sopimusten neuvotteluprosessiin toisin kuin direktiivin 5 ja 6 artiklan perusteella neuvoteltujen sopimusten osalta. eurooppalaisten voimakkaalla 1994) ja jolla voitaisiin selittää neuvotteluiden ja Toinen syy, sopimusten määrän vähenemistä, voisi olla se, että enemmistö suurista yrityksistä on jo allekirjoittanut sopimuksen, ja nyt on pienten ja keskisuurten kansainvälisten yritysten tehtävänä perustaa eurooppalaisia yritysneuvostoja. Näillä yrityksillä on omat erityspiirteensä ja eritysvaatimuksensa, ja niiden työntekijöillä on usein alhainen järjestäytymisaste. eurooppalaisia yritysneuvostoja d) Vaikka liittyvät ristiriitaisuudet ovat vähäisiä, varsinkin kun otetaan huomioon kansainvälisen tarkoitettujen kansainvälisten tiedotus- säännösten uutuus, erityisesti yhdessä käytännön tapauksessa on tullut esiin kysymys siitä, tiedotuksen ja kuulemisen järjestäminen kohtuullisessa ajassa ja ainakin ennen päätöksen tekemistä. taataanko nykyisellä tekstillä riittävän selvästi ja kuulemisjärjestelmän perustamiseksi direktiiviin koskevan e) Direktiivin käytännön täytäntöönpanoa koskevissa keskusteluissa on korostettu toistuvasti koulutuksen merkitystä erityisen neuvotteluryhmän ja eurooppalaisen yritysneuvoston jäsenille. Useimmin esitetty peruste on se, että eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva direktiivi on kansainväliseen edustukseen liittyvä väline, joka tarjoaa uusia mahdollisuuksia etujen puolustamiseen ja kansainväliseen viestintään. eurooppalaisen yritysneuvoston jäseniltä. pätevyystasoa vuoksi tiettyä vaatii Sen se f) Täytäntöönpanoa koskevissa keskusteluissa usein esiin otettu toinen ongelma koskee työntekijöiden edustuksen eri tasojen välisen tietovirran toimivuutta. Jotta yhteisön tasolla voitaisiin vaihtaa tietoja ja tulla kuulluksi, on välttämätöntä, että kansallisella tasolla on hyvät tiedotus- ja kuulemisjärjestelmät ja että työntekijöiden edustuksen eri tasot yrityksissä tai yritysryhmissä ovat yhteydessä toisiinsa. Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai kuulemismenettelyn yrityksissä yritysryhmissä annetun direktiivin 94/45/EY 15 artiklassa säädetään seuraavaa: työntekijöiden tiedottamis- ja tai käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa 6 Komissio tarkastelee viimeistään 22 päivänä syyskuuta 1999 jäsenvaltioiden ja toimivien työmarkkinaosapuolten kanssa uudelleen tämän Euroopan tasolla direktiivin soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä ja erityisesti sitä, ovatko työntekijöiden lukumäärärajat tarkoituksenmukaisia, ja ehdottaa neuvostolle tarpeen mukaan tarvittavia muutoksia. " Noudattaakseen artiklan säännöksiä komissio on kuullut jäsenvaltioita ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolia. Direktiivin soveltamisen arviointia jatketaan ottaen huomioon neuvostossa ja Euroopan parlamentissa käynnissä olevat keskustelut siihen läheisesti liittyvistä asioista (ehdotus neuvoston direktiiviksi työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä, KOM(1998) 612 lopullinen, 11. 11. 1998, sekä työntekijöiden osallistumista eurooppayhtiössä koskeva direktiiviluonnos). Arvioinnista tehtävien johtopäätösten sekä mainittujen muiden asioiden kehityksen mukaan komissio tekee sopivalla hetkellä päätöksen direktiivin mahdollisesta uudelleentarkastelusta. 3. OIKEUDELLISTEN TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMIEN TARKASTELU 3. 1. Soveltamisala 3. 1. 1. Aineellinen ja maantieteellinen soveltamisala a) Kaikissa jäsenvaltioissa säädetään, että direktiivin alueellinen soveltamisala on Euroopan unioni ja Euroopan talousalue. Joissakin maissa, joissa soveltamisalueesta on nimenomaisesti säännöksiä on muutettava ennen 15. joulukuuta 1999, koska direktiivin 94/45/EY soveltamisalaa on joulukuuta 1997 annetulla laajennettu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan 15. direktiivillä 97/74/EY. suljettu pois Yhdistynyt kuningaskunta, b) Kauppalaivasto on joissakin maissa implisiittisesti tai eksplisiittisesti sisällytetty täytäntöönpanotekstin soveltamisalaan (B, E, IRL, FIN, S, D, A, P), kun taas toisissa maissa alaa ei ole siihen hyväksytty (GR, I). Tanskassa ja Alankomaissa kauppalaivastossa työskenteleviä ei ole suljettu täytäntöönpanotekstin soveltamisalan ulkopuolelle, mutta heitä ei voi valita tai nimittää erityisen neuvotteluryhmän tai eurooppalaisen yritysneuvoston jäseniksi. c) Kaikissa maissa noudatetaan direktiivissä vahvistettua aineellista soveltamisalaa vaatimuksessa, jonka mukaan työntekijöiden lukumäärän kaikissa yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä on oltava yhteensä 1000 ja kahdessa tytäryrityksessä tai laitoksessa vähintään 150 ja jonka mukaan jäsenyritysten on sijaittava vähintään kahdessa jäsenvaltiossa. työntekijöiden määrän laskemisessa kansallisessa d) Kaikki maat lainsäädännössä sallitun 'työntekijän' määritelmää tuomioistuinvaltion lain (lex fori) mukaisen kvalifikaation perusteella. Työsuhteen määrittelyä koskevat olennaiset kriteerit ovat palkanmaksu ja alaisuussuhde. käyttävät annettua direktiivissä 7 Työntekijöiden määrää laskettaessa viitataan suorasti tai epäsuorasti kahden vuoden kauteen. Eri maiden välillä on eroja osa-aikaisten työntekijöiden huomioon ottamisessa. Belgiassa käytetty laskentamenetelmä eroaa jonkin verran pro rata temporis -säännöstä2. Irlannissa työntekijöitä ei lasketa mukaan työvoimaan, jos he ovat työskennelleet alle kahdeksan tuntia viikossa alle 13 viikon ajan. Espanjassa osa- aikaisten työntekijöiden laskeminen mukaan työvoimaan riippuu työsopimuksen kestosta3. Osa-aikaiset työntekijöiksi seitsemässä maassa (A, D, EL, F, FIN, NL, P) tai heihin sovelletaan pro rata temporis -sääntöä (I). täysipäiväisiksi työntekijät lasketaan Jotkin työntekijäryhmät jätetään laskennan ulkopuolelle, esimerkiksi harjoittelijat (I, IRL), kotona työskentelevät (I), kausi- tai tilapäistyöntekijät (FIN) taikka johtajat (A, D, IRL). e) Kaikki maat Ranskaa, Suomea, Tanskaa, Alankomaita ja Ruotsia lukuun ottamatta säätävät täytäntöönpanotekstissään, että eurooppalaisten yritysneuvostojen valtuudet ja toimivalta sekä työntekijöiden tiedotus- ja kuulemismenettelyiden soveltamisala ulottuvat yhteisönlaajuisten yritysten osalta kaikkiin jäsenvaltioissa sijaitseviin laitoksiin ja yhteisönlaajuisten yritysryhmien osalta kaikkiin jäsenvaltioissa sijaitseviin ryhmään kuuluviin yrityksiin. Laajemmasta soveltamisalasta voidaan kuitenkin päättää direktiivin 6 artiklassa tarkoitetulla sopimuksella. 3. 1. 2. Yrityksen tai yritysryhmän määritelmä a) Monissa maissa 'yrityksen' käsitettä ei ole määritelty, vaan niissä nojaudutaan eksplisiittisesti (EL, IRL, I) tai implisiittisesti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamaan määritelmään. 'Laitoksen' määritelmää perusteena maantieteellistä erittelyä. Belgiassa 'laitoksella' tarkoitetaan yrityksen osaa, joka ei ole oikeushenkilö. Itävallan täytäntöönpanotekstissä viitataan työn organisointia koskevan lain 34 pykälään. täsmennetty käyttämällä Irlannissa on Ainoastaan Espanjan ja Ruotsin täytäntöönpanoteksteissä mainitaan eksplisiittisesti julkiset yritykset, mutta Italiassa ja Belgiassa, joissa direktiivi on pantu täytäntöön työehtosopimuksin (Belgiassa sopimusta on täydennetty kuninkaan päätöksellä, joka ei kata julkisia yrityksiä), ne eivät kuulu soveltamisalaan. Tämä puute on vielä korjattava. b) 'Määräysvaltaa käyttävän yrityksen' käsite on riittävän selkeä direktiivin tekstissä, jotta sitä ei ole tarvinnut muuttaa täytäntöönpanoteksteissä. Määritelmä on toistettu sellaisenaan Italiassa, Kreikassa, Ruotsissa, Itävallassa, Tanskassa ja Portugalissa. Irlannissa, Saksassa ja Espanjassa on käytetty hieman eri Irlannissa, Belgiassa, 2 3 Jos työntekijä työskentelee 3/4 työajasta, hänet tapauksessa työntekijä lasketaan puolipäiväiseksi. Osa-aikaiset työntekijät, joilla on työsopimus toistaiseksi tai yli kahdeksi vuodeksi, lasketaan mukaan yritykseen vakituiseen työvoimaan. Alle kahden vuoden määräaikaiset sopimukset lasketaan mukaan neuvottelumenettelyä edeltävän kahden vuoden aikana tehtyjen työpäivien lukumäärän perusteella. Jokaista neljääsataa työpäivää tai osittaista työpäivää kohti lasketaan yksi lisätyöntekijä. lasketaan täysipäiväiseksi työntekijäksi; muussa 8 termejä, asetelmia, ja Ranskassa on lisäksi tehty joitakin täsmennyksiä. joissa kuitenkin noudatetaan direktiivissä annettuja olettamuksia ja Täytäntöönpanoteksteissä viitataan usein yleiseen yhtiöoikeuteen joko direktiivin yleisten mekanismien täsmentämiseksi tai täydentämiseksi. Esimerkiksi Alankomaissa noudatetaan direktiivissä annettuja olettamuksia ja jaotteluita, mutta tekstissä suljetaan pääoman ja äänioikeuden määrittämistä varten soveltamisalan ulkopuolelle tilanteet, joissa yritys hallitsee näitä toisen puolesta (välillinen osallistuminen). Toisaalta velkojat saavat äänioikeuden velan vakuutena olevien osakkeiden perusteella. Suomessa viittaus osakeyhtiölakiin vaikuttaisi siltä, että direktiivissä annetut olettamukset on otettu huomioon samoin kuin määräävää osuutta ('controlling interest') koskeva peruste kuvattaessa määräysvaltaa tytäryrityksissä. Irlannin täytäntöönpanotekstissä otetaan ansiokkaasti huomioon vaikeudet, syntyvät liitettäessä yritykseen yhteisyrityksiä (omistus 50/50). jotka 3. 2. Neuvottelupyyntö Kaikissa maissa noudatetaan direktiivin vaatimuksia sekä keskusjohdolle kuuluvissa velvoitteissa että valittaessa elimiä, jotka voivat aloittaa neuvottelut (100 työntekijää tai heidän edustajansa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa). Italiassa säädetään lisäksi, että sovellettavan työehtosopimuksen allekirjoittajina olevat ammattijärjestöt voivat vaatia erityisen neuvotteluryhmän perustamista. Keskushallinnolle kuuluvia velvoitteita on täsmennetty Ruotsissa lisätty Alankomaissa, Saksassa ja Itävallassa paikallisjohdolle ja ammattijärjestöille toimitettavien tietojen osalta. Itävallassa neuvottelua pyytävillä tahoilla on oikeus pyytää keskus- tai paikallisjohdolta tietoja yrityksen tai laitoksen työntekijämäärästä. Tiedoilla on merkitystä, koska erityisen neuvotteluryhmän perustamista koskevat tiedot kiinnostuneille osapuolille. yhteisönlaajuisen toimitetaan ryhmän kaikille sitten ja 3. 3. Erityinen neuvotteluryhmä 3. 3. 1. Maantieteelliset ja suhteellisuutta koskevat perusteet Kaikissa maissa noudatetaan direktiiviä erityisen neuvotteluryhmän jäsenten maantieteellisen jakautumisen osalta (1 maata kohti) ja lisäjäsenten jakautumisen osalta kussakin maassa työskentelevän henkilöstön määrään suhteutettuna. Monissa jäsenvaltiossa on otettu käyttöön henkilöstön tarkempi jaottelu, ja Tanskassa on säädetty lisäjäseniin sovellettavasta kynnyksestä (ensin 2000, sitten 5000). Kaikissa tapauksissa vaikuttaa kuitenkin siltä, että suhteellisuutta koskevaa periaatetta on noudatettu. 3. 3. 2. Edustajien lukumäärä Erityisen neuvotteluryhmän edustajamäärästä (3–17) on useissa maissa säädetty nimenomaisesti (DK, EL, FIN, I, IRL, NL), ja toisissa se on jätetty pois (B, D, E, S, A, P). Joissakin tapauksissa jäsenten jakautuminen ei vastaa direktiivissä annettua 17 9 jäsenen enimmäismäärää (A, D, E, F), vaan ryhmä olisi perustettava yli 14:ään valtioon, jotta 17 jäsenen enimmäismäärä saavutettaisiin. 3. 3. 3. Ryhmän rakenteen muuttaminen neuvotteluiden aikana Useimmissa jäsenvaltioissa ei säädetä muutoksista erityisen neuvotteluryhmän rakenteeseen neuvotteluiden aikana (A, F, FIN, I). Espanjassa, Alankomaissa, Portugalissa ja Kreikassa on kuitenkin annettu erityissäännöksiä, joita sovelletaan, jos yhteisönlaajuisen yrityksen tai yritysryhmän rakenne muuttuu. 3. 3. 4. EU:n ulkopuolisten maiden edustajat Useimmissa jäsenvaltioissa on säädetty mahdollisuudesta ottaa ryhmään muiden kuin EU-maiden edustajia, mutta tätä koskevat menettelyt ovat erilaisia. Edustajilla voi olla tarkkailijan asema eivätkä he saa äänestää (EL, E, F, NL, P), heidät voidaan valita tai nimittää täysivaltaisiksi jäseniksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti (DK) taikka voidaan säätää, että heidän nimittämistään ja asemaansa koskevat säännöt vahvistetaan keskusjohdon ja erityisen neuvotteluryhmän tekemällä sopimuksella (A, D, EL). Portugalissa keskusjohdolla ei ole velvoitetta vastata tarkkailijoista aiheutuvista kustannuksista. Suomessa, Tanskassa, Italiassa ja Belgiassa ei ole annettu mitään säännöksiä ETA- maiden ulkopuolisista maista. 3. 3. 5. Tiedottaminen erityisen neuvotteluryhmän kokoonpanosta Useimmissa jäsenvaltioissa säädetään, että keskusjohdolle on ilmoitettava erityisen neuvotteluryhmän kokoonpanosta, mutta joissakin maissa kuten Suomessa säädetään, että tätä ilmoittamisvelvoitetta sovelletaan koko henkilöstöön. Italiassa velvoite on ulotettu koskemaan ammattijärjestöjä ja paikallisjohtoa ja Itävallassa paikallisjohtoa. Saksassa keskusjohdon on ilmoitettava paikallisjohdolle, työntekijöiden edustajille ja Saksassa sijaitsevissa laitoksissa oleville ammattijärjestöille. 3. 3. 6. Erityisen neuvotteluryhmän kokoonpano Erityisen neuvotteluryhmän edustajien nimittäminen järjestetään kussakin maassa maan nykyisten edustusjärjestelyiden mukaisesti. Belgia: työterveys- ja työturvallisuuskomitea. Valinnan suorittavat yritysneuvoston jäsenet, ja neuvoston puuttuessa Näiden puuttuessa sekakomitea voi antaa luvan ammattiyhdistysten valtuuskunnalle valita erityisen neuvotteluryhmän jäsenet Belgiasta. Tanska: taikka työntekijät. Valinnan suorittavat yhteistyökomitean edustajat tai luottamusmiehet Nimittämisen suorittavat olemassa olevat Saksa: järjestyksessä: yrityksen yritysneuvosto (Betriebsrat) tai yrityskohtainen neuvosto (Betriebsauschuss). keskusneuvosto ryhmäkomitea, seuraavassa (Zentralbetriebsrat), rakenteet Kreikka: puuttuessa yritysneuvosto tai työntekijät. Valinta tehdään seuraavassa järjestyksessä: ammattijärjestöt, ja niiden 10 Espanja: yhdessä muodostavat henkilöstön edustajat, enemmistön kesken. Nimittämisestä sopivat yhteisesti ammattijärjestöjen edustajat, jotka tarvittaessa enemmistön yritysneuvoston jäsenistä, taikka siitä sovitaan neuvostojen jäsenten ja edustajien tai Nimittämisen Ranska: tai yrityskohtaiseen neuvostoon valituista jäsenistä tai ammattijärjestöjen edustajista ryhmässä. Jos Ranskassa sijaitsevassa ryhmässä ei ole ammattijärjestöä, työntekijät suorittavat valinnan. yritysneuvostoon ammattijärjestöt suorittavat Irlanti: sopimukseen keskusjohdon ja työntekijöiden kesken. Nimittämisen valinnan tekevät tai työntekijät; mahdollisuus Nimittämisestä Italia: ammattijärjestöt. Muussa tapauksessa ammattijärjestöt jäsenten nimittämisestä. huolehtivat työehtosopimuksen allekirjoittaneet ja keskusjohto sopivat Alankomaat: Valinnan tekee korkeimman tasoinen neuvosto: ryhmäneuvosto, keskusneuvosto, yritysneuvosto; jos kaikki yritysneuvostot eivät ole edustettuina muissa neuvostoissa, nimittämisen tekevät yhdessä ryhmäneuvosto ja ne neuvostot, jotka edustettuina yritysneuvostossa, heitä on kuultava valittaessa erityisen neuvotteluryhmän jäseniä; jos yritysneuvostoa ei ole, valinnan tekevät työntekijät. jotkin työntekijät edustettuina; eivät ole eivät ole jos Nimittämisestä huolehtivat olemassa olevat seuraavassa Itävalta: järjestyksessä: neuvosto; ammattijärjestöjen edustajat voidaan nimittää erityisen neuvotteluryhmän jäseniksi, vaikka he eivät ole yritysneuvoston jäseniä. rakenteet yrityskohtainen ryhmäneuvosto, yritysneuvosto, elinten tehdään välisellä seuraavien Portugali: Nimittäminen yhteisellä sopimuksella seuraavassa järjestyksessä: valittujen elinten ja ammattijärjestöjen välillä, valittujen elinten välillä, jos yrityksessä tai laitoksessa ei ole edustettuna vähintään 2/3 ammattijärjestöjä, työntekijöistä, 5 % työntekijöistä; jos sopimukseen ei päästä, jos edustajia ei nimitetä, jos ei ole valittua elintä tai ammattijärjestöä tai jos vähintään 1/3 työntekijöistä sitä vaatii, erityisen neuvotteluryhmän jäsenet valitaan suoralla ja salaisella vaalilla listoilta, joita ovat ehdottaneet vähintään 100 työntekijää tai 10 % työntekijöistä. ammattijärjestöjen ammattijärjestöjen vähintään edustavat edustavat välillä, välillä, jotka jotka Suomi: järjestävät työsuojeluvaltuutetut sekä suurimmat henkilöstön edustusryhmät. Valinta järjestetään sopimuksella; jos sopimusta ei ole, valinnan Valinnan tekee ammattijärjestö, joka on allekirjoittajana määräysvaltaa Ruotsi: käyttävän yrityksen työehtosopimuksessa; jos on useampia ammattijärjestöjä, niiden on neuvoteltava sopimus valinnan järjestämisestä; jos sopimusta ei ole, suurin ammattijärjestö nimittää jäsenen. Kaikissa maissa, joissa yritysneuvostolle tai yrityksen omille edustajille annetaan merkittävä asema erityisesti työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyssä (tai yhteispäätösmenettelyssä) erityisen neuvotteluryhmän jäsenet nimitetään niiden välityksellä. tai Itävallassa, Tanskassa, ryhmäneuvostolle) annetaan keskeinen asema Saksassa, keskusneuvostolle Yritysneuvostolle yrityksen (tai 11 Suomessa, Ranskassa, Alankomaissa ja Belgiassa, luottamusmiehille annetaan toissijainen asema Tanskassa ja Belgiassa. ja henkilöstön edustajille tai Ammattijärjestöillä yhdessä yritysneuvoston kanssa on keskeinen asema jäsenten nimittämisessä Italiassa, Kreikassa, Portugalissa ja Espanjassa. Mutta ammattijärjestöillä on myös välillinen asema, joko siksi, että ne laativat luettelon ehdokkaista (F, S) tai niillä on merkittävä tehtävä yritysneuvoston tai ryhmäneuvoston muodostamisessa taikka siksi, että erityisen neuvotteluryhmän jäsenet on täytynyt valita ammattijärjestöjen laatimasta luettelosta (F) tai heidän on oltava ehdokkaita nimitystä varten (B). Ruotsissa myös ammattijärjestöillä on mahdollisuus merkittävään asemaan, koska siellä järjestettävissä vaaleissa ovat mukana sovellettavan työehtosopimuksen allekirjoittaneiden ammattijärjestöjen edustajat. Koska Irlannissa edustusjärjestelmä on vapaaehtoinen, valintaa ei voida tehdä nykyisen valintajärjestelmän perusteella. Kaikkien työntekijöiden tekemä valinta voidaan näin ollen korvata työntekijöiden ja kunkin sellaisen yrityksen johdon kesken tehdyllä sopimuksella, jota kansainvälinen edustus koskee. jonka pääasiallisena tehtävänä olisi erityisen Koska ei ole olemassa elintä, neuvotteluryhmän jäsenten nimittäminen tai valinta, jäsenvaltioissa on käytössä erilaisia järjestelmiä: nimittämisestä vastaavat henkilöstön edustajat (B, DK) tai nimitetään jäsenet työsuojeluvaltuutetut sopimuksella suoralla keskusjohdon ja ammattijärjestöjen (I) työntekijöiden (IRL) välillä taikka tai valinnasta vastaavat kaikki työntekijät (F, NL, P). Ruotsissa sovelletaan seuraavaa jota menettelyä: työehtosopimus sitoo, se paikallinen työntekijäjärjestö, jolla on eniten työntekijöitä, on vastuussa jäsenten nimittämisestä. jos määräysvaltaisessa yrityksessä ei ole ammattijärjestöä, FIN), (B, Vain kolmessa maassa – Espanjassa, Saksassa ja Itävallassa – ei ole annettu säännöksiä toissijaisista mekanismeista. Näissä maissa työntekijöillä on oikeus muodostaa työntekijöiden edustus ja se on heidän vastuullaan, jos yrityksessä ei ole vaadittu yritysneuvostoa. henkilömäärä on hyvin pieni (Itävallassa ja Saksassa 5 työntekijää ja Espanjassa 6). komiteoiden muodostamiseen tällaisten Lisäksi Lopuksi voidaan vielä korostaa, että kaikissa jäsenvaltioissa on toteutettu toimia työntekijöiden edustuksen varmistamiseksi ja erityisen neuvotteluryhmän jäsenten nimittämisjärjestelmän perustamiseksi. Tässä on pyritty siihen, että järjestelmä olisi edustukseen liittyvien sisäisten rakenteiden ja kussakin maassa ammattijärjestöille annetun aseman mukainen. 3. 4. Sopimukset – 6 artikla jäsenvaltiot koskevat Useimmat keskusjohdon ja erityisen neuvotteluryhmän välisten neuvotteluiden tuloksena tehdyn sopimuksen sisältöä. Jotkin maat ovat kuitenkin lisänneet kansallisiin teksteihin sääntöjä, joita ei ole direktiivissä: noudattavat säännöksiä, direktiivin jotka – Espanjan, Suomen, Ranskan, Irlannin ja Italian lainsäädännössä annetaan sääntöjä työntekijöiden eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta. neuvotteluihin valinnasta edustajien ja 12 – Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tehtävän sopimuksen sisällön osalta Espanjan ja Kreikan lainsäädännössä vaaditaan sopimuksen tekevien osapuolten täydellisiä tunnistetietoja. Italian ammattiliittojen välisessä sopimuksessa vaaditaan, että tietojen ja kuulemisen sisältö on määriteltävä sopimuksessa. Irlannin jolla lainsäädännössä vaaditaan, toimitetaan kyseisen jäsenvaltion työntekijöiden edustajille toimitettavat työntekijöille tiedoista rekisteröidään. Portugalin lainsäädännössä annetaan osapuolille mahdollisuus päättää pidettävä ja sopimukseen luottamuksellisina. sopimuksessa määritellään menetelmä, työntekijöiden mielipide näin toimitetuista sovellettavasta seikoista, tiedot laista joita jolla olisi että ja Irlannin ja Alankomaiden lainsäädännössä vaaditaan, – Tiedotus- ja kuulemismenettelyn perustamisesta tehtävän sopimuksen sisällön että osalta Ranskan, sopimuksessa määrätään laitoksista, joihin menettelyä sovelletaan, tavoista, joilla työntekijöille tai heidän edustajilleen tiedotetaan tai heitä kuullaan työntekijöihin merkittävästi vaikuttavista kansainvälisistä seikoista, menettelyn toteuttamiseksi myönnetyistä taloudellisista ja aineellisista resursseista, sopimuksen kestosta sekä sen uudistamiseen liittyvistä menettelyistä. Itävallan lainsäädännössä vaaditaan, että itse sopimuksessa määritellään uudelleenjärjestelyjen seuraukset eurooppalaiselle yritysneuvostolle. täytäntöönpanoteksteissä Useimmissa autonomian periaatteeseen. Muissa sitä oletetaan implisiittisesti. Kaikissa maissa sopimuksessa vahvistetaan kaikki valitun kansainvälisen edustuselimen perustamista ja toimintaa koskevat edellytykset. kollektiivisen viitataan Monissa teksteissä vahvistetaan periaate neuvotella vilpittömästi (bona fide) tai yhteistyöhenkisesti4. Espanjassa säädetään nimenomaisesti, että neuvottelut voidaan keskeyttää, mikäli jokin osapuoli toimii vilpillisesti (mala fide); se on verrattavissa tilanteeseen, jossa joku kieltäytyy aloittamasta neuvotteluita. Belgiassa säädetään direktiivin mukaisten pakollisten ilmoitusten lisäksi pöytäkirjan jossa vahvistetaan kaikki eurooppalaisen yritysneuvoston toimintaa laatimisesta, koskevat konkreettiset toimenpiteet. Muissa maissa nämä säännöt on esitetty yksityiskohtaisesti yritysneuvoston työjärjestyksessä. Tanskan, Ranskan, Suomen ja Alankomaiden täytäntöönpanoteksteissä ei säädetä eksplisiittisesti, että eurooppalaisen yritysneuvoston toiminnassa sekä työntekijöiden toimittava ja kuulemismenettelyssä suhteessa keskusjohtoon olisi tiedottamis- yhteistyöhenkisesti kunkin oikeuksia ja velvoitteita noudattaen. Useissa maissa (A, D, F, I, E, P) vaaditaan kahden kolmasosan enemmistö, jotta voidaan päättää siitä, että neuvotteluita ei aloiteta tai että ne keskeytetään. Muiden jäsenvaltioiden täytäntöönpanosäännöksissä tästä ei säädetä nimenomaisesti. 4 Suomessa, Ranskassa, Alankomaissa ja Ruotsissa täytäntöönpanotekstistä on jätetty pois velvoite neuvotella yhteistyöhenkisesti. Joissakin jäsenvaltioissa, esimerkiksi Alankomaissa, periaate neuvotella vilpittömästi on kuitenkin yleinen siviililain periaate. Lisäksi kun otetaan huomioon johdanto-osan perustelukappaleiden oikeudellinen ulottuvuus sekä kansallinen oikeuskäytäntö asiassa, kyseisen käsitteen puuttuminen joistakin täytäntöönpanoteksteistä ei rajoita sen oikeudellista soveltamisalaa. 13 3. 5. Toissijaiset määräykset Kaikissa jäsenvaltioissa noudatetaan toissijaisten määräysten soveltamista koskevia edellytyksiä kuuden kuukauden kuluessa tai kun sopimusta ei voida tehdä kolmen vuoden kuluttua) toisinaan tietyin muutoksin: neuvotteluja aloittamasta keskusjohto kieltäytyy (kun Suomessa, Italiassa ja Ruotsissa säädetään toissijaisten määräysten soveltamisesta, jos ennen direktiiviä tehtyä sopimusta ei ole uusittu kuuden kuukauden kuluessa sen irtisanomisen (FIN) tai päättymisen (S) jälkeen. Espanjassa ja Ruotsissa säädetään toissijaisten määräysten soveltamisesta, jos direktiivin jälkeen tehtyä sopimusta ei ole uusittu kuuden kuukauden kuluessa sen voimassaolon päättymisestä. 3. 5. 1. Eurooppalaisen yritysneuvoston kokoonpano Kaikissa jäsenvaltioissa on annettu sääntöjä, jotka koskevat eurooppalaisen yritysneuvoston jäsenten nimittämistä. Säännöt ovat samanlaiset kuin erityiseen neuvotteluryhmään sovellettavat. Maantieteellistä jakaumaa koskevat säännöt ovat myös samanlaiset kuin erityiseen neuvotteluryhmään sovellettavat (yksi jäsen kustakin maasta) samoin kuin jäsenten suhteellinen jakautuminen henkilöstön määrän mukaan. Kaikissa jäsenvaltioissa on säädetty mahdollisuudesta perustaa kolmen hengen rajoitettu komitea. Joissakin jäsenvaltioissa (B, E, IRL) tätä komiteaa voidaan laajentaa poikkeuksellisissa olosuhteissa. Useimmissa jäsenvaltioissa säädetään nimenomaisesti, että komitean jäsenten vähimmäismäärä on kolme ja enimmäismäärä kolmekymmentä (määrää ei ole täsmennetty Belgian, Alankomaiden ja Portugalin lainsäädännössä). Itävallassa ja Tanskassa sallitaan ammattijärjestöjen pysyvien edustajien läsnäolo, jos he ovat jo kansallisen yritysneuvoston jäseniä. 3. 5. 2. Tiedottaminen ja kuuleminen säädetään jäsenvaltioissa heidän Kaikissa kuulemisestaan direktiivin mukaisesti ja Italiassa, Ranskassa, Espanjassa, Kreikassa, oikeudestaan Itävallassa lausunto heidän Portugalissa poikkeuksellisissa olosuhteissa. Alankomaissa sallitaan lausunnon antaminen kohtuullisen ajan kuluttua kokouksesta. tiedottamisesta työntekijöille lisäksi antaa ja ja jäsenvaltioissa Tietyissä erityiselle Irlannissa) neuvotteluryhmälle on tiedotettava ja sitä on kuultava vilpittömästi. Vaikka teksteissä ei nimenomaisesti puhuta yhteistyöhengen tarpeesta, velvoitetta voidaan pitää implisiittisenä tai teleologisena taikka yleisenä oikeudellisena periaatteena. täsmennetään, (esim. että Itävallassa ja Saksassa jätetään ideologisesti suuntautuneet yritykset osittain eurooppalaisen yritysneuvoston tiedottamista ja kuulemista koskevan soveltamisalan ulkopuolelle. Ruotsissa ne jätetään soveltamisalan ulkopuolelle niiden toiminnan tavoitteiden ja suuntaviivojen perusteella. 14 3. 5. 3. Eurooppalaisen yritysneuvoston toimivalta Direktiivissä säädetty eurooppalaisen yritysneuvoston toimivalta on sekä vuosittaisen kokouksen että poikkeuksellisten olosuhteiden osalta sanamukaisesti kirjattu kansainvälisen lakeihin. Käsiteltävien kaikkien ulottuvuuden osalta kansallisissa säännöksissä käytetyt termit poikkeavat toisinaan hieman direktiivissä käytetyistä. jäsenvaltioiden aiheiden Vuosittaisen kokouksen osalta tiedotusraportin ennalta kierrättämistä koskevan vaatimuksen lisäksi yleistä toimivaltaa koskevat säännökset on toistettu lähes sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Italiassa on lisätty yhtäläisiä mahdollisuuksia ja Alankomaissa ympäristöä koskevat vaatimukset. Annettu luettelo aiheista on vain viitteellinen, niin kuin direktiivissäkin. Direktiivin mukaisesti poikkeukselliset olosuhteet (Italiassa puhutaan merkittävästä vaikutuksesta johtavat kaikissa maissa ylimääräisiin kokouksiin. työntekijöiden etuihin) valmistelevista nimenomaisesti voi Lopuksi on korostettava, että tietyissä kansallisissa säädöksissä (A, B, IRL, P) eurooppalainen säädetään jotta yritysneuvosto tapaamista. Muissa jäsenvaltioissa ei mainita tätä mahdollisuutta, vaikka direktiivissä säädetään eksplisiittisesti valmistelevista kokouksista. Asianmukaisten säännösten puuttuminen ei kuitenkaan oikeuta keskusjohtoa kieltämään tällaisten kokousten pitämistä, jos ne ovat tarpeen eurooppalaisen yritysneuvoston moitteettoman toiminnan kannalta. kokouksista, keskusjohdon kokoontua ennen 3. 5. 4. Tiedottamisen ja kuulemisen ajallinen organisointi joita Ilmaukset, joissakin täytäntöönpanoteksteissä on käytetty säädettäessä kuulemisen ajankohdasta poikkeuksellisissa olosuhteissa, ovat erilaisia, mutta niissä kaikissa on noudatettu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vahvistamaa periaatetta velvoitteiden täyttämisestä "ajoissa". Kuulemisen on tapahduttava mahdollisimman pian (IRL, FIN, NL, P) tai niin pian, että siitä on hyötyä (E). säännösten puuttuminen olemaan Eksplisiittisten noudattamatta tiedottamista ja kuulemista koskevaa velvoitettaan "ajoissa". Tämä on seurausta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamasta tulkinnasta, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava yhteisön säännösten tehokas vaikutus. Tulkinta sitoo myös kansallisia tuomioistuimia. keskusjohtoa oikeuta ei Useissa jäsenvaltioissa (A, I, F, NL, P) säädetään myös, että neuvottelut on aloitettava toissijaisten määräysten täytäntöönpanosta. Saksassa ja Itävallassa eurooppalaisen yritysneuvoston on tehtävä päätös neuvotteluiden uudelleenaloittamisesta direktiivin 6 artiklan perusteella. uudelleen kuluessa vuoden neljän 3. 5. 5. Yritysryhmän muutokset Muutoksista eurooppalaisen yritysneuvoston kokoonpanoon on säädetty seuraavasti: Tanskassa, Saksassa ja Portugalissa eri maissa olevien työntekijöiden määrän mukaisesti Ranskassa uuden yritysneuvoston nimittämisen yhteydessä (joka toinen vuosi) 15 Alankomaissa kun se on perusteltua muutosten kannalta (lisäjäsenten integroiminen). 3. 5. 6. Yritysneuvoston puheenjohtaja Joissakin jäsenvaltioissa on annettu erityssääntöjä eurooppalaisen yritysneuvoston puheenjohtajan valinnasta. Puheenjohtaja voidaan nimittää keskusjohdon ja yritysneuvoston yhteisestä sopimuksesta (EL, E, tulee vuorotellen keskusjohdosta ja yritysneuvostosta (NL), asiaa voidaan säädellä työjärjestyksessä (B), yritysneuvoston jäsenet voivat valita puheenjohtajan (A, D) tai määräysvaltaa käyttävän yrityksen johtaja toimii puheenjohtajana (F). IRL), puheenjohtaja 3. 6. Voimassa olevat sopimukset (13 artikla) Kaikissa jäsenvaltioissa noudatetaan direktiivin 13 artiklan vaatimuksia, jotka koskevat voimassa olevien sopimusten pätevyyttä. Monissa maissa on aukko direktiivissä annetun päivämäärän (22. 9. 1996) ja näiden sopimusten pätevyyden vahvistavien täytäntöönpanotekstien voimaantulopäivän välillä (D, F). Itävallan lainsäädännöllä saatetaan sopimukset takautuvasti voimaan direktiivissä säädetystä päivästä. syyskuuta 1996 jälkeen allekirjoitettujen sopimusten pätevyydestä; Italiassa marraskuuhun 1996 mennessä tehdyt sopimukset ovat päteviä ja Alankomaissa helmikuuhun 1997 mennessä tehdyt. ja Alankomaissa säädetään 22. Italiassa Portugalin lainsäädännössä tunnustetaan eksplisiittisesti kolmannessa maassa tehdyt sopimukset sillä edellytyksellä, että niissä noudatetaan Portugalin lainsäädännössä vahvistettuja ehtoja kansallista lainsäädäntöä sovellettaessa. säädetyt edellytykset Artiklassa eksplisiittisesti Belgian lainsäädännössä, jossa säädetään kaikista tilanteista, joissa allekirjoitukset saattavat sopimuksen voimaan5. Näin on myös Saksassa ja Alankomaissa, joissa edellytetään työntekijöiden kohtuullista osallistumista, sekä Espanjassa, jossa valvotaan, onko allekirjoittajilla laillinen allekirjoitusoikeus6. tuodaan esiin ehdoksi. Toisaalta joissakin jäsenvaltioissa on otettu käyttöön direktiivin 13 artiklassa annettujen perusteiden lisäksi muita perusteita voimassa olevien sopimusten hyväksyntä voimassaolon suurimmalta osalta työvoimaa, johon sitä sovelletaan. Itävallassa työntekijöiden edustajien suojaa sovelletaan lain nojalla myös 13 artiklan mukaisiin sopimuksiin ja kaikille työntekijöitä edustaville organisaatioille on ilmoitettava sopimustekstistä. Tanskassa sopimuksen on koskettava tiedotusta ja kuulemista kysymyksistä, jotka liittyvät useissa jäsenvaltioissa sijaitseviin yrityksiin tai laitoksiin. saavutettava sopimuksen Irlannissa on Joissakin jäsenvaltioissa (A, B, D, FIN) on sallittua tarkistaa voimassaolevia sopimuksia kuuden kuukauden kuluessa 22. 9. 1996 jälkeen niin, että niistä tulee 13 artiklan vaatimusten mukaisia. 5 6 Seuraavien tahojen allekirjoitus hyväksytään: ryhmässä edustettuina olevat ammattiyhdistykset, jotka ovat allekirjoittaneet työehtosopimuksen, enemmistö henkilöstön edustajista kyseisessä maassa, enemmistö työntekijöistä, yrityksen ammattiyhdistyksiltä valtuudet saanut Euroopan laajuinen järjestö. Tietynlaisten allekirjoitusten voimassaoloa koskevia edellytyksiä on myös Saksassa, Ranskassa ja Italiassa. Tällaisesta valvonnasta säädetään myös Suomessa ja Alankomaissa. 16 Kreikassa ja Belgiassa sopimusten kirjallisen muodon on oltava tiettyjen ehtojen mukainen niiden voimassaolon vahvistamiseksi. Irlannissa, Itävallassa, Ranskassa, Saksassa, Belgiassa, Espanjassa ja Alankomaissa säädetään sopimuksen uusimismahdollisuudesta. Säännökset ovat erilaisia sen mukaan, onko sopimus määräaikainen vai ei. Joissakin jäsenvaltioissa säädetään mahdollisuudesta sisällyttää ryhmän rakenteessa joka on perustettu voimassa olleilla järjestelmään, tapahtuneet muutokset sopimuksilla (NL viiden vuoden jälkeen). 3. 7. Asiantuntijat yritysneuvostolle mahdollisuus joilla annetaan erityiselle neuvotteluryhmälle ja Kaikissa maissa on säännöksiä, eurooppalaiselle asiantuntija-apuun. turvautua Useimmissa maissa säädetään, että asiantuntijoihin turvautumisen on oltava tulevat välttämätöntä (EL, DK, FIN, S) ja/tai että keskusjohdon korvattaviksi ainoastaan yhdestä asiantuntijasta aiheutuvat kustannukset (A, B, D, EL, F, IRL, NL, P). Alankomaiden lainsäädännössä täsmennetään, että tällä tarkoitetaan yhtä asiantuntijaa yhtä esityslistan kohtaa kohti. Oikeus kuulla useita asiantuntijoita vaikka keskusjohdon täytyykin korvata niistä vain yhden kustannukset merkitsee sitä, että erityinen neuvotteluryhmä ja eurooppalainen yritysneuvosto voivat saada apua ammattiyhdistysten edustajilta, jotka kuuluvat kansalliseen tai Euroopan laajuiseen järjestöön, ja samalla käyttää "teknistä" asiantuntija-apua. Direktiivin 6 artiklan mukaisesti asiantuntijoiden käytöstä ja kustannusten hoitamisesta on neuvoteltava. tehtyjen sopimusten osalta on selvää, että 3. 8. Muut toimintaa koskevat säännöt 3. 8. 1. Aineelliset ja taloudelliset resurssit Kaikissa maissa säädetään, että on keskusjohdon tehtävä huolehtia kansainvälisen edustuselimen toimintakustannuksista. Erityisen neuvotteluryhmän osalta täsmennetään, että näitä korvattavia kustannuksia ovat ryhmän tehtävien toteuttamiselle välttämättömät aineelliset ja taloudelliset resurssit (DK, FIN, P, A). Vaikka sitä ei olekaan täsmennetty, on selvää, että toiminnan keskusjohdon objektiivisten tarpeiden perusteella. kustannukset määritetään hoidettavaksi tulevat Joidenkin maiden lainsäädännössä (I, IRL, P, A) korvattaviksi kustannuksiksi on ja asiantuntijakustannukset. eritelty kokous-, Ruotsissa ja Espanjassa on mainittu myös erityisen neuvotteluryhmän jäsenten nimittämisestä aiheutuvat kustannukset. laite-, matka-, käännös-, asumis- Toissijaisten määräysten mukaisesti perustettujen eurooppalaisten yritysneuvostojen osalta on havaittavissa sama yleiskaava: keskusjohdon on korvattava yritysneuvoston toiminnalle välttämättömät kustannukset. Nämä on lähes aina eritelty, ja niihin kuuluvat matka-, käännös-, kokousten järjestely-, asumis- ja laitekustannukset (ei yksityiskohtia fakseista, puhelimesta tai tietokoneista aiheutuvista kustannuksista). Saksassa on mainittu keskushallinnon velvoite tarjota tilat. 17 Kaikissa maissa on odotettavissa kiistoja siitä, mitkä yritysneuvoston kustannuksista ja on jätetty kansallisten tuomioistuinten ovat välttämättömiä ja/tai kohtuullisia, tehtäväksi hyöty kansainvälisen edustuksen yhteydessä. toimintakustannusten objektiivinen arvioida 3. 8. 2. Edustajille annettavat resurssit Kaikissa maissa edustajilla on oikeus palkalliseen poissaoloon tehtäviensä suorittamiseksi. Myönnettyjen palkallisten tuntien määrä kuitenkin vaihtelee huomattavasti: Ranskassa 20 tuntia kuukaudessa, Italiassa 8 tuntia joka neljäs kuukausi, Kreikassa 2 tuntia viikossa, Espanjassa 60 tuntia vuodessa, Itävallassa välttämättömät poissaolot, Alankomaissa täsmentämätön yleinen poissaolo-oikeus ja Ruotsissa työnantajan ja työntekijöitä edustavan järjestön välisen sopimuksen mukainen poissaolo-oikeus. kohtuulliset poissaolot, Irlannissa 3. 9. Luottamuksellisuus 3. 9. 1. Yleinen salassapitovelvollisuus Kaikissa muissa maissa paitsi Belgiassa täytäntöönpanotekstissä asetetaan erityisen jäsenille neuvotteluryhmän salassapitovelvollisuus; vain täytäntöönpanotekstin liitteenä olevaan tekstiin. salassapitovelvollisuus yritysneuvoston eurooppalaisen Belgiassa sisältyy ja Velvollisuus on yleinen ja jatkuva eikä sen kestoa useimmiten ole rajoitettu, mutta toisinaan se on sidottu aikaan (Irlannissa kaikkien edustustehtävien loppuessa, Italiassa ja asiantuntijoiden suhteet kolmansiin osapuoliin, mutta Ruotsissa ja Itävallassa on myös täsmennetty, että salassapitoa ei sovelleta edustajien välisiin suhteisiin yritysneuvoston sisäistä tiedonkulkua koskevien kiistojen välttämiseksi. vuotta). Salassapitovelvollisuus edustajien tietenkin kattaa 3 3. 9. 2. Oikeus olla paljastamatta luottamuksellisia tietoja Keskusjohdon oikeus olla paljastamatta tietoja, joita se pitää luottamuksellisina (direktiivin 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti), on otettu käyttöön Tanskassa, Ruotsissa, Italiassa, Kreikassa, Irlannissa, Espanjassa, Alankomaissa ja Portugalissa. Ranskassa ja Itävallassa ei ole käytetty tätä mahdollisuutta eikä sitä ole käytetty Saksassa erityisen neuvotteluryhmän osalta. Tietojen luottamuksellisuutta on arvioitava objektiivisin perustein. Yleisten oikeudellisten menettelyiden lisäksi Kreikassa, Belgiassa ja Portugalissa on säädetty myös erityisistä menettelyistä, ja Suomessa on säädetty sovittelumahdollisuudesta. 3. 9. 3. Seuraamukset salassapitovelvollisuuden rikkomisesta Kaikissa maissa säädetään seuraamuksista, mutta ne ovat eri maissa erilaisia. Joissakin maissa on yksityisoikeudellisia seuraamuksia (F, P), mutta useimmissa maissa ("offence"), Saksassa, Suomessa ja Ranskassa ("liikesalaisuuden rikkominen"). säädetään rikosoikeudellisista seuraamuksista: Irlannissa Espanjassa ja Kreikassa ei ole erityisiä seuraamuksia, muulla kuin täytäntöönpanotekstillä. ja Tanskassa ne katetaan 18 Useimmissa maissa on erityisiä menettelyitä (usein kiireellisiä) riita-asioissa, jotka koskevat liikesalaisuuksia (esimerkiksi Ranskassa, Saksassa ja Belgiassa). 3. 10. Työntekijöiden edustajien suojelu Työntekijöiden edustajina toimivien edut on suojattu kaikissa maissa. Joissakin maissa (D, EL, IRL) yhtäläisten mahdollisuuksien periaate on tuotu erityisesti esiin kyseisten toimien harjoittamisen perustakuuna. Suojelu on organisoitu kussakin maassa työntekijöiden edustusta koskevien sääntöjen mukaisesti. Joissakin maissa suojelu sisältyy työehtosopimukseen (DK), mutta yleisimmin täytäntöönpanotekstiin sisältyy viittaus maan yleisiin edustusta luottamusmiehiä tai ammattiliittojen edustajia koskeviin sääntöihin (B, E, F, I, NL, S, A, P). Edustajat voidaan irtisanoa vain vakavin perustein, jotka eivät liity toimintaan, tai vakavasta virheestä (FIN, F). Suomessa on eritelty perusteet, joihin työnantaja ei voi vedota (esim. sairaus, lakko, uskonnolliset mielipiteet). Ranskassa, hyväksyntämenettelyitä. Saksassa 3. 11. Rangaistukset ja Suomessa on irtisanomista edeltäviä erityisiä Kaikissa maissa on säädetty seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan, jos direktiivin vaatimuksia neuvotteluryhmän koskee perustamisvelvoitetta että kansainvälisen edustuselimen toimintavelvoitetta. noudateta. Tämä erityisen sekä ei Järjestelmät ovat erilaisia: seuraamukset määräytyvät työehtosopimuksen rikkomista koskevien sääntöjen (DK, S) tai työlainsäädännön yleisten menettelyiden mukaisesti. Joissakin maissa seuraamukset pannaan täytäntöön erilaisin sakoin (Tanskassa korvaava sakko, Suomessa ehdollinen sakko) jolloin tuomioistuin voi toisinaan antaa erilaisia rangaistuksia: IRL (rikkomus), EL, E (hallinnollinen rikkomus), B (hallinnollinen sakko), A ja D (hallinnollinen rikkomus), F (rangaistava rikkomus) ja P (rike). rikosoikeudellisesti, tai Kaikissa maissa ei ole täsmennetty, miten seuraamuksia sovelletaan, jos on rikottu aikaisemmin voimassa olleesta sopimuksesta johtuvia velvoitteita. Voidaan olettaa, että niitä sovelletaan myös tällöin, paitsi Tanskassa ja Ruotsissa, joissa jo voimassa olevat sopimukset eivät kuulu seuraamusjärjestelmän soveltamisalaan. Seuraamuksista päättävät yleensä yleiset tuomioistuimet. Kreikassa asia käsitellään aluehallinnon työntekijöiden tasolla, hyväntekeväisyyskassaan. maksetaan sakot siellä ja 3. 12. Oikeusturvakeinot Kaikissa jäsenvaltioissa toimivaltaisia tuomioistuimia ovat ne, työntekijöiden edustusta koskevia riita-asioita. jotka käsittelevät 19 Useimmiten kyseessä on työtuomioistuin (A, B, D, E, EL, F, I, S, NL ja P) yksilöiden kiistoissa ja/tai yleinen tuomioistuin (DK, FIN, F) kollektiivisissa kiistoissa taikka markkinatuomioistuin (NL). Irlannissa yleisintä on sovittelu. Tätä on korostettava, kun otetaan huomioon kiistojen kansainvälinen luonne (tuomioistuinkäsittely on mahdollinen ainoastaan, jos asia koskee oikeudellisia kysymyksiä). Joissakin maissa on vielä erityisiä sääntöjä: Suomessa työministeriöllä on valvojan asema ja Italiassa liittojenvälisessä sopimuksessa määrätään erityisen komitean perustamisesta kansainväliseen elimeen liittyvien asioiden käsittelemiseksi. 20 LIITE Eurooppalaisesta yritysneuvostosta annettua direktiiviä 94/45/EY koskevat täytäntöönpanotoimet – Neuvoston direktiivi 94/45/EY, syyskuuta 1994, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä - Julkaistu: Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 254, 30. 9. 1994, s. 64. annettu 22 päivänä – Neuvoston direktiivi 97/74/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöön ottamisesta yhteisön laajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä koskemaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa - Julkaistu: Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 10, 16. 1. 1998, s. 23. 94/45/EY ulottamisesta direktiivin annetun Belgia – Arrêté royal du 22. 03. 1996 rendant obligatoire la convention collective de travail n°62, conclue le 6 Février 1996 au sein du Conseil national du Travail, concernant l'institution d'un comité d'entreprise européen ou d'une procédure dans les entreprises de dimension communautaire et les groupes d'entreprises de dimension communautaire en vue d'informer et de consulter les travailleurs. Julkaistu: Moniteur Belge, 11. 04. 1996, s. 8465. – Arrêté royal du 27. 11. 1998 rendant obligatoire la convention collective de travail n° 62bis du 6 octobre 1998 modifiant la convention collective de travail n° 62 du 6 février 1996, conclue au sein du Conseil national du Travail, concernant l'institution d'un comité d'entreprise européen ou d'une procédure dans les entreprises de dimension communautaire et les groupes d'entreprises de dimension communautaire en vue d'informer et de consulter les travailleurs. Julkaistu: Moniteur Belge, 16. 12. 1998, s. 935. – Arrêté royal portant exécution de l'article 8 de la loi du 23 avril 1998 portant des mesures d'accompagnement en ce qui concerne l'institution d'un comité d'entreprise européen ou d'une procédure dans les entreprises de dimension communautaire et les groupes d'entreprises de dimension communautaire en vue d'informer et de consulter les travailleurs. Julkaistu: Moniteur Belge, 17. 10. 1998, s. 1252. – Loi du 23 avril 1998 portant des mesures d'accompagnement en ce qui concerne l'institution d'un comité d'entreprise européen ou d'une procédure dans les entreprises de dimension communautaire et les groupes d'entreprises de dimension communautaire en vue d'informer et de consulter les travailleurs Julkaistu: Moniteur Belge, 21. 5. 1998, s. 2192. – Loi du 23 avril 1998 portant des dispositions diverses en ce qui concerne l'institution d'un comité d'entreprise européen ou d'une procédure dans les les groupes d'entreprises de entreprises de dimension communautaire et 21 dimension communautaire en vue d'informer et de consulter les travailleurs Julkaistu: Moniteur Belge, 21. 5. 1998, s. 2192. Tanska Lov N. 371 af 22. 05. 1996 om europæiske samarbejdsudvalg - Julkaistu: Ministerialtidende, j. nr. 1996-534-8 Saksa Gesetz über Europäische Betriebsräte (EBRG) vom 28. 10. 1996 - Julkaistu: Bundesgesetzblatt Teil I vom 31. 10. 1996, S. 1548 Kreikka Décret présidentiel n° 40/97; 18. 3. 1997 - Julkaistu: FEK A n° 39; 20. 3. 1997; s. 599 Espanja Ley 10/1997, de 24 de abril, sobre derechos de información y consulta de los trabajadores en las empresas y grupos de empresas de dimensión comunitaria N 10/97; 24. 4. 1997 - Julkaistu: Boletín oficial del Estado N 99; 25. 4. 1997; s. 13258 Ranska Loi N. 96-985 du 12. 11. 1996 relative à l'information et à la consultation des salariés dans les entreprises et les groupes d'entreprises de dimension communautaire, ainsi qu'au développement de la négociation collective - Julkaistu: Journal Officiel de la République Française; 13. 11. 1996; s. 16527 Intégration au Code du Travail sous les articles L 439-1 modifié, L 439-6 à L 439-24, L 483-1-2 Irlanti Information and Consultation of Employees Act of 1996; Transnational Transnational of 1996 Information and Consultation of Employees Act (Commencement) Order of 1996; 3. 7. 1996 - Julkaistu: Statutory Instruments n° 20 of 1996; Statutory Instruments n° 276 of 1996 Italia Accordo Interconfederale per il Recepimento della direttiva 94/45 CE del 22. 9. 1994; 06. 11. 1996 Alankomaat Wet van 23. 1. 1997 op de Europese ondernemingsraden tot uitvoering van richtlijn nr. 94/45/EG - Julkaistu: Staatsblad 1997/32 s. 1-15; 4. 2. 1997 Portugali Lei n° 40/99 de 9 de Junho que assegura a informação e consulta dos trabalhadores em empresas ou grupos de empresas transnacionais e regula a instituição de 22 conselhos de empresa europeus ou de procedimentos simplificados de informação e consulta em empresas e grupos de empresas de dimensão comunitária. DR n° 133 de 9 de Junho de 1999, s. 3237. Voimaantulo: 9. 7. 1999. Itävalta Bundesgesetz vom 17. Oktober 1996, mit dem das Arbeitsverfassungsgesetz, das Arbeits- und Sozialgerichtsgesetzes und das Bundesgesetz über die Post- Betriebsverfassung geändert werden - Julkaistu: Bundesgesetzblatt für die Republik Österreich Nr. 601/96, 31. 10. 1996 Suomi Laki yhteistoiminnasta yrityksissä annetun lain muuttamisesta 614/96; 9. 8. 1996 Ruotsi Lag (1996:359) om europeiska företagsråd; utfärdad den 9 maj 1996 Luxemburg Täytäntöönpano viivästynyt 23


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1045/00 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission. Bau einer U-Bahn im Stadtgebiet von Porto.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Northern Portugal
underground railway
urbanisation

text: C 53 E/62 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (22. Mai 2000) Die Kommission verweist den Herrn Abgeordneten auf E-0784/00 und E-0818/00 von Frau MiguØlez Ramos (1). ihre Antwort auf die schriftlichen Anfragen (1) ABl. C 46 E vom 13. 2. 2001, S. 42. (2001/C 53 E/072) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1044/00 von Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: Tschetschenische Fl(cid:252)chtlinge (4. April 2000) Wie wir in den letzten Tagen aus den Tageszeitungen erfahren haben, leben haupts(cid:228)chlich in Inguschetien, aber auch in anderen Nachbarrepubliken Tschetscheniens wie Nordossetien und Dagestan 277 100 tschetschenische Fl(cid:252)chtlinge. Dar(cid:252)ber hinaus befinden sich weitere 42 000 Personen in provisorischen Lagern in Asinovskaia und Sernovodsk, in Tschetschenien selbst, westlich von Grosny. Welche konkreten wirtschaftlichen und politischen Ma(cid:223)nahmen trifft die Europ(cid:228)ische Union, um dieser tragischen Situation unverz(cid:252)glich und effektiv zu begegnen? Antwort von Herrn Nielson im Namen der Kommission (12. Mai 2000) Seit dem Fr(cid:252)hstadium der aktuellen Krise leistete die Kommission der durch die Feindseligkeiten vertrie- benen Zivilbev(cid:246)lkerung Soforthilfe durch ihr Amt f(cid:252)r humanit(cid:228)re Hilfen (ECHO). Bei der Durchf(cid:252)hrung des Programms in Zusammenarbeit mit dem Hohen Kommissar f(cid:252)r Fl(cid:252)chtlinge der Vereinten Nationen (UNHCR), dem Internationalen Komitee vom Roten Kreuz (IKRK) und einer Reihe Nichtregierungsorgani- sationen (NRO) wurde die Kommission mit betr(cid:228)chtlichen operationellen Problemen (ernsthafte Sicher- heitsprobleme f(cid:252)r die Mitarbeiter der humanit(cid:228)ren Hilfe usw. ) konfrontiert. Trotzdem gelang es der Kommission, breit gef(cid:228)cherte humanit(cid:228)re Hilfeleistungen (wie z. B. Nahrungsmittel, Notunterk(cid:252)nfte, (cid:246)ffent- liche Gesundheitsversorgung, Trinkwasser und sanit(cid:228)re Einrichtungen sowie dringend ben(cid:246)tigte Hilfsg(cid:252)ter) bereitzustellen. Derzeit werden Finanzmittel von insgesamt 7,4 Mio. € eingesetzt. Bisher liegt der Schwerpunkt des Programms haupts(cid:228)chlich auf Inguschetsien, aber auch Dagestan und Georgien wurden bereits einbezogen. Die derzeit wichtigste operative Priorit(cid:228)t besteht in der Wiederaufnahme der Hilfema(cid:223)nahmen in Tschet- schenien selbst, die im November 1999 wegen Sicherheitsproblemen ausgesetzt werden mu(cid:223)ten. Die Kommission macht sich in enger Koordinierung mit anderen Mitgliedern der internationalen Gemeinschaft in ihren Verhandlungen mit der russischen Regierung daf(cid:252)r stark, da(cid:223) die humanit(cid:228)ren Akteure ihre Hilfeleistungen in diesem Notstandsgebiet erbringen k(cid:246)nnen. (2001/C 53 E/073) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1045/00 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Bau einer U-Bahn im Stadtgebiet von Porto (4. April 2000) Im Stadtgebiet von Porto wird im Rahmen eines von der Kommission bewilligten Projekts mit dem Bau einer U-Bahn begonnen. Inzwischen liegen Vorschl(cid:228)ge f(cid:252)r das Hinzuf(cid:252)gen neuer U-Bahnlinien und f(cid:252)r eine ˜nderung des bestehen- den Netzes vor, die eine L(cid:246)sung f(cid:252)r die Verkehrsprobleme in diesem Stadtgebiet darstellen k(cid:246)nnten. 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/63 Die Kommission wird daher um folgende Ausk(cid:252)nfte gebeten: 1. Welche gemeinschaftlichen Finanzmittel sind f(cid:252)r das aktuelle U-Bahnprojekt im Stadtgebiet von Porto vorgesehen? 2. Wurden bereits ˜nderungen und/oder Erg(cid:228)nzungen zum aktuellen Projekt eingereicht, und wenn ja, welche? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (25. Mai 2000) Im Jahre 1994 wurde f(cid:252)r die Kofinanzierung der U-Bahn von Porto im Rahmen des Programms (cid:132)Infrastruktur zur Unterst(cid:252)tzung der Entwicklung(cid:147) des Gemeinschaftlichen F(cid:246)rderkonzeptes f(cid:252)r Portugal (Es ein vorl(cid:228)ufiger Betrag in der Gr(cid:246)(cid:223)enordnung zwischen 60 und 70 Millionen Euro bereitgestellt. handelte sich um die Ma(cid:223)nahme 4 des Teilprogramms (cid:132)Verkehr(cid:147), die die Verkehrsentlastung im Stadtgebiet von Lissabon und Porto zum Inhalt hatte. ) Die erste Phase des Projekts wurde am 11. Dezember 1998 von der Kommission gebilligt. Der Beitrag des Europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r regionale Entwicklung bel(cid:228)uft sich auf 71,77 Mio. EUR. Ein ˜nderungsantrag zu diesem Projekt liegt der Kommission bisher nicht vor. (2001/C 53 E/074) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1048/00 von Hubert Pirker (PPE-DE) an die Kommission (29. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Ungekl(cid:228)rte Verm(cid:246)gensfragen Es ist bekannt, da(cid:223) die entsch(cid:228)digungslose Einziehung von Verm(cid:246)gen immer v(cid:246)lkerrechtswidrig ist. Die politische Bedeutung dieser ungekl(cid:228)rten Verm(cid:246)gensfragen f(cid:252)r die Gemeinschaftsrechtsordnung kann nicht durch einen Hinweis auf Artikel 295 EG-Vertrag gekl(cid:228)rt werden. Wie beurteilt die Kommission im Rahmen der Beitrittsverhandlungen mit der Republik Slowenien diese weiterhin ungekl(cid:228)rten Verm(cid:246)gensfragen? Ist sie bereit, einen Beitrag zur Beseitigung dieses Unrechts zu leisten? Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (2. Mai 2000) Wie dem Herrn Abgeordneten in der Antwort auf seine schriftlichen Anfragen E-0697/00 und E-0698/00 (1) mitgeteilt, wurde der Proze(cid:223) der Eigentumsr(cid:252)ckgabe in Slowenien in der Stellungnahme der Kommission zu dem Beitrittsantrag Sloweniens zur Union und den darauffolgenden j(cid:228)hrlichen regel- m(cid:228)(cid:223)igen Berichten unter Ber(cid:252)cksichtigung der politischen Kriterien von Kopenhagen bewertet. Die Kommission verfolgt diese Entwicklung insgesamt im Kontext der bilateralen Beziehungen zu Slowenien. Nach den vorliegenden Ausk(cid:252)nften wurden angeblich 52 % der gesamten R(cid:252)ckgabeforderungen erf(cid:252)llt. Die Beitrittsverhandlungen betreffen alle Bereiche des Gemeinschaftsrechts und der Gemeinschaftspolitik, den sogenannten Besitzstand, den jeder Beitrittskandidat zum Zeitpunkt des Beitritts zur Union annehmen und in vollem Umfange umsetzen mu(cid:223). In dieser Hinsicht weist die Kommission darauf hin, da(cid:223) sie keinerlei rechtliche Befugnis hat, in dem Proze(cid:223) der Eigentumsr(cid:252)ckgabe direkt zu intervenieren. Dieser Proze(cid:223) f(cid:228)llt nicht unter Artikel 295 (Ex-Artikel 222) des EG-Vertrags, der ausdr(cid:252)cklich vorsieht, da(cid:223) dieser Vertrag die Eigentumsordnung in den verschiedenen Mitgliedstaaten unber(cid:252)hrt l(cid:228)(cid:223)t. Wie in der Antwort auf die schriftliche Anfrage P-0664/00 (2) des Herrn Abgeordneten dargelegt, f(cid:228)llt die Umsetzung der internationalen (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber Menschenrechte und so auch der Europ(cid:228)ischen Menschenrechtskonvention in erster Linie in die Zust(cid:228)ndigkeit der einschl(cid:228)gigen internationalen Organisa- tionen. (1) Siehe Seite. 18. (2) ABl. C 26 E vom 26. 1. 2001, S. 85


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1035/00 von Ulla Sandbæk (EDD) an die Kommission. Welthandelsorganisation.

eurovoc_concepts:
TRIPS
application of the law
customs valuation
developing countries
extra-EU trade

text: 6. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 72 E/13 (2001/C 72 E/016) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1035/00 von Ulla Sandb(cid:230)k (EDD) an die Kommission (4. April 2000) Betrifft: Welthandelsorganisation Eine Reihe von Entwicklungsl(cid:228)ndern hat mit ernsthaften Schwierigkeiten bei der Erf(cid:252)llung ihrer im Rahmen der Uruguay-Runde (cid:252)bernommenen Pflichten zu k(cid:228)mpfen. Die Verpflichtungen im Bereich des Zollwerts und des geistigen Eigentums beispielsweise erfordern Schnellumsetzungssysteme, die die Indu- strienationen (cid:252)ber l(cid:228)ngere Zeitr(cid:228)ume hinweg entwickeln konnten und die betr(cid:228)chtliche Implementations- kosten verursachen. Wird die EU Forderungen nach einer Verl(cid:228)ngerung der Frist f(cid:252)r die Einhaltung dieser Vereinbarungen unterst(cid:252)tzen? Antwort von Herrn Lamy Im Namen der Kommission (17. Mai 2000) Im (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber handelsbezogene Aspekte der Rechte an geistigem Eigentum (TRIPS-Abkommen) sind Mindestrechte f(cid:252)r Inhaber solcher Rechte festgelegt, auch in bezug auf Durchsetzungsmechanismen, die die (cid:246)ffentliche Hand direkt betreffen. Damit alle Mitgliedstaaten der Welthandelsorganisation (WTO) die gem(cid:228)(cid:223) dem TRIPS-Abkommen erforder- lichen Gesetze verabschieden konnten, wurden (cid:220)bergangszeiten vereinbart. Den Entwicklungsl(cid:228)ndern sowie den Reformstaaten wurde der 1. Januar 2000 als Frist gesetzt, um ihren Verpflichtungen gem(cid:228)(cid:223) dem TRIPS-Abkommen nachzukommen. Den am wenigsten entwickelten L(cid:228)ndern wurde eine (cid:220)bergangs- zeit bis 1. Januar 2006 gew(cid:228)hrt. Im Zollbereich arbeiten die Industrie- und Entwicklungsl(cid:228)ndern an der Vereinfachung und Modernisierung der Zollverfahren, um eine Verbesserung der Kontrollen und der Durchsetzung an den Grenzen zu erreichen. Mit den Bestimmungen des TRIPS-(cid:220)bereinkommens f(cid:252)r die Durchsetzung an den Grenzen werden moderne handelserleichternde Zollverfahren eingef(cid:252)hrt. Dadurch werden die Zollbeh(cid:246)rden in die Lage versetzt, ihre Ressourcen auf die wirksamere Erkennung von Waren zu konzentrieren, die bestimmten Verboten oder Beschr(cid:228)nkungen unterliegen, wie z. B. Waren, die geistige Eigentumsrechte verletzen. Die Industriel(cid:228)nder unterst(cid:252)tzen die Entwicklungsl(cid:228)nder und die am wenigsten entwickelten L(cid:228)nder in technischer und finanzieller Hinsicht bei der Umsetzung des TRIPS-(cid:220)bereinkommens, einschlie(cid:223)lich der Bestimmungen zur Durchsetzung an den Grenzen. Dazu geh(cid:246)rt auch Hilfestellung bei der Vorbereitung von Gesetzen im Bereich geistiger Eigentumsrechte und ihrer Durchsetzung. Diese Unterst(cid:252)tzung umfa(cid:223)t ferner die Verst(cid:228)rkung nationaler Beh(cid:246)rden, einschlie(cid:223)lich der Ausbildung von Personal. Die Entwicklungs- l(cid:228)nder hatten die M(cid:246)glichkeit, Unterst(cid:252)tzung dieser Art im Rahmen eines von der WT0 und der Weltorganisation f(cid:252)r geistiges Eigentum aufgelegten gemeinsamen Programms f(cid:252)r technische Zusammen- arbeit zu beantragen. Nach Auffassung der Kommission sollten die (cid:220)bergangszeiten nicht verl(cid:228)ngert werden, da sie einen wesentlichen Punkt in den Verhandlungen der Uruguay-Runde darstellten. Vielmehr sollten im allgemeinen Rahmen der Handelserleichterung die Bem(cid:252)hungen um Unterst(cid:252)tzung und internationale Zusammenarbeit intensiviert werden. Anders als beim TRIPS-(cid:220)bereinkommen hat es in bezug auf das (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber den Zollwert zahlreiche Antr(cid:228)ge auf eine Verl(cid:228)ngerung der Umsetzungsfrist gegeben. Obwohl dieses Abkommen im Jahr 2000 in Kraft tritt, wird darin ausdr(cid:252)cklich der M(cid:246)glichkeit Rechnung getragen, da(cid:223) einzelne L(cid:228)nder einen l(cid:228)ngeren Zeitraum f(cid:252)r die Umsetzung ben(cid:246)tigen. Bei der Gew(cid:228)hrung verl(cid:228)ngerter Fristen zur Umsetzung des (cid:220)bereinkommens geht die Gemeinschaft flexibel vor. Unter den WTO-Mitgliedern, die den Entwick- lungsl(cid:228)ndern w(cid:228)hrend der zus(cid:228)tzlichen (cid:220)bergangszeit technische Unterst(cid:252)tzung bei der Umsetzung des Abkommens gew(cid:228)hren, spielt die Gemeinschaft eine f(cid:252)hrende Rolle. Auch in anderen Bereichen (z. B. (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber handelsbezogene Investitionsma(cid:223)nahmen, (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber die Anwendung gesundheitspolizeilicher und pflanzenschutzrechtlicher Ma(cid:223)nahmen), in denen einzelne L(cid:228)nder auf Schwie- C 72 E/14 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 6. 3. 2001 rigkeiten bei der Umsetzung sto(cid:223)en, zeigt sich die Gemeinschaft flexibel und verst(cid:228)ndnisvoll. So hat sie zusammen mit den Vereinigten Staaten, Japan und Kanada Vorschl(cid:228)ge vorgelegt, wonach einzelnen L(cid:228)ndern, die einen Plan f(cid:252)r die Umsetzung vorlegen, von Fall zu Fall eine Verl(cid:228)ngerung der vorgesehen Frist einger(cid:228)umt werden kann. Die Gemeinschaft w(cid:252)rde die Verwirklichung dieser Pl(cid:228)ne gegebenfalls unterst(cid:252)tzen. (2001/C 72 E/017) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1047/00 von Rosa MiguØlez Ramos (PSE) an die Kommission (4. April 2000) Betrifft: Transfer von 3 000 mt Sardellen zwischen Portugal und Frankreich In dem j(cid:228)hrlichen wissenschaftlichen Bericht des Internationalen Rates f(cid:252)r Meeresforschung (ICES) wird empfohlen, drastische Ma(cid:223)nahmen zu ergreifen, um die Erhaltung bestimmter Arten, darunter auch die Sardelle, sicherzustellen, da in den letzten beiden Jahren die Reproduktion nicht zufriedenstellend war. Aus diesem Grund wurde geraten, den Fang dieser Fischarten von Januar bis Juni 2000 zu verbieten. Der Vorschlag von Kommissionsmitglied Fischler an den Ministerrat f(cid:252)r eine Verringerung der TAC und der Quoten f(cid:252)r diese Fischart ging bis zu 85 % der TAC. Der vom Ministerrat gefa(cid:223)te Entschlu(cid:223) lag schlie(cid:223)lich bei 51 %, aber trotz der im Bericht enthaltenen und sogar von der Kommission benutzten alarmierenden Daten behielt der Rat die M(cid:246)glichkeit eines Quotentausches zwischen Portugal und Frankreich in H(cid:246)he von 3 000 mt bei. Bereits im Jahr 1995 hatte der Rat die (cid:220)bertragung von 5 000 mt zwischen beiden L(cid:228)ndern genehmigt; Spanien hatte diesen Beschlu(cid:223) angefochten, seine Klage wurde jedoch vom Europ(cid:228)ischen Gerichtshof im Oktober 1999 abgewiesen. Derzeit beabsichtigt der spanische Fischereisektor angesichts des alarmierenden Zustands der Fischbe- st(cid:228)nde, eine Klage einzureichen, an der sich mehrere Regionalregierungen beteiligen, deren Fischereiflotten betroffen sind. Wie steht die Kommission zu der von diesem Sektor eingereichten Klage vor dem Europ(cid:228)ischen Gerichts- hof gegen den Beschlu(cid:223) des Ministerrats, durch den die Quoten(cid:252)bertragung zwischen Portugal und Frankreich genehmigt wird? Welche Haltung vertritt die Kommission gegen(cid:252)ber dem Vorschlag des wissenschaftlichen Ausschusses, da(cid:223) vor Beginn der Fischfangzeit ein Expertenausschu(cid:223) eine Beurteilung der Fischbest(cid:228)nde vornimmt, von der sich die j(cid:228)hrliche Quote und die zul(cid:228)ssige H(cid:246)chstfangmenge f(cid:252)r Sardellen ableiten l(cid:228)(cid:223)t? Ist die Kommission nicht der Ansicht, da(cid:223) die Festlegung einer Quote f(cid:252)r sechs Monate den Fischereisektor destabilisiert und daran hindert, eine korrekte Planung des Fischereiwirtschaftsjahrs vorzunehmen? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (5. Juni 2000) Die Kommission ist der Auffassung, da(cid:223) die (cid:220)bertragung eines Teils der Quote f(cid:252)r Sardellen von Portugal auf Frankreich in (cid:220)bereinstimmung mit Fu(cid:223)note 2 betreffend die Sardellenbest(cid:228)nde in den ICES- (Internationaler Rat f(cid:252)r Meeresforschung-)Gebieten VIIIc und IXa in Anhang ID der Verordnung (EG) Nr. 2742/1999 des Rates vom 17. Dezember 1999 zur Festsetzung der Fangm(cid:246)glichkeiten und Fangbedin- gungen f(cid:252)r bestimmte Fischbest(cid:228)nde und Bestandsgruppen in den Gemeinschaftsgew(cid:228)ssern sowie f(cid:252)r Gemeinschaftsschiffe in Gew(cid:228)ssern mit Fangbeschr(cid:228)nkungen (2000) und zur ˜nderung der Verordnung (EG) Nr. 66/98 (1) Teil des Bestandsmanagements f(cid:252)r Sardellen ist, mit den Rechtsvorschriften und Grunds(cid:228)tzen der Gemeinschaft im Einklang steht und eine gute Grundlage f(cid:252)r ein harmonisches Gleich- gewicht zwischen den Bed(cid:252)rfnissen der franz(cid:246)sischen und der spanischen Fischereiwirtschaft bildet. Dementsprechend hat die Kommission beantragt, in der Rechtssache T-54/00, Federaci(cid:243)n de Cofrad(cid:237)as de Guipœzcoa gegen Rat der Europ(cid:228)ischen Union, in der die obengenannte (cid:220)bertragung angefochten wird, als Streithelferin zur Unterst(cid:252)tzung des Rates zugelassen zu werden