title: Laaja-alaisiin yhteistyösopimuksiin liittyviä kilpailusäännöksiä - Tiedonanto 20 päivänä joulukuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2821/71 5 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella N:o (ETY) 2743/72, mukaisesti perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tiettyihin sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
European treaties
competition law
cooperation agreement (EU)
exchange of information

text: 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/3 Laaja-alaisiin yhteisty(cid:246)sopimuksiin liittyvi(cid:228) kilpailus(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) Tiedonanto 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2821/71 5 artik- lan, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella N:o (ETY) 2743/72, mukaisesti perus- tamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tiettyihin sopimusten, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten ja yhden- mukaistettujen menettelytapojen ryhmiin (2000/C 118/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Komissio kehottaa kaikkia asiasta kiinnostuneita osapuolia esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sille mahdolliset huomautuksensa koskien j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) olevia ehdotuksia: (cid:151) ehdotus komission asetukseksi EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tiet- tyihin tutkimuksen ja kehitt(cid:228)mistoiminnan sopimusryhmiin, (cid:151) ehdotus komission asetukseksi EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tietty- jen erikoistumissopimusten ryhmiin, (cid:151) ehdotus suuntaviivoiksi EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta laaja-alaiseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n. Komission asetusehdotusta koskevat huomautukset tulee l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) komissiolle viimeist(cid:228)(cid:228)n kuukauden kulu- essa t(cid:228)m(cid:228)n ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). Huomautusten ei tule sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) liikesalaisuuksia eik(cid:228) muuta luottamuksellista tietoa. Huomautukset tulee l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) komissiolle seuraavaan osoitteeseen: Euroopan komissio Kilpailun PO Osasto (cid:150) Kilpailupolitiikka, koordinointi, kansainv(cid:228)liset asiat ja suhteet muihin toimielimiin Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel Internet-osoite: COMP-HORIZONTALS@cec. eu. int C 118/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 Luonnos: Komission asetus perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tutkimus- ja kehityssopimusten ryhmiin EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta sopimusten, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2821/71 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna It(cid:228)vallan, Suomen ja Ruotsin liittymis- asiakirjalla, ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan b alakohdan, on julkaissut t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen luonnoksen (2), on kuullut kilpailunrajoituksia ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) markkina-asemaa k(cid:228)sittelev(cid:228)(cid:228) neuvoa-antavaa komiteaa, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (ETY) N:o 2821/71 nojalla komissiolla on toi- mivalta asetuksia antamalla soveltaa perustamissopimuk- sen 81 artiklan 3 kohtaa tiettyihin 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sellaisten sopimusten, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten ja yhden- mukaistettujen menettelytapojen ryhmiin, joiden tarkoi- tuksena on tuotteiden tai menetelmien tutkimus tai kehit- t(cid:228)minen niiden teolliseen soveltamiseen asti ja t(cid:228)llaisen toiminnan tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)minen, mukaan luettuina my(cid:246)s teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksia koskevat sopimusehdot. (2) Perustamissopimuksen 163 artiklan 2 kohdassa kehote- taan yhteis(cid:246)(cid:228) kannustamaan yrityksi(cid:228), pienet ja keskisuu- ret yritykset mukaan luettuina, niiden korkealaatuiseen tutkimukseen ja teknologiseen kehitt(cid:228)miseen liittyviss(cid:228) pyrkimyksiss(cid:228) ja tukemaan niiden pyrkimyksi(cid:228) keskin(cid:228)i- seen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n. Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkea- koulujen osallistumista sek(cid:228) tutkimustulosten levitt(cid:228)mist(cid:228) koskevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n viidennen puite- ohjelman (1998(cid:150)2002) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa varten 22 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998 tehdyn neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 1999/65/EY (3) ja yritysten, tutkimuskeskusten ja korkea- koulujen osallistumista sek(cid:228) tutkimustulosten levitt(cid:228)mist(cid:228) koskevista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n viidennen puite- ohjelman (1998(cid:150)2002) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa varten tehdyn neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 1999/65/EY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) annetun komission asetuk- sen (EY) N:o 996/1999 (4) nojalla Euroopan yhteis(cid:246)n vii- dennest(cid:228) puiteohjelmasta tuetut ep(cid:228)suorat tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen toimet (TTK) on toteutettava yhteisty(cid:246)ss(cid:228). (1) EYVL L 285, 29. 12. 1971, s. 46. (2) EYVL C 118, 27. 4. 2000, s. 3. (3) EYVL L 26, 1. 2. 1999, s. 46. (4) EYVL L 122, 12. 5. 1999, s. 9. (3) Yhteist(cid:228) tutkimusty(cid:246)t(cid:228) tai tutkimuksen tulosten yhteist(cid:228) kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevat sopimukset, jotka johtavat teollisen soveltamisen asteelle, mutta eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) sit(cid:228), eiv(cid:228)t yleens(cid:228) kuulu perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan sovel- tamisalaan. Joissain tapauksissa t(cid:228)llaiset sopimukset kui- tenkin saattavat kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamis- alaan, esimerkiksi silloin, kun sopimuspuolet sopivat, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t harjoita muuta tutkimus- ja kehitysty(cid:246)t(cid:228) samalla alalla, mik(cid:228) merkitsee luopumista mahdollisuudesta saada kilpailuetua suhteessa muihin sopimuspuoliin. Siten ei ole aihetta olla soveltamatta niihin t(cid:228)t(cid:228) asetusta. (4) Asetuksen (ETY) N:o 2821/71 nojalla komissio on antanut perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltami- sesta tutkimus- ja kehityssopimusten ryhmiin 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1984 asetuksen (ETY) N:o 418/85 (5), jota on viimeksi muutettu asetuksella 2236/97 (6). Asetuksen voi- massaolo p(cid:228)(cid:228)ttyy 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 2000. (5) Uuden asetuksen on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) kaksi vaatimusta, jotka ovat kilpailun tehokas suojelu ja riitt(cid:228)v(cid:228)n oikeusvarmuu- den tarjoaminen yrityksille. N(cid:228)ihin tavoitteisiin pyritt(cid:228)ess(cid:228) olisi otettava mahdollisimman hyvin huomioon tarve yk- sinkertaistaa hallinnollista valvontaa ja oikeudellisia puit- teita. Markkinavoiman j(cid:228)(cid:228)dess(cid:228) tietyn rajan alle voidaan yleens(cid:228) olettaa perustamissopimuksen 81 artiklan 3 koh- dan soveltamisen kannalta, ett(cid:228) tutkimus- ja kehityssopi- musten my(cid:246)nteiset vaikutukset ylitt(cid:228)v(cid:228)t kilpailuun kohdis- tuvat kielteiset vaikutukset. (6) Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2821/71 edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) komission poikkeusasetuksessa a) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n niiden sopimusten, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten ja yhdenmukaistettujen menettely- tapojen ryhm(cid:228)t, joihin sit(cid:228) sovelletaan, b) t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n ne rajoitukset tai ehdot, joita sopimuksissa, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) tai yhdenmukaistetuissa menettelytavoissa voi olla taikka joita niiss(cid:228) ei sallita, ja c) t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n ne ehdot, jotka sopi- muksessa, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) tai yhdenmukaistetussa menettely- tavassa on oltava, taikka muut edellytykset, jotka on t(cid:228)y- tett(cid:228)v(cid:228). (7) On tarkoituksenmukaista luopua poikkeukseen oikeutta- vien ehtojen luettelemisesta ja korostaa enemm(cid:228)n sellais- ten sopimusten ryhmien m(cid:228)(cid:228)rittelemist(cid:228), joille my(cid:246)nne- t(cid:228)(cid:228)n poikkeus tiettyyn markkinavoimaan asti ja sellaisten rajoitusten tai ehtojen erittelemist(cid:228), joita t(cid:228)llaisiin sopi- muksiin ei saa sis(cid:228)lty(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) vastaa taloudellisiin n(cid:228)k(cid:246)- kohtiin perustuvaa l(cid:228)hestymistapaa, jossa arvioidaan sopi- muksen vaikutusta merkityksellisiin markkinoihin. (5) EYVL L 53, 22. 2. 1985, s. 5. (6) EYVL L 306, 11. 11. 1997, s. 12. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/5 (8) Jotta 81 artiklan 3 kohtaa voidaan soveltaa asetuksen avulla, ei ole tarpeellista m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) sopimuksia, jotka voi- vat kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Arvioi- taessa yksitt(cid:228)isi(cid:228) sopimuksia 81 artiklan 1 kohdan perus- teella on otettava huomioon useita tekij(cid:246)it(cid:228) ja erityisesti merkityksellisten markkinoiden rakenne. (9) Ryhm(cid:228)poikkeuksesta johtuva etu olisi rajoitettava koske- maan ainoastaan sopimuksia, joiden voidaan riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) varmuudella olettaa t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n 81 artiklan 3 kohdan edel- lytykset. (10) Yhteisty(cid:246) tutkimus- ja kehitysty(cid:246)ss(cid:228) sek(cid:228) tulosten hy(cid:246)dyn- t(cid:228)misess(cid:228) edist(cid:228)(cid:228) yleens(cid:228) teknist(cid:228) ja taloudellista kehityst(cid:228), koska se johtaa taitotiedon levi(cid:228)miseen sopimuspuolten parissa, sill(cid:228) se poistaa tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llek- k(cid:228)isyyksi(cid:228), on virikkeen(cid:228) uusille edistysaskelille t(cid:228)ydent(cid:228)- v(cid:228)n taitotiedon vaihdon ansiosta ja mahdollistaa tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tuloksena kehitettyjen tuotteiden valmistuk- sen ja menetelmien soveltamisen j(cid:228)rkeist(cid:228)misen. (11) Tulosten yhteist(cid:228) hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228) voidaan pit(cid:228)(cid:228) yhteisen tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n luontevana t(cid:228)ydennyksen(cid:228). Se voi olla muodoltaan erilaista, kuten valmistus, tekniseen tai taloudelliseen edistykseen merkitt(cid:228)v(cid:228)sti vaikuttava teol- lis- ja tekij(cid:228)noikeuksien hy(cid:246)dynt(cid:228)minen tai uusien tuottei- den markkinointi. (12) Kuluttajien voidaan odottaa hy(cid:246)tyv(cid:228)n tutkimus- ja kehi- tystoiminnan laajenemisesta ja tehostumisesta siten, ett(cid:228) markkinoille tulee uusia tai parannettuja tavaroita tai pal- veluja tai ett(cid:228) uusien tai parannettujen menetelmien joh- dosta hinnat alenevat. (13) Edell(cid:228) mainittujen etujen ja tavoitteiden saavuttamiseksi on tarkoituksenmukaista sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) asetuksen soveltamis- alaan my(cid:246)s liit(cid:228)nn(cid:228)issopimukset, jotka eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) tutki- mus- ja kehityssopimusten p(cid:228)(cid:228)asiallista tarkoitusta mutta jotka liittyv(cid:228)t suoraan niiden soveltamiseen ja ovat sen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). (14) Poikkeuksen piiriin kuuluvien kilpailunrajoitusten peruste- lemiseksi yhteisen hy(cid:246)dynt(cid:228)misen tulisi koskea sellaisia joissa tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tuotteita tai menetelmi(cid:228), tulosten k(cid:228)ytt(cid:246) on ratkaisevaa, ja ty(cid:246)n tulosten tulisi olla kaikkien sopimuspuolten k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228). Jos tutkimus- ja kehitysty(cid:246)h(cid:246)n osallistuvat akateemiset laitokset tai tutki- muslaitokset eiv(cid:228)t kuitenkaan ole kiinnostuneita tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tulosten teollisesta hy(cid:246)dynt(cid:228)misest(cid:228), ne voi- vat sopia tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tulosten k(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228) ainoastaan jatkotutkimusta varten. (15) T(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa s(cid:228)(cid:228)dett(cid:228)v(cid:228)n poikkeuksen tulee rajoittua sellaisiin tutkimus- ja kehityssopimuksiin, jotka eiv(cid:228)t anna yrityksille mahdollisuutta poistaa kilpailua merkitt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) osalta kyseisten tavaroiden tai palvelujen markkinoita. On v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) sulkea pois ryhm(cid:228)poikkeuksen sovelta- misalasta sellaisten kanssakilpailijoiden v(cid:228)liset sopimukset, joiden yhteenlaskettu osuus niiden tavaroiden tai palvelu- jen markkinoilla, joita voidaan parantaa tai jotka voidaan korvata tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tuloksilla, ylitt(cid:228)(cid:228) sopi- muksen tekohetkell(cid:228) tietyn tason. (16) Tehokkaan kilpailun turvaamiseksi tulosten yhteisen hy(cid:246)- dynt(cid:228)misen aikana on tarpeen s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) ryhm(cid:228)poikkeuksen soveltamisen lakkaamisesta silloin, kun sopimuspuolten yhteenlasketut markkinaosuudet yhteisess(cid:228) tutkimus- ja kehitysty(cid:246)ss(cid:228) kehitettyjen tuotteiden osalta kasvavat liian suuriksi. On kuitenkin tarpeen s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) poikkeuksen soveltaminen jatkuu sopimuspuolten markkinaosuuksista riippumatta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn ajan yhteisen hy(cid:246)dynt(cid:228)misen alka- misesta, jotta voitaisiin odottaa markkinaosuuksien vakiin- tumista, erityisesti kokonaan uuden tuotteen markkinoille tuomisen j(cid:228)lkeen, ja jotta voitaisiin taata tietty v(cid:228)himm(cid:228)is- aika tavallisesti huomattavan suuriksi kohoavien investoin- tien kuolettamista varten. (17) T(cid:228)ll(cid:228) asetuksella ei saisi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeusta rajoituksille, jotka eiv(cid:228)t ole edell(cid:228) mainittujen my(cid:246)nteisten vaikutusten saavuttamisen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). Asianomaisten yritysten markkinaosuudesta riippumatta t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen mukaista ryhm(cid:228)poikkeusta ei saisi periaatteessa soveltaa tiettyihin vakaviin kilpailunvastaisiin rajoituksiin, jotka esi- merkiksi rajoittavat sopimuspuolten mahdollisuutta har- joittaa tutkimus- ja kehitystoimintaa sopimukseen kuu- lumattomalla alalla tai koskevat hintojen vahvistamista, tuotannon tai myynnin rajoittamista, markkinoiden tai asiakkaiden jakamista sek(cid:228) rajoittavat sopimustuotteiden passiivista myynti(cid:228) muille sopimuspuolille varatuilla alu- eilla. (18) T(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa s(cid:228)(cid:228)detty markkinaosuuden rajoittami- nen, tiettyjen sopimusten j(cid:228)tt(cid:228)minen poikkeuksen ulko- puolelle ja asetuksessa s(cid:228)(cid:228)detyt edellytykset varmistavat yleens(cid:228) sen, etteiv(cid:228)t sopimukset, joihin ryhm(cid:228)poikkeusta sovelletaan, tavallisesti mahdollista osallistuville yrityksille kilpailun poistamista kyseess(cid:228) olevien tavaroiden ja palve- lujen merkitt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) osalta. (19) Jos joissakin erityistapauksissa t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen sovelta- misalaan kuuluvalla sopimuksella on kuitenkin vaikutuk- sia, jotka ovat ristiriidassa 81 artiklan 3 kohdan kanssa, komissio voi peruuttaa ryhm(cid:228)poikkeuksesta johtuvan edun. C 118/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 (20) Sopimukset yritysten v(cid:228)lill(cid:228), jotka eiv(cid:228)t ole kesken(cid:228)(cid:228)n kil- pailevia sellaisten tuotteiden valmistajia, joita voidaan pa- rantaa tai jotka voidaan korvata tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tuloksilla, poistavat tehokkaan kilpailun tutkimus- ja ke- hitystoiminnan alalta ainoastaan poikkeuksellisissa olosuh- teissa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi on tarkoituksenmukaista mahdollis- taa t(cid:228)llaisille sopimuksille ryhm(cid:228)poikkeuksesta hy(cid:246)tymi- nen markkinaosuudesta riippumatta ja k(cid:228)sitell(cid:228) t(cid:228)llaiset poikkeukselliset tapaukset peruuttamalla t(cid:228)st(cid:228) asetuksesta johtuva etu. (21) Koska tutkimus- ja kehitysyhteissopimukset ovat usein luonteeltaan pitk(cid:228)aikaisia erityisesti silloin, kun yhteisty(cid:246) ulottuu tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen, on aiheellista s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) t(cid:228)- m(cid:228)n asetuksen voimassaoloajaksi 10 vuotta. (22) T(cid:228)m(cid:228) asetus ei rajoita perustamissopimuksen 82 artiklan soveltamista. (23) Yhteis(cid:246)n oikeuden ensisijaisuusperiaatteen mukaisesti mi- k(cid:228)(cid:228)n kansallisen kilpailulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n nojalla toteutettu toimenpide ei saisi rajoittaa yhteis(cid:246)n kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen yh- denmukaista soveltamista sis(cid:228)markkinoilla eik(cid:228) kyseisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vai- kutuksia, mukaan lukien t(cid:228)m(cid:228) asetus, ON ANTANUT T˜M˜N ASETUKSEN: 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvia kilpailunrajoi- tuksia. Edell(cid:228) olevassa 1 kappaleessa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) poikkeusta sovel- 2. letaan my(cid:246)s tutkimus- ja kehityssopimusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin, jotka eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) niiden p(cid:228)(cid:228)asiallista tarkoitusta, mutta liittyv(cid:228)t suo- raan t(cid:228)llaisten sopimusten soveltamiseen ja ovat sen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228), kuten velvoitteeseen olla harjoittamatta tutki- mus- ja kehitysty(cid:246)t(cid:228) itsen(cid:228)isesti tai yhdess(cid:228) ulkopuolisten osa- puolten kanssa alalla, jota sopimus koskee, tai t(cid:228)h(cid:228)n l(cid:228)heisesti liittyv(cid:228)ll(cid:228) alalla sopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon aikana. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan koske m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), joilla on sama tarkoitus tai vaikutus kuin 5 artiklan 1 kohdassa luetelluilla kilpailunra- joituksilla. 2 artikla Edellytykset poikkeuksen my(cid:246)nt(cid:228)miseen Edell(cid:228) 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) poikkeusta sovelletaan 2(cid:150)5 1. kohdassa asetetuin edellytyksin. Ty(cid:246)n tulokset ovat kaikkien sopimuspuolten saatavissa. laitokset voivat kuitenkin 2. Tutkimuslaitokset suostua k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuloksia vain jatkotutkimusta varten. tai akateemiset 1 artikla Soveltamisala Tapauksissa, 3. joissa sopimus koskee vain yhteist(cid:228) tutki- mus- ja kehitysty(cid:246)t(cid:228), jokaisen sopimuspuolen on voitava itse- n(cid:228)isesti hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) yhteisen tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tuloksia ja tarvittavaa aikaisempaa taitotietoa. 1. EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan nojalla julistetaan, ett(cid:228) perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohta ei t(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa s(cid:228)(cid:228)detyin edellytyksin koske kahden tai use- amman yrityksen v(cid:228)lisi(cid:228) sopimuksia edellytyksist(cid:228), joiden tar- koituksena on: a) tuotteita tai menetelmi(cid:228) koskeva yhteinen tutkimus- ja ke- hitysty(cid:246) sek(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tulosten yhtei- nen hy(cid:246)dynt(cid:228)minen; b) samojen yritysten v(cid:228)lisen aikaisemman sopimuksen perus- teella harjoitetun, tuotteita tai menetelmi(cid:228) koskeneen yhtei- sen tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tulosten yhteinen hy(cid:246)dynt(cid:228)mi- nen; tai c) tuotteita tai menetelmi(cid:228) koskeva yhteinen tutkimus- ja ke- hitysty(cid:246), johon ei liity tulosten yhteist(cid:228) hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) poikkeusta sovelletaan siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kuin kyseiset sopi- mukset (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)tutkimus- ja kehityssopimukset(cid:148)) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t Yhteinen hy(cid:246)dynt(cid:228)minen koskee niit(cid:228) tuloksia, joilla on 4. teollis- tai tekij(cid:228)noikeudellinen suoja ja jotka vaikuttavat mer- kitt(cid:228)v(cid:228)sti tekniseen tai taloudelliseen edistykseen; n(cid:228)iden tulos- ten on oltava ratkaisevia sopimustuotteiden valmistuksen tai sopimusmenetelmien soveltamisen kannalta. 5. Yritysten, joiden teht(cid:228)v(cid:228)ksi on annettu valmistus tuotan- toon erikoistumisen perusteella, on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) kaikkien sopi- muspuolten tilaukset, paitsi jos sopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s yhteisest(cid:228) jakelusta. 3 artikla Markkinaosuusraja ja kesto Jos osallistuvat yritykset eiv(cid:228)t ole kesken(cid:228)(cid:228)n kilpailevia 1. joita voidaan parantaa sopi- sellaisten tuotteiden valmistajia, mustuotteilla tai jotka voidaan korvata niill(cid:228), edell(cid:228) 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) poikkeusta sovelletaan niin kauan kuin tutkimus- ja kehitysty(cid:246)t(cid:228) jatketaan, sek(cid:228), jos tuloksia hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n yhtei- sesti, viiden vuoden ajan alkaen p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), jona sopimustuotteet tuodaan ensimm(cid:228)ist(cid:228) kertaa markkinoille yhteismarkkinoilla. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/7 Jos v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kaksi osallistuvista yrityksist(cid:228) on sellaisten 2. tuotteiden kilpailevia valmistajia, joita voidaan parantaa sopi- mustuotteilla tai jotka voidaan korvata niill(cid:228), 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)- detty(cid:228) poikkeusta sovelletaan 1 kohdassa tarkoitetun ajan aino- astaan siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) sopimuksen tekohetkell(cid:228) osallis- tuvien yritysten tuotteiden yhteenlaskettu markkinaosuus ei ylit(cid:228) 25:t(cid:228) prosenttia sellaisten tuotteiden merkityksellisist(cid:228) markkinoista, joita voidaan parantaa sopimustuotteilla tai jotka voidaan korvata niill(cid:228). 3. Edell(cid:228) 1 kohdassa mainitun ajan p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen poikkeuksen soveltaminen jatkuu niin kauan kuin osallistuvien yritysten yhteenlaskettu markkinaosuus ei ylit(cid:228) 25:t(cid:228) prosenttia sopimustuotteiden merkityksellisist(cid:228) markkinoista. (cid:151) yhdell(cid:228) tai useammalla sopimuspuolella taikka yh- dell(cid:228) tai useammalla niihin sidossuhteessa olevalla a(cid:150)d alakohdassa tarkoitetulla yrityksell(cid:228) ja yhdell(cid:228) tai useammalla ulkopuolisella osapuolella; 3. tuotteita tai menetelmi(cid:228) koskevalla (cid:148)tutkimus- ja kehitys- ty(cid:246)ll(cid:228)(cid:148) taitotiedon hankkimista ja teoreettisen analyysin suorittamista, j(cid:228)rjestelm(cid:228)llist(cid:228) tutkimusta tai kokeiden tote- uttamista koetuotanto mukaan lukien, tuotteiden ja valmis- tusmenetelmien teknist(cid:228) kokeilua, sit(cid:228) varten tarvittavien laitteistojen j(cid:228)rjest(cid:228)mist(cid:228) sek(cid:228) teollis- tai tekij(cid:228)noikeuksien hankkimista tuloksiin; 4 artikla M(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t 4. (cid:148)tuotteella(cid:148) tavaraa ja/tai palvelua, mukaan lukien sek(cid:228) v(cid:228)- lituotteet ja/tai -palvelut ett(cid:228) lopputuotteet ja/tai -palvelut; T(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa seuraavilla k(cid:228)sitteill(cid:228) tarkoitetaan seuraavaa: 1. (cid:148)osallistuvilla yrityksill(cid:228)(cid:148) a) sopimuspuolena olevia yrityksi(cid:228); b) sopimuspuolena oleviin yrityksiin sidossuhteessa olevia yrityksi(cid:228); 2. (cid:148)sidossuhteessa olevilla yrityksill(cid:228)(cid:148) a) yrityksi(cid:228), joissa sopimuspuolella suoraan tai v(cid:228)lillisesti on (cid:151) mahdollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yli puolta (cid:228)(cid:228)nim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), tai (cid:151) mahdollisuus asettaa enemm(cid:228)n kuin puolet hallinto- neuvoston, hallituksen tai yrityst(cid:228) lain mukaan edus- tavien toimielinten j(cid:228)senist(cid:228), tai (cid:151) oikeus johtaa yrityksen liiketoimintaa; b) yrityksi(cid:228), joilla on suoraan tai v(cid:228)lillisesti a alakohdassa sopimuspuolen tai mahdollisuudet luetellut oikeudet suhteen; c) yrityksi(cid:228), joissa b alakohdassa tarkoitetulla yrityksell(cid:228) on suoraan tai v(cid:228)lillisesti a alakohdassa luetellut oikeudet tai mahdollisuudet; d) yrityksi(cid:228), joissa sopimuspuolella ja a(cid:150)c alakohdassa tar- koitetuilla yrityksill(cid:228) yhdess(cid:228) taikka kahdella tai useam- malla viimeksi mainituista yrityksist(cid:228) yhdess(cid:228) on a ala- kohdassa tarkoitetut oikeudet tai mahdollisuudet; 5. (cid:148)sopimusmenetelm(cid:228)ll(cid:228)(cid:148) tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tuloksena syntyv(cid:228)(cid:228) teknologiaa tai menetelm(cid:228)(cid:228); 6. (cid:148)sopimustuotteella(cid:148) tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tuloksena syn- tyvi(cid:228) tai sopimusmenetelmi(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)en valmistettuja tai ai- kaansaatuja tuotteita; 7. (cid:148)tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)misell(cid:228)(cid:148) sopimustuotteiden valmistusta, jakelua tai myynninedist(cid:228)mist(cid:228) taikka sopimus- myynti(cid:228), menetelmien soveltamista, teollis- tai tekij(cid:228)noikeuksien luo- vuttamista tai lisensointia taikka t(cid:228)llaisen valmistuksen tai soveltamisen vaatiman taitotiedon luovuttamista; 8. (cid:148)teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksilla(cid:148) teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksia sek(cid:228) l(cid:228)hioikeuksia; 9. (cid:148)taitotiedolla(cid:148) kokemuksen ja kokeiden kautta saatuja pa- tentoimattomien k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n tietojen kokonaisuuksia, jotka ovat salaisia, merkitt(cid:228)vi(cid:228) ja yksil(cid:246)ityj(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) (cid:148)salaisella(cid:148) tarkoitetaan, ett(cid:228) taitotieto ei ole yleisesti tun- nettua eik(cid:228) helposti saatavilla; (cid:148)merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228)(cid:148) tarkoitetaan, ett(cid:228) taitotietoon sis(cid:228)ltyy sopimustuotteiden valmistamisen tai sopimusmenettelyjen k(cid:228)ytt(cid:228)misen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)- mi(cid:228) tietoja; (cid:148)yksil(cid:246)idyll(cid:228)(cid:148) tarkoitetaan, ett(cid:228) taitotieto on kuvailtava niin tarkasti, ett(cid:228) on mahdollista todentaa, t(cid:228)yt- t(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se salaisuuden ja merkitt(cid:228)vyyden kriteerit. 10. Tutkimus- ja kehitysty(cid:246) tai (cid:148)yhteist(cid:228)(cid:148), jos siihen liittyv(cid:228)t teht(cid:228)v(cid:228)t: tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)minen on e) yrityksi(cid:228), joissa a alakohdassa tarkoitetut oikeudet tai (cid:151) suorittaa yhteinen ryhm(cid:228), organisaatio tai yritys, mahdollisuudet on yhdess(cid:228): (cid:151) sopimuspuolilla tai niihin sidossuhteessa olevilla a(cid:150)d (cid:151) suorittaa ulkopuolinen sopimuspuolten yhteisest(cid:228) toi- alakohdassa tarkoitetuilla yrityksill(cid:228), tai meksiannosta, taikka C 118/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 (cid:151) jaetaan sopimuspuolille tutkimukseen, kehitt(cid:228)miseen tai hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen erikoistumisen perusteella. 11. (cid:148)Kilpailevilla valmistajilla(cid:148) tarkoitetaan yrityksi(cid:228), jotka ovat joita voidaan parantaa tai jotka voi- sellaisten tuotteiden, daan korvata sopimustuotteilla, todellisia tai mahdollisia tuottajia. j) vaikeuttaa k(cid:228)ytt(cid:228)jien tai j(cid:228)lleenmyyjien mahdollisuuksia hankkia sopimustuotteita yhteismarkkinoilla toimivilta muil- ta j(cid:228)lleenmyyjilt(cid:228) ja erityisesti k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) teollis- tai tekij(cid:228)noike- uksia tai toteuttaa muita toimenpiteit(cid:228) est(cid:228)(cid:228)kseen k(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228) tai j(cid:228)lleenmyyji(cid:228) hankkimasta tai laskemasta liikkeelle yhteis- markkinoilla tuotteita, jotka muu sopimuspuoli on laskenut liikkeelle tai jotka on t(cid:228)m(cid:228)n suostumuksella laskettu lailli- sesti liikkeelle Euroopan yhteis(cid:246)n markkinoilla. 5 artikla 2. T(cid:228)m(cid:228)n artiklan 1 kohta ei koske: Poikkeuksen ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sopimukset 1. Edell(cid:228) 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) poikkeusta ei sovelleta sopi- muksiin, joiden tavoitteena on suoraan tai v(cid:228)lillisesti, yksin(cid:228)(cid:228)n tai sopimuspuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa oleviin muihin tekij(cid:246)ihin yhdistettyin(cid:228): a) rajoittaa osallistuvien yritysten vapautta harjoittaa tutkimus- ja kehitysty(cid:246)t(cid:228) itsen(cid:228)isesti tai yhteistoiminnassa ulkopuolis- ten osapuolten kanssa tutkimus- ja kehitysty(cid:246)h(cid:246)n liittym(cid:228)t- t(cid:246)m(cid:228)ll(cid:228) alalla tai tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)l- keen alalla, jota se koskee, tai siihen liittyv(cid:228)ll(cid:228) alalla; b) asettaa kielto kiist(cid:228)(cid:228) tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen sellaisten teollis- tai tekij(cid:228)noikeuksien p(cid:228)tevyys, joita sopimuspuolilla on yhteismarkkinoilla ja jotka ovat tutki- mus- ja kehitysty(cid:246)n kannalta merkityksellisi(cid:228), tai sopimuk- sen voimassaolon lakattua asettaa kielto kiist(cid:228)(cid:228) sellaisten teollis- tai tekij(cid:228)noikeuksien p(cid:228)tevyys, joita sopimuspuolilla on yhteismarkkinoilla ja jotka suojaavat tutkimus- ja kehitys- ty(cid:246)n tuloksia; c) rajoittaa tuotantoa tai myynti(cid:228); d) vahvistaa hintoja; e) rajoittaa osallistuvien yritysten vapautta valita toimituksia saavat asiakkaansa sopimustuotteiden laskemisesta ensim- m(cid:228)ist(cid:228) kertaa liikkeelle yhteismarkkinoilla alkavan viiden vuoden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen; f) kielt(cid:228)(cid:228) sopimustuotteiden passiivinen myynti muille sopi- muspuolille varatuilla alueilla; g) kielt(cid:228)(cid:228) sopimustuotteiden liikkeellelasku markkinoilla tai nii- den aktiivinen myynti muille sopimuspuolille varatuilla yh- teismarkkinoiden alueilla sopimustuotteiden laskemisesta en- simm(cid:228)ist(cid:228) kertaa liikkeelle yhteismarkkinoilla alkavan viiden vuoden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen; h) kielt(cid:228)(cid:228) lisenssien my(cid:246)nt(cid:228)minen ulkopuolisille lisenssej(cid:228) sopi- mustuotteiden valmistamiseksi tai sopimusmenetelmien so- veltamiseksi, jos sopimuspuolet itse eiv(cid:228)t aio hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) tai eiv(cid:228)t hy(cid:246)dynn(cid:228) yhteisen tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tuloksia; i) asettaa vaatimus olla vastaamatta sellaisten sopimuspuolen omalle alueelle sijoittautuneiden k(cid:228)ytt(cid:228)jien tai j(cid:228)lleenmyyjien tilauksiin, jotka laskisivat sopimustuotteita liikkeelle yhteis- markkinoiden muilla alueilla; tai a) tuotantotavoitteiden asettamista, jos tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)minen k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) sopimustuotteiden yhteisen tuotannon; b) myyntitavoitteiden asettamista ja v(cid:228)litt(cid:246)miin asiakkaisiin so- vellettavien hintojen vahvistamista, jos tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)mi- nen k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) sopimustuotteiden yhteisen jakelun. 6 artikla Markkinaosuuksien laskeminen T(cid:228)ss(cid:228) artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) markkinaosuusrajaa sovellettaessa noudatetaan seuraavia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228): a) markkinaosuus lasketaan markkinoilla toteutuneen myynnin arvon pohjalta; jos myynnin arvosta ei ole saatavissa tietoja, asianomaisen yrityksen markkinaosuuden m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misess(cid:228) jotka perustuvat muihin markki- voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) arvioita, noita koskeviin luotettaviin tietoihin, markkinoilla toteutu- neet myyntim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t mukaan lukien; b) markkinaosuus lasketaan edellist(cid:228) kalenterivuotta koskevien tietojen perusteella; c) markkinaosuuksia laskettaessa 4 artiklan 2 kohdan e alakoh- dassa tarkoitetun yrityksen markkinaosuus jaetaan tasan nii- den yritysten kesken, joilla on 4 artiklan 2 kohdan a ala- kohdassa tarkoitetut oikeudet ja mahdollisuudet; d) jos 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu markkinaosuus on alun perin enint(cid:228)(cid:228)n 25 prosenttia mutta my(cid:246)hemmin nousee t(cid:228)m(cid:228)n tason yl(cid:228)puolelle ylitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) kuitenkaan 30:t(cid:228) pro- senttia, 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detyn poikkeuksen soveltaminen jat- kuu kaksi per(cid:228)kk(cid:228)ist(cid:228) kalenterivuotta sen vuoden j(cid:228)lkeen, jolloin 25 prosentin markkinaosuusraja ensimm(cid:228)isen kerran ylittyi; e) jos 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu markkinaosuus on alun perin enint(cid:228)(cid:228)n 25 prosenttia mutta my(cid:246)hemmin nousee yli 30 prosentin, 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detyn poikkeuksen soveltami- nen jatkuu kalenterivuoden ajan sen vuoden j(cid:228)lkeen, jolloin 30 prosentin taso ensimm(cid:228)isen kerran ylittyi; f) d ja e alakohdan mukaista etua ei saa yhdist(cid:228)(cid:228) siten, ett(cid:228) kahden kalenterivuoden pituinen jakso ylittyy. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/9 7 artikla Peruuttaminen Komissio voi peruuttaa t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen mukaisen edun ase- tuksen (ETY) N:o 2821/71 7 artiklan mukaisesti, jos se katsoo yksitt(cid:228)isess(cid:228) tapauksessa joko omasta aloitteestaan tai j(cid:228)senval- tion tai sellaisen luonnollisen taikka oikeushenkil(cid:246)n hakemuk- sesta, joka vetoaa oikeutettuun etuun, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen soveltamisalaan kuuluvalla sopimuksella kuitenkin on vaikutuk- sia, jotka ovat ristiriidassa perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen edellytysten kanssa erityisesti, jos: a) sopimuksen olemassaolo rajoittaa merkitt(cid:228)v(cid:228)sti ulkopuolis- ten mahdollisuuksia harjoittaa tutkimus- ja kehitysty(cid:246)t(cid:228) ky- seisell(cid:228) alalla sen takia, ett(cid:228) kyseisell(cid:228) alalla muualta saa- tavissa olevat tutkimusmahdollisuudet ovat rajallisia; b) tarjonnan erityisen rakenteen vuoksi sopimuksen olemas- saolo rajoittaa huomattavasti ulkopuolisten p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) sopimus- tuotteiden markkinoille; c) sopimuspuolet ovat ilman asiallista perustetta hy(cid:246)dynt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:228) yhteisen tutkimus- ja kehitysty(cid:246)n tuloksia; d) sopimustuotteisiin ei kohdistu yhteismarkkinoilla tai niiden merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) osalla tehokasta kilpailua samanlaisten tuottei- den taholta tai sellaisten tuotteiden taholta, joita kuluttajat pit(cid:228)v(cid:228)t ominaisuuksiltaan, hinnaltaan ja k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoituksel- taan niit(cid:228) vastaavina; e) sopimuksen olemassaolo poistaa tehokkaan kilpailun tutki- mus- ja kehitysty(cid:246)n alalta tietyill(cid:228) markkinoilla. 8 artikla P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset ja yhdenmukaistetut menettelytavat T(cid:228)m(cid:228) asetus koskee soveltuvin osin yritysten yhteenliittymien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja. 9 artikla Siirtym(cid:228)kausi EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa asetettua kieltoa ei sovelleta 1 p(cid:228)iv(cid:228) tammikuuta 2001 ja 31 p(cid:228)iv(cid:228) jou- lukuuta 2001 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana sopimuksiin, jotka eiv(cid:228)t t(cid:228)yt(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen mukaisia poikkeuksen edellytyksi(cid:228) mutta jotka t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t asetuksen (ETY) N:o 418/85 mukaiset edellytykset ja ovat voimassa 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 2000. 10 artikla Asetuksen voimassaoloaika T(cid:228)m(cid:228) asetus tulee voimaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 2001. Sit(cid:228) sovelletaan 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 2010 asti. T(cid:228)m(cid:228) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:228) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. Tehty Brysseliss(cid:228). Komission puolesta. Komission j(cid:228)sen C 118/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 Luonnos: Komission asetus perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta erikoistu- missopimusten ryhmiin EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta sopimusten, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2821/71 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna It(cid:228)vallan, Suomen ja Ruotsin liittymis- asiakirjalla, ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan c alakohdan, on julkaissut t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen luonnoksen (2), on kuullut kilpailunrajoituksia ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) markkina-asemaa k(cid:228)sittelev(cid:228)(cid:228) neuvoa-antavaa komiteaa, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (ETY) N:o 2821/71 nojalla komissiolla on toi- mivalta asetuksia antamalla soveltaa perustamissopimuk- sen 81 artiklan 3 kohtaa tiettyihin 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sellaisten sopimusten, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten ja yhden- mukaistettujen menettelytapojen ryhmiin, jotka liittyv(cid:228)t erikoistumiseen, mukaan lukien sen toteuttamisen kan- nalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t sopimukset. (2) Asetuksen (ETY) N:o 2821/71 nojalla komissio on antanut perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltami- sesta erikoistumissopimusten ryhmiin 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulu- kuuta 1984 asetuksen (ETY) N:o 417/85 (3), jota on vii- meksi muutettu asetuksella (EY) N:o 2236/97 (4). T(cid:228)m(cid:228)n asetuksen voimassaolo p(cid:228)(cid:228)ttyy 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 2000. (3) Uuden asetuksen on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) kaksi vaatimusta, jotka ovat kilpailun tehokas suojelu ja riitt(cid:228)v(cid:228)n oikeusvarmuu- den tarjoaminen yrityksille. N(cid:228)ihin tavoitteisiin pyritt(cid:228)ess(cid:228) olisi otettava mahdollisimman hyvin huomioon tarve yk- sinkertaistaa hallinnollista valvontaa ja oikeudellisia puit- teita. Markkinavoiman j(cid:228)(cid:228)dess(cid:228) tietyn rajan alle voidaan yleens(cid:228) olettaa, ett(cid:228) erikoistumissopimusten my(cid:246)nteiset vaikutukset ylitt(cid:228)v(cid:228)t kilpailuun kohdistuvat kielteiset vai- kutukset. (4) Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2821/71 edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) komission poikkeusasetuksessa a) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n niiden (1) EYVL L 285, 29. 12. 1971, s. 46. (2) EYVL C 118, 27. 4. 2000, s. 3. (3) EYVL L 53, 22. 2. 1985, s. 1. (4) EYVL L 306, 11. 11. 1997, s. 12. sopimusten, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten ja yhdenmukaistettujen menettely- joihin sit(cid:228) sovelletaan, b) t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n tapojen ryhm(cid:228)t, ne rajoitukset tai ehdot, joita sopimuksissa, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) tai yhdenmukaistetuissa menettelytavoissa voi olla taikka joita niiss(cid:228) ei sallita, ja c) t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n ne ehdot, jotka sopi- muksessa, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) tai yhdenmukaistetussa menettely- tavassa on oltava, taikka muut edellytykset, jotka on t(cid:228)y- tett(cid:228)v(cid:228). (5) On tarkoituksenmukaista luopua poikkeukseen oikeutta- vien ehtojen luettelemisesta ja korostaa enemm(cid:228)n sellais- ten sopimusten ryhmien m(cid:228)(cid:228)rittelemist(cid:228), joille my(cid:246)nne- t(cid:228)(cid:228)n poikkeus tiettyyn markkinavoimaan asti, ja sellaisten rajoitusten tai ehtojen erittelemist(cid:228), joita t(cid:228)llaisiin sopi- muksiin ei saa sis(cid:228)lty(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) vastaa taloudellisiin n(cid:228)k(cid:246)- kohtiin perustuvaa l(cid:228)hestymistapaa, jossa arvioidaan sopi- muksen vaikutusta merkityksellisiin markkinoihin. (6) Jotta 81 artiklan 3 kohtaa voidaan soveltaa antamalla ase- tuksia, ei ole tarpeellista m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) sopimuksia, jotka voi- vat kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Arvioi- taessa yksitt(cid:228)isi(cid:228) sopimuksia 81 artiklan 1 kohdan perus- teella on otettava huomioon useita tekij(cid:246)it(cid:228) ja erityisesti merkityksellisten markkinoiden rakenne. (7) Ryhm(cid:228)poikkeuksesta johtuva etu olisi rajoitettava sopi- joiden voidaan riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) varmuudella olettaa muksiin, t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n 81 artiklan 3 kohdan edellytykset. (8) Tuotantoa erikoistumissopimukset edist(cid:228)v(cid:228)t koskevat yleens(cid:228) tavaroiden tuotannon tai jakelun parantamista, koska asianomaiset yritykset voivat keskitty(cid:228) tiettyjen tuotteiden valmistukseen ja siten toimia tehokkaammin ja toimittaa tuotteet edullisemmin. Palvelujen tarjoamista koskevien erikoistumissopimusten voidaan my(cid:246)s katsoa yleens(cid:228) johtavan samanlaisiin parannuksiin. On todenn(cid:228)- k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) tehokkaan kilpailun vallitessa kuluttajat saavat kohtuullisen osuuden saavutettavasta hy(cid:246)dyst(cid:228). (9) T(cid:228)llaisia etuja voi koitua sopimuksista, joiden perusteella yksi sopimuspuoli luopuu tiettyjen tuotteiden valmistami- sesta tai tiettyjen palvelujen tarjoamisesta toisen sopimus- (toisen sopimuspuolen erikoistuminen), puolen hyv(cid:228)ksi luopuu tiettyjen joiden perusteella kukin sopimuspuoli tuotteiden valmistamisesta tai tiettyjen palvelujen tarjoa- misesta toisen sopimuspuolen hyv(cid:228)ksi (vastavuoroinen erikoistuminen) taikka joiden perusteella sopimuspuolet sitoutuvat valmistamaan tiettyj(cid:228) tuotteita tai tarjoamaan tiettyj(cid:228) palveluja yhteisesti (yhteinen tuotanto). 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/11 (10) Muiden kuin kilpailijoiden v(cid:228)lill(cid:228) tehtyihin toisen sopi- muspuolen erikoistumista koskeviin sopimuksiin voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 2790/1999 (5) mukaista ryh- m(cid:228)poikkeusta, joten t(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa on tarkoituksenmu- kaista rajoittaa toisen sopimuspuolen erikoistuminen k(cid:228)- sitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ainoastaan kilpailijoiden v(cid:228)liset sopimukset. (11) T(cid:228)h(cid:228)n sopimusten ryhm(cid:228)(cid:228)n on tarkoituksenmukaista si- s(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) kaikki yritysten v(cid:228)liset sopimukset, jotka koskevat edellytyksi(cid:228), joiden mukaisesti ne erikoistuvat tavaroiden ja/tai palvelujen tuotantoon. Poikkeusasetusta olisi sovel- lettava my(cid:246)s liit(cid:228)nn(cid:228)issopimuksiin, jotka eiv(cid:228)t ole erikois- tumissopimusten p(cid:228)(cid:228)asiallinen tavoite mutta jotka liittyv(cid:228)t suoraan niiden soveltamiseen ja ovat sen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228), sek(cid:228) tiettyihin n(cid:228)ihin liittyviin osto- ja markki- nointisopimuksiin. (12) Sen varmistamiseksi, ett(cid:228) erikoistumisen edut toteutuvat ilman ett(cid:228) yksi jatkojalostusta hoitavista sopimuspuolista poistuu markkinoilta, t(cid:228)t(cid:228) asetusta olisi sovellettava toisen sopimuspuolen erikoistumista koskeviin sopimuksiin ja vastavuoroisiin erikoistumissopimuksiin, jos niihin sis(cid:228)ltyy toimitus- ja ostovelvoitteita. Velvoitteet voivat olla luon- teeltaan yksinomaisia, mutta t(cid:228)m(cid:228) ei ole v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). (13) Kun osallistuvien yritysten markkinaosuus merkitykselli- sill(cid:228) markkinoilla ei ylit(cid:228) 20:t(cid:228) prosenttia, voidaan olettaa, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen 1 artiklassa m(cid:228)(cid:228)riteltyjen erikoistu- missopimusten ryhm(cid:228) yleens(cid:228) johtaa taloudelliseen hy(cid:246)- tyyn mittakaavaetujen tai laajuuden taikka parempien tuo- tantotekniikoiden muodossa ja antaa kuluttajille kohtuul- lisen osan saavutettavasta hy(cid:246)dyst(cid:228). (14) T(cid:228)ll(cid:228) asetuksella ei saa my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeusta rajoituksille, jotka eiv(cid:228)t ole edell(cid:228) mainittujen hy(cid:246)tyjen saavuttamisen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) ryhm(cid:228)poikkeusasetusta ei periaatteessa sovelleta tiettyihin hintojen vahvistamista, tuotantom(cid:228)(cid:228)rien tai myynnin rajoittamista sek(cid:228) markki- noiden, asiakkaiden tai hankintal(cid:228)hteiden jakamista koske- viin vakaviin kilpailunvastaisiin rajoituksiin riippumatta asianomaisten yritysten markkinaosuudesta. (15) Markkinaosuuden rajoittaminen, tiettyjen sopimusten ra- jaaminen poikkeusten ulkopuolelle ja t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen mukaiset edellytykset riitt(cid:228)v(cid:228)t yleens(cid:228) varmistamaan, ett(cid:228) j(cid:228)rjestelyyn osallistuvat yritykset eiv(cid:228)t voi poistaa kilpailua kyseisten hy(cid:246)dykkeiden merkitt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) osalta sellaisten so- pimusten avulla, joihin ryhm(cid:228)poikkeusta sovelletaan. (17) Jotta helpotettaisiin sellaisten erikoistumissopimusten te- kemist(cid:228), jotka voivat vaikuttaa osallistuvien yritysten ra- kenteeseen, on tarkoituksenmukaista s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) asetuksen voi- massaoloajaksi 10 vuotta. (18) T(cid:228)m(cid:228) asetus ei rajoita perustamissopimuksen 82 artiklan soveltamista. (19) Yhteis(cid:246)n oikeuden ensisijaisuusperiaatteen mukaisesti mi- k(cid:228)(cid:228)n kansallisen kilpailulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n soveltamiseksi to- teutettu toimenpide ei saisi rajoittaa yhteis(cid:246)n kilpailus(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen yhdenmukaista soveltamista sis(cid:228)markkinoilla eik(cid:228) kyseisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltamiseksi toteutettujen toimenpi- teiden vaikutuksia, mukaan lukien t(cid:228)m(cid:228) asetus, ON ANTANUT T˜M˜N ASETUKSEN: 1 artikla Soveltamisala 1. EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan nojalla julistetaan, ett(cid:228) perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohta ei t(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa s(cid:228)(cid:228)detyin edellytyksin koske seuraavanlaisia kahden tai useamman yrityksen v(cid:228)lisi(cid:228) sopimuksia edellytyk- sist(cid:228), joiden mukaisesti kyseiset yritykset erikoistuvat tuotteiden tuotantoon: a) toisen sopimuspuolen erikoistumista koskevat sopimukset, joiden perusteella yksi sopimuspuoli sitoutuu lopettamaan tiettyjen tuotteiden tuotannon tai pid(cid:228)ttym(cid:228)(cid:228)n niiden tuo- tannosta ja ostamaan kyseiset tuotteet kilpailijalta, joka puo- lestaan sitoutuu tuottamaan ja toimittamaan ne; tai b) vastavuoroiset erikoistumissopimukset, joiden perusteella kaksi tai useampi sopimuspuoli sitoutuu vastavuoroisesti lo- pettamaan tiettyjen eri tuotteiden tuotannon tai pid(cid:228)ttym(cid:228)(cid:228)n niiden tuotannosta ja ostamaan kyseiset tuotteet toisilta so- pimuspuolilta, jotka puolestaan sitoutuvat toimittamaan ne; tai c) yhteist(cid:228) tuotantoa koskevat sopimukset, joiden perusteella kaksi tai useampi sopimuspuoli sitoutuu tuottamaan tiettyj(cid:228) tuotteita yhdess(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) poikkeusta sovelletaan siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kuin kyseiset sopi- mukset (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)erikoistumissopimukset(cid:148)) sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t perus- tamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuu- luvia kilpailunrajoituksia. (16) Jos joissakin erityistapauksissa t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen sovelta- misalaan kuuluvalla sopimuksella on kuitenkin vaikutuk- sia, jotka ovat ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan kanssa, komissio voi peruuttaa ryhm(cid:228)- poikkeuksesta johtuvan edun. (5) EYVL L 336, 29. 12. 1999, s. 21. Edell(cid:228) olevaa 1 kohtaa sovelletaan my(cid:246)s erikoistumisso- 2. pimusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin, jotka eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) erikoistumissopimus- ten p(cid:228)(cid:228)asiallista tarkoitusta, mutta liittyv(cid:228)t suoraan niiden so- veltamiseen ja ovat sen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228), kuten m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksiin, jotka koskevat teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksien luovutta- mista tai k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). C 118/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan koske m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), joilla on sama tarkoitus tai vaikutus kuin 4 artiklan 1 kohdassa luetelluilla kilpailunra- joituksilla. 5 artikla M(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t 2 artikla T(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa seuraavilla k(cid:228)sitteill(cid:228) tarkoitetaan seuraavaa: Erikoistumissopimuksiin liittyv(cid:228)t osto- ja markkinointiso- pimukset 1. (cid:148)osallistuvilla yrityksill(cid:228)(cid:148) Edell(cid:228) 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) poikkeusta sovelletaan my(cid:246)s eri- koistumissopimuksiin liittyviin osto- ja markkinointisopimuk- siin, joissa: a) sopimuspuolina olevia yrityksi(cid:228); a) sopimuspuolet hyv(cid:228)ksyv(cid:228)t 1 artiklan 1 kohdan a(cid:150)c alakoh- dan mukaisissa tapauksissa yksinomaisen osto- ja/tai toimi- tusvelvoitteen; tai b) sopimuspuolet sopivat 1 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisissa tapauksissa yhteisest(cid:228) tai ulkopuolisen osapuolen hoitamasta joko yksinomaisesta tai muunlaisesta jakelusta, edellytt(cid:228)en ettei ulkopuolinen osapuoli ole sopimuspuolten kilpailija merkityksellisill(cid:228) markkinoilla. b) sopimuspuolina oleviin yrityksiin sidossuhteessa olevia yrityksi(cid:228); 2. (cid:148)sidossuhteessa olevilla yrityksill(cid:228)(cid:148) a) yrityksi(cid:228), joissa sopimuspuolella suoraan tai v(cid:228)lillisesti on (cid:151) mahdollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yli puolta (cid:228)(cid:228)nim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), tai 3 artikla Markkinaosuusraja (cid:151) mahdollisuus asettaa enemm(cid:228)n kuin puolet hallinto- neuvoston, hallituksen tai yrityst(cid:228) lain mukaan edus- tavien toimielinten j(cid:228)senist(cid:228), tai Edell(cid:228) 1 ja 2 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) sovelletaan, jos osallistuvien yritysten yhteenlaskettu markkinaosuus merkityksellisill(cid:228) mark- kinoilla ei ylit(cid:228) 20:t(cid:228) prosenttia. 4 artikla Poikkeuksen ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sopimukset 1. Edell(cid:228) 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) poikkeusta ei sovelleta sopi- muksiin, joiden tavoitteena on suoraan tai v(cid:228)lillisesti, yksin(cid:228)(cid:228)n tai sopimuspuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa oleviin muihin tekij(cid:246)ihin yhdistettyin(cid:228): (cid:151) oikeus johtaa yrityksen liiketoimintaa; b) yrityksi(cid:228), joilla on suoraan tai v(cid:228)lillisesti a alakohdassa luetellut oikeudet tai mahdollisuudet sopimuspuolen suh- teen; c) yrityksi(cid:228), joissa b alakohdassa tarkoitetulla yrityksell(cid:228) on suoraan tai v(cid:228)lillisesti a alakohdassa luetellut oikeudet tai mahdollisuudet; a) hintojen vahvistaminen; b) tuotantom(cid:228)(cid:228)rien tai myynnin rajoittaminen; tai d) yrityksi(cid:228), joissa sopimuspuolella ja a(cid:150)c alakohdassa tar- koitetuilla yrityksill(cid:228) yhdess(cid:228) taikka kahdella tai useam- malla viimeksi mainituista yrityksist(cid:228) yhdess(cid:228) on a ala- kohdassa tarkoitetut oikeudet tai mahdollisuudet; c) markkinoiden, asiakkaiden tai hankintal(cid:228)hteiden jakaminen. e) yrityksi(cid:228), joissa a alakohdassa tarkoitetut oikeudet tai mahdollisuudet on yhdess(cid:228): 2. T(cid:228)m(cid:228)n artiklan 1 kohtaa ei sovelleta: a) tuotteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) koskeviin sopimusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisissa tapauksissa eik(cid:228) tuo- tannollisen yhteisyrityksen kapasiteetin ja tuotantom(cid:228)(cid:228)rien asettamiseen 1 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisissa tapauksissa; b) tuotannollisen yhteisyrityksen v(cid:228)litt(cid:246)miin asiakkaisiin sovel- lettavien hintojen vahvistamiseen, edellytt(cid:228)en ett(cid:228) yhteisyri- tys huolehtii my(cid:246)s kyseisten tuotteiden jakelusta siten, ett(cid:228) yhteisyrityksen toteuttama hintojen vahvistaminen on eri toimintojen integroinnin seuraus. (cid:151) sopimuspuolilla tai niihin sidossuhteessa olevilla a(cid:150)d alakohdassa tarkoitetuilla yrityksill(cid:228); tai (cid:151) yhdell(cid:228) tai useammalla sopimuspuolella taikka yhdell(cid:228) tai useammalla niihin sidossuhteessa olevalla a(cid:150)d ala- kohdassa tarkoitetulla yrityksell(cid:228) ja yhdell(cid:228) tai useam- malla ulkopuolisella osapuolella; 3. (cid:148)tuotteella(cid:148) tavaraa ja/tai palvelua, mukaan lukien sek(cid:228) v(cid:228)li- tuotteet ja/tai -palvelut ett(cid:228) lopputuotteet ja/tai -palvelut ja lukuun ottamatta jakelu- ja vuokrauspalveluja; 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/13 4. (cid:148)tuotannolla(cid:148) tavaroiden valmistusta tai palvelujen tarjoa- mista, ja siihen sis(cid:228)ltyy tuotanto alihankinnan kautta; 5. (cid:148)merkityksellisill(cid:228) markkinoilla(cid:148) merkityksellisi(cid:228) tuotemark- kinoita ja merkityksellisi(cid:228) maantieteellisi(cid:228) markkinoita, joille erikoistumissopimuksen kohteena olevat tuotteet kuuluvat; 6. (cid:148)kilpailijalla(cid:148) yrityst(cid:228) joka on todellinen tai mahdollinen kil- pailija merkityksellisill(cid:228) markkinoilla; 7. (cid:148)yksinomaisella toimitusvelvoitteella(cid:148) velvoitetta olla toimit- tamatta kilpailijalle tuotteita, joita erikoistumissopimus kos- kee; 8. (cid:148)yksinomaisella ostovelvoitteella(cid:148) velvoitetta ostaa tuotteita, joita erikoistumissopimus koskee, ainoastaan sopimuspuo- lelta, jonka on toimitettava ne sopimuksen nojalla. 6 artikla Markkinaosuuksien laskeminen 7 artikla Peruuttaminen Komissio voi peruuttaa t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen mukaisen edun ase- tuksen (ETY) N:o 2821/71 7 artiklan mukaisesti, jos se katsoo yksitt(cid:228)isess(cid:228) tapauksessa joko omasta aloitteestaan tai j(cid:228)senval- tion tai sellaisen luonnollisen taikka oikeushenkil(cid:246)n hakemuk- sesta, joka vetoaa oikeutettuun etuun, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen soveltamisalaan kuuluvalla sopimuksella kuitenkin on vaikutuk- sia, jotka ovat ristiriidassa perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen edellytysten kanssa erityisesti, jos: a) sopimuksen seuraukset eiv(cid:228)t ole rationalisoinnin kannalta merkitt(cid:228)vi(cid:228) tai kuluttajat eiv(cid:228)t saa kohtuullista osuutta saa- vutettavasta hy(cid:246)dyst(cid:228); tai b) erikoistumisen kohteena oleviin tuotteisiin ei kohdistu yh- teismarkkinoilla tai niiden merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) osalla tehokasta kil- pailua samanlaisten tuotteiden taholta tai sellaisten tuottei- den taholta, joita kuluttajat pit(cid:228)v(cid:228)t ominaisuuksiltaan, hin- noiltaan ja k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitukseltaan niit(cid:228) vastaavina. Edell(cid:228) 3 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) markkinaosuusrajaa sovellettaessa noudatetaan seuraavia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228): 8 artikla a) markkinaosuus lasketaan markkinoilla toteutuneen myynnin arvon pohjalta; jos myynnin arvosta ei ole saatavissa tietoja, asianomaisen yrityksen markkinaosuuden m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misess(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) arvioita, jotka perustuvat muihin markki- noita koskeviin luotettaviin tietoihin, markkinoilla toteutu- neet myyntim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t mukaan lukien; b) markkinaosuus lasketaan edellist(cid:228) kalenterivuotta koskevien tietojen perusteella; c) markkinaosuutta laskettaessa 5 artiklan 2 kohdan e alakoh- dassa tarkoitettujen yritysten markkinaosuus jaetaan tasan niiden yritysten kesken, joilla on 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa luetellut oikeudet tai mahdollisuudet; d) jos 3 artiklassa tarkoitettu markkinaosuus on alun perin enint(cid:228)(cid:228)n 20 prosenttia mutta my(cid:246)hemmin nousee t(cid:228)m(cid:228)n tason yl(cid:228)puolelle ylitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) kuitenkaan 25:t(cid:228) prosenttia, 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detyn poikkeuksen soveltaminen jatkuu kaksi jolloin 20 per(cid:228)kk(cid:228)ist(cid:228) kalenterivuotta sen vuoden j(cid:228)lkeen, prosentin markkinaosuusraja ensimm(cid:228)isen kerran ylittyi; e) jos 3 artiklassa tarkoitettu markkinaosuus on alun perin enint(cid:228)(cid:228)n 20 prosenttia mutta my(cid:246)hemmin nousee yli 25 prosentin, 1 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detyn poikkeuksen soveltaminen jatkuu kalenterivuoden ajan sen vuoden j(cid:228)lkeen, jolloin 25 prosentin taso ensimm(cid:228)isen kerran ylittyi; f) d ja e alakohdan mukaista etua ei saa yhdist(cid:228)(cid:228) siten, ett(cid:228) kahden kalenterivuoden pituinen jakso ylittyy. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset ja yhdenmukaistetut menettelytavat T(cid:228)m(cid:228) asetus koskee soveltuvin osin yritysten yhteenliittymien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja. 9 artikla Siirtym(cid:228)kausi EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa asetettua kieltoa ei sovelleta 1 p(cid:228)iv(cid:228) tammikuuta 2001 ja 31 p(cid:228)iv(cid:228) jou- lukuuta 2001 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana sopimuksiin, jotka eiv(cid:228)t t(cid:228)yt(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen mukaisia poikkeuksen edellytyksi(cid:228) mutta jotka t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t asetuksen (ETY) N:o 417/85 mukaiset edellytykset ja ovat voimassa 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 2000. 10 artikla Asetuksen voimassaoloaika T(cid:228)m(cid:228) asetus tulee voimaan 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 2001. Sit(cid:228) sovelletaan 31 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n joulukuuta 2010 asti. T(cid:228)m(cid:228) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:228) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. Tehty Brysseliss(cid:228). Komission puolesta. Komission j(cid:228)sen C 118/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 Luonnos: Suuntaviivat 81 artiklan soveltamisesta horisontaaliseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n 1. JOHDANTO 1. 1 TARKOITUS 1. N(cid:228)iss(cid:228) suuntaviivoissa selvitet(cid:228)(cid:228)n periaatteita, joita nouda- tetaan arvioitaessa horisontaalista yhteisty(cid:246)t(cid:228) EY:n perustamis- sopimuksen 81 artiklan nojalla. Yhteisty(cid:246) on luonteeltaan ho- risontaalista, jos sopimus tehd(cid:228)(cid:228)n tai yhdenmukaistetuista me- nettelytavoista sovitaan samalla markkinoiden tasolla toimivien yritysten v(cid:228)lill(cid:228). Useimmiten horisontaalinen yhteisty(cid:246) merkit- see kilpailijoiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228). Se kattaa esimerkiksi sel- laiset alueet kuin tutkimus ja kehitys (T&K), tuotanto, ostot tai markkinoille saattaminen. 2. Yritysten on vastattava globaalistumisen aiheuttamiin kas- vaviin kilpailupaineisiin ja muuttuviin markkinoihin, nopeaan tekniseen kehitykseen ja yleisesti ottaen dynaamistuviin mark- kinoihin. Yhteisty(cid:246)n avulla voidaan jakaa riskit, s(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228) kustan- nuksissa, yhdist(cid:228)(cid:228) taitotietoa ja saada innovaatiot nopeammin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Yhteisty(cid:246) on etenkin pienille ja keskisuurille yrityk- sille t(cid:228)rke(cid:228) keino sopeutua muuttuviin markkinoihin. Horisontaalinen yhteisty(cid:246) voi kuitenkin johtaa kilpailuon- 3. gelmiin. N(cid:228)in k(cid:228)y, jos yhteisty(cid:246)kumppanit sopivat hintojen vahvistamisesta, tuotantom(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) tai markkinoiden jakamisesta tai jos ne voivat yhteisty(cid:246)n avulla yll(cid:228)pit(cid:228)(cid:228), saavuttaa tai kas- vattaa markkinavoimaansa ja sit(cid:228) kautta aiheuttaa kielteisi(cid:228) markkinavaikutuksia hintoihin, tuotantoon, innovaatioihin tai tavaroiden valikoimaan ja laatuun. 4. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) yhteisty(cid:246)st(cid:228) voi seurata taloudel- lista hy(cid:246)ty(cid:228), mutta komission on kuitenkin varmistettava tehok- kaan kilpailun s(cid:228)ilyminen. Perustamissopimuksen 81 artikla tarjoaa oikeudelliset puitteet tasapainoiselle arvioinnille, jossa otetaan huomioon sek(cid:228) kilpailunvastaiset vaikutukset ett(cid:228) ta- loudellinen hy(cid:246)ty. 5. Ennen n(cid:228)it(cid:228) suuntaviivoja horisontaalisen yhteisty(cid:246)n arvi- oimista 81 artiklan nojalla on k(cid:228)sitelty kahdessa tiedonannossa ja kahdessa ryhm(cid:228)poikkeusasetuksessa (1). Tiedonannoissa k(cid:228)si- (1) Yritysten v(cid:228)liseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n liittyvi(cid:228) sopimuksia, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) ja yhdenmukaistettuja menettelytapoja koskeva tiedonanto (EYVL C 75, 29. 7. 1968, s. 3). Komission asetus (ETY) N:o 417/85, annettu 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1984, perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta erikoistumissopimusten ryhmiin, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 151/93. Komission asetus (ETY) N:o 418/85, annettu 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1984, perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tutkimus- ja kehityssopimusten ryhmiin, sellaisena kuin se on muu- tettuna asetuksella (ETY) N:o 151/93 (EYVL L 53, 22. 2. 1985, s. 5; EYVL L 21, 29. 1. 1993, s. 8). Tiedonanto (93/C 43/02) yhteistoiminnallisten yhteisyritysten arvi- oimisesta 85 artiklan nojalla (EYVL C 43, 16. 2. 1993, s. 2). teltiin sallittuja sopimuksia, kuten yhteisyrityksist(cid:228) annetussa tiedonannossa, tai 81 artiklan ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) yhteisty(cid:246)muo- toja, kuten vuonna 1968 annetussa tiedonannossa yhteisty(cid:246)so- pimuksista. Asetuksilla (ETY) N:o 417/85 ja (ETY) N:o 418/85 my(cid:246)nnettiin poikkeus er(cid:228)ille erikoistumis- ja T&K-sopimuksille. 6. Muuttuvat markkinat ovat lis(cid:228)nneet horisontaalisen yh- teisty(cid:246)n muotoja ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Tarvitaan t(cid:228)ydellisemp(cid:228)(cid:228) ja ajan tasalla olevaa opastusta, jotta 81 artiklan soveltaminen t(cid:228)ll(cid:228) alueella olisi selke(cid:228)mp(cid:228)(cid:228) ja avoimempaa. Arvioinnissa on pai- notettava enemm(cid:228)n taloudellisia kriteereit(cid:228), jotta se vastaisi paremmin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanok(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n ja yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuinten oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n viimeaikaista kehityst(cid:228). 7. N(cid:228)iden suuntaviivojen tarkoituksena on tarjota analyytti- set puitteet horisontaalisen yhteisty(cid:246)n yleisimmille muodoille. Puitteet perustuvat p(cid:228)(cid:228)osin kriteereihin, jotka auttavat yhteis- ty(cid:246)sopimuksen taloudellisen yhteyden selvitt(cid:228)misess(cid:228). Osapuol- ten markkinavoiman kaltaiset taloudelliset kriteerit ja markki- narakenteeseen liittyv(cid:228)t muut tekij(cid:228)t ovat keskeinen elementti joka yhteisty(cid:246)st(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)i- arvioitaessa markkinavaikutusta, sesti seuraa, ja siten ne ovat keskeisi(cid:228) my(cid:246)s 81 artiklaan perus- tuvan arvioinnin kannalta. Koska horisontaalisen yhteisty(cid:246)n muotoja ja yhdistelmi(cid:228) on eritt(cid:228)in runsaasti ja niit(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n hyvin erilaisissa markkinatilanteissa, on mahdotonta antaa t(cid:228)s- m(cid:228)llisi(cid:228) vastauksia jokaista mahdollista tilannetta varten. Nyt annettavat taloudellisiin kriteereihin perustuvat analyyttiset puitteet auttavat kuitenkin yrityksi(cid:228) arvioimaan yksitt(cid:228)isen yh- teisty(cid:246)sopimuksen yhteensopivuutta 81 artiklan kanssa. 8. Suuntaviivat korvaavat edell(cid:228) mainitut horisontaalista yh- teisty(cid:246)t(cid:228) koskevat tiedonannot ja kattavat lis(cid:228)ksi monet hori- sontaalisten sopimusten yleisimm(cid:228)t muodot. Lis(cid:228)ksi ne t(cid:228)yden- t(cid:228)v(cid:228)t T&K- ja erikoistumissopimuksia koskevia ryhm(cid:228)poikkeus- asetuksia. 1. 2 SUUNTAVIIVOJEN SOVELTAMISALA Suuntaviivat koskevat sopimuksia tai yhdenmukaistettuja 9. menettelytapoja (2) kahden tai useamman yrityksen v(cid:228)lill(cid:228), jotka (2) J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) k(cid:228)site (cid:148)sopimukset(cid:148) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) aina my(cid:246)s yhdenmukaistetut menettelytavat. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/15 toimivat markkinoiden samalla tasolla tai samoilla tasoilla eli samalla tuotanto- tai jakeluportaalla. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) keskity- t(cid:228)(cid:228)n kilpailijoiden v(cid:228)liseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n. K(cid:228)site (cid:148)kilpailija(cid:148) sis(cid:228)l- t(cid:228)(cid:228) n(cid:228)iss(cid:228) suuntaviivoissa sek(cid:228) todelliset (3) ett(cid:228) mahdolliset (4) kilpailijat. muksilla ja ne voivat my(cid:246)s aiheuttaa samanlaisia kilpailuongel- mia. Kyseisi(cid:228) sopimuksia on siksi arvioitava n(cid:228)iss(cid:228) suuntavii- voissa esitettyjen periaatteiden mukaisesti. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan sulje pois vertikaalisia sopimuksia koskevien suuntaviivojen so- veltamista sopimuksiin sis(cid:228)ltyvien vertikaalisten rajoitusten ar- vioimiseksi (7). 10. N(cid:228)iss(cid:228) suuntaviivoissa ei k(cid:228)sitell(cid:228) kaikkia mahdollisia horisontaalisia sopimuksia. T(cid:228)ss(cid:228) esityksess(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n vain sellaisia yhteisty(cid:246)muotoja, joista mahdollisesti koituu tehok- kuushy(cid:246)tyj(cid:228). T(cid:228)llaisia ovat esimerkiksi tutkimusta ja kehityst(cid:228), tuotantoa, ostoja, markkinoille saattamista, standardointia ja ymp(cid:228)rist(cid:246)asioita koskevat sopimukset. Tietojen vaihtoa tai v(cid:228)- hemmist(cid:246)osakkuuksia ja muita vastaavan tyyppisi(cid:228) horisontaa- lisia sopimuksia kilpailijoiden v(cid:228)lill(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n erikseen. 11. Eri tuotanto- tai jakeluportaalla toimivien yritysten v(cid:228)li- set sopimukset eli vertikaaliset sopimukset eiv(cid:228)t periaatteessa sis(cid:228)lly n(cid:228)ihin suuntaviivoihin, vaan niit(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n vertikaalisia rajoituksia koskevissa suuntaviivoissa (5) ja ryhm(cid:228)poikkeusase- tuksessa (6). Jos vertikaalisia sopimuksia, esimerkiksi jakelusopi- muksia, tehd(cid:228)(cid:228)n kilpailevien yritysten v(cid:228)lill(cid:228), niill(cid:228) voi olla sa- manlaiset vaikutukset markkinoihin kuin horisontaalisilla sopi- (3) Yrityst(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n todellisena kilpailijana, jos se joko toimii samoilla merkityksellisill(cid:228) markkinoilla tai jos se vastauksena hintojen pie- neen mutta pysyv(cid:228)(cid:228)n korotukseen voi sopimuksen puuttuessa vaih- taa tuotantonsa merkityksellisiin tuotteisiin ja markkinoida niit(cid:228) lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n aiheuttamatta merkitt(cid:228)vi(cid:228) lis(cid:228)kustannuksia (tarjontapuolen korvattavuus). Jos yrityksen kuitenkin olisi sopeu- tettava senhetkist(cid:228) aineellista ja aineetonta omaisuuttaan merkitt(cid:228)- v(cid:228)sti, teht(cid:228)v(cid:228) lis(cid:228)investointeja, strategisia p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) tai sille aiheu- tuisi viiv(cid:228)stymisi(cid:228), yrityst(cid:228) ei pidet(cid:228) todellisena vaan mahdollisena kilpailijana (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). Ks. komission tiedonanto merkityksel- listen markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) yhteis(cid:246)n kilpailuoikeuden kan- nalta (EYVL C 372, 9. 12. 1997, 20(cid:150)23 kohta). (4) Yrityst(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n mahdollisena kilpailijana, jos on todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) vastauksena suhteellisten hintojen pieneen mutta pysyv(cid:228)(cid:228)n ko- rotukseen se sopimuksen puuttuessa toteuttaisi tarvittavat lis(cid:228)inves- toinnit tai muut tarvittavat muutokset p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)kseen merkityksellisille markkinoille. Arvioinnin perusteiden on oltava realistisia, pelkk(cid:228) teoreettinen mahdollisuus p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) markkinoille ei riit(cid:228) (ks. komission tiedonanto merkityksellisten markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) yhteis(cid:246)n kilpailuoikeuden kannalta (EYVL C 372, 9. 12. 1997, 24 kohta); ks. my(cid:246)s XIII kilpailupolitiikkaa koskeva komission kertomus, N:o 55; ks. asia Elopak/Metal Box-Odin, EYVL L 209, 1990, s. 15. (5) Vertikaalisia rajoituksia koskevat suuntaviivat. (6) Komission asetus (EY) N:o 2790/1999, annettu 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulu- kuuta 1999, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan so- veltamisesta tiettyihin vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistet- tujen menettelytapojen ryhmiin (EYVL L 336, 29. 12. 1999, s. 21). Sopimukset voivat kattaa yhteisty(cid:246)n eri tasoja, esimer- 12. kiksi tutkimuksen ja kehityksen ja sen tuloksena seuraavan tuotannon. Jolleiv(cid:228)t t(cid:228)llaiset sopimukset kuulu sulautuma-ase- tuksen piiriin, niihin sovelletaan n(cid:228)it(cid:228) suuntaviivoja. Yhteisty(cid:246)n painopiste m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), mit(cid:228) osaa suuntaviivoista sovelletaan ku- hunkin sopimukseen. M(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)ess(cid:228) painopistett(cid:228) otetaan huo- mioon erityisesti kaksi tekij(cid:228)(cid:228): i) yhteisty(cid:246)n l(cid:228)ht(cid:246)kohta ja ii) kuinka pitk(cid:228)lle yhdistett(cid:228)v(cid:228)t toiminnot on integroitu. Yhteis- ty(cid:246)h(cid:246)n, johon sis(cid:228)ltyy sek(cid:228) yhteinen T&K-toiminta ett(cid:228) sen tulosten yhteinen tuotanto, sovelletaan siten tutkimus- ja kehi- tyssopimuksia koskevaa jaksoa, koska yhteinen tuotanto aloite- jos yhteinen T&K-toiminta johtaa tuloksiin. T(cid:228)m(cid:228) taan vain, merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) yhteinen T&K-toiminta on tuotannon kan- nalta ratkaisevaa. T&K-sopimuksia voidaan siten pit(cid:228)(cid:228) yhteis- ty(cid:246)n l(cid:228)ht(cid:246)kohtana. Tilanne on toinen, jos sopimus merkitsee tuotannon integroimista kokonaisuudessaan mutta T&K-toimin- tojen integroimista vain osittain. T(cid:228)llaisessa tapauksessa yhteis- ty(cid:246)n mahdolliset kilpailunvastaiset vaikutukset ja taloudellinen hy(cid:246)ty koskevat p(cid:228)(cid:228)asiassa yhteist(cid:228) tuotantoa, ja sopimusta tar- kastellaan tuotantosopimuksia koskevassa jaksossa m(cid:228)(cid:228)ritelty- jen periaatteiden mukaisesti. Suuntaviivat eiv(cid:228)t koske monimut- kaisempia j(cid:228)rjestelyit(cid:228), kuten strategisia liittoutumia, joissa yh- distell(cid:228)(cid:228)n useita yhteisty(cid:246)aloja ja -v(cid:228)lineit(cid:228). Liittoutuman yksit- t(cid:228)isi(cid:228) yhteisty(cid:246)alueita voidaan arvioida suuntaviivojen vastaavan luvun avulla, mutta monimutkaiset j(cid:228)rjestelyt on lis(cid:228)ksi analy- soitava kokonaisuutena. Koska liittoutumassa voi yhdisty(cid:228) hy- vin erilaisia alueita, yleisohjeiden antaminen t(cid:228)llaista kokonais- arviota varten ei ole mahdollista. Liittoutumia tai muita yhteis- ty(cid:246)muotoja, joissa p(cid:228)(cid:228)asiassa ilmoitetaan yhteisist(cid:228) aikeista, on mahdotonta arvioida kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen nojalla niin kauan kuin niilt(cid:228) puuttuu selke(cid:228) soveltamisala. 13. Suuntaviivoissa annetut kriteerit koskevat yhteisty(cid:246)t(cid:228) sek(cid:228) tavaroiden ett(cid:228) palvelujen alalla (8). Suuntaviivat eiv(cid:228)t kui- tenkaan koske liikenteen tai vakuutusten kaltaisia aloja, joihin (7) Horisontaalisten ja vertikaalisten rajoitusten eroja k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n tar- kemmin ostosopimusten (4 luku) ja markkinoille saattamista koske- vien sopimusten (5 luku) yhteydess(cid:228). (8) K(cid:228)site (cid:148)tuote(cid:148) tai (cid:148)tavara(cid:148) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) my(cid:246)s palvelut. C 118/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 sovelletaan alakohtaisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) (9). Ne eiv(cid:228)t my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n koske sulautuma-asetuksen (10) soveltamisalaan kuuluvia toimenpi- teit(cid:228). 1. 3. PERUSTAMISSOPIMUKSEN 81 ARTIKLAN MUKAISEN ARVI- OINNIN PERUSPERIAATTEET Perustamissopimuksen 81 artiklaa sovelletaan ainoastaan 14. sellaisiin horisontaalisiin sopimuksiin, jotka ovat omiaan vai- kuttamaan j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)liseen kauppaan. N(cid:228)iss(cid:228) suuntavii- voissa ei analysoida sit(cid:228), voiko tietty sopimus vaikuttaa kaup- paan. Seuraavat 81 artiklan soveltamista koskevat periaatteet perustuvat siten oletukseen, ett(cid:228) sopimus vaikuttaa j(cid:228)senvalti- oiden v(cid:228)liseen kauppaan. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) on kuitenkin tut- kittava tapauskohtaisesti. 15. Perustamissopimuksen 81 artiklan mukainen arviointi sellaisena kuin se esitet(cid:228)(cid:228)n suuntaviivoissa ei rajoita 82 artiklan soveltamista. Suuntaviivat eiv(cid:228)t my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n vaikuta ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimen eiv(cid:228)tk(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuo- mioistuimen horisontaalisista sopimuksista mahdollisesti muo- dostamiin kantoihin. (9) Neuvoston asetus N:o 26 (cid:150) maatalous (EYVL 30/993, 1962); Neuvoston asetus (ETY) N:o 1017/68 (cid:150) rautatie-, maantie- ja sis(cid:228)- vesiliikenne (EYVL L 175, 1968, s. 1); Neuvoston asetus (ETY) N:o 4056/86 (cid:150) meriliikenne (EYVL L 378, 1986, s. 4); Neuvoston asetus (ETY) N:o 3975/87 (cid:150) lentoliikenne (EYVL L 374, 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) 1284/91, annettu 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1991 (EYVL L 122, 1991, s. 2) ja neuvoston asetuksella (ETY) 2410/92, annettu 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1992 (EYVL L 240, 1992, s. 18); Neuvoston asetus (ETY) N:o 3976/87, annettu 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulu- kuuta 1987 (EYVL 1987 L 374, s. 9) (lentoliikenne) sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella 2411/92, annettu 23 p(cid:228)i- v(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1992 (EYVL 1992 L 240, s. 19); Komission asetus (ETY) N:o 1617/93, annettu 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)- kuuta 1993 (EYVL 1993 L 155, s. 18) (ryhm(cid:228)poikkeus, joka koskee aikataulujen yhteist(cid:228) suunnittelua ja yhteensovittamista, yhteisen lentoliikenteen harjoittamista, neuvotteluja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisen lentoliiken- teen matkustaja- ja rahtimaksuista sek(cid:228) l(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisaikojen jakamista lentoasemilla), sellaisena kuin se on muutettuna komis- sion asetuksella 1523/96, annettu 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 (EYVL 1996 L 190, s. 11), ja komission asetuksella 1083/99, an- nettu 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 (EYVL 1999 L 131, s. 27); Neuvoston asetus (ETY) 479/92 (cid:150) (EYVL L 55, 1992, s. 3); Komission asetus (EY) 870/95, annettu 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1995 (EYVL 1995 L 89, s. 7) linjaliikennett(cid:228) harjoittavien varusta- moiden sopimuksia koskeva ryhm(cid:228)poikkeus; Neuvoston asetus (ETY) N:o 1534/91, annettu 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) touko- kuuta 1991 (EYVL 1991 L 143, s. 1) (vakuutusala); Komission asetus (ETY) N:o 3932/92 vakuutusalan sopimuksia koskeva ryhm(cid:228)poikkeus (cid:150) (EYVL L 398, 1992, s. 7). linjaliikennett(cid:228) harjoittavat varustamot (10) Neuvoston asetus (ETY) N:o 4064/89 (EYVL L 395, 30. 12. 1989; oikaisu: EYVL L 257, 21. 9. 1990), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston ase- tuksen (ETY) N:o 4064/89 muuttamisesta 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1310/97 (EYVL L 180, 9. 7. 1997; oikaisu: EYVL L 40, 13. 2. 1997, s. 17). 1. 3. 1 81 artiklan 1 kohta Perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa sovelletaan 16. horisontaalisiin yhteisty(cid:246)sopimuksiin, joiden tarkoituksena on est(cid:228)(cid:228), rajoittaa tai v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)(cid:228) kilpailua tai joista seuraa, ett(cid:228) kil- pailu estyy, rajoittuu tai v(cid:228)(cid:228)ristyy (11). On olemassa kuitenkin joitain tapauksia, 17. joissa yhteis- ty(cid:246)n luonne jo sin(cid:228)ns(cid:228) viittaa 81 artiklan 1 kohdan sovelletta- vuuteen. T(cid:228)m(cid:228) koskee ensi sijassa sopimuksia, joiden tarkoituk- sena on kilpailun rajoittaminen hintojen vahvistamisen, tuotan- tom(cid:228)(cid:228)rien rajoittamisen taikka markkinoiden, asiakkaiden tai hankintal(cid:228)hteiden jakamisen avulla. T(cid:228)llaisilla rajoituksilla ole- tetaan olevan kielteisi(cid:228) vaikutuksia markkinoihin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ei ole tarpeellista analysoida niiden todellisia vaikutuksia markkinoihin. 18. Horisontaalisten sopimusten tarkoituksena ei useimmi- ten kuitenkaan ole kilpailun rajoittaminen. Siksi sopimuksen vaikutusten analysoiminen on tarpeen. Ei kuitenkaan riit(cid:228), ett(cid:228) sopimuksen todetaan t(cid:228)ss(cid:228) analyysissa v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)n sopi- muspuolten v(cid:228)list(cid:228) kilpailua. Sen on lis(cid:228)ksi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti vai- kutettava kilpailuun markkinoilla niin paljon, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n voi- daan olettaa vaikuttavan kielteisesti hintoihin, tuotantom(cid:228)(cid:228)riin, innovaatiotoimintaan taikka tavaroiden tai palvelujen valikoi- maan tai laatuun. 19. Se, voiko sopimus aiheuttaa t(cid:228)llaisia kielteisi(cid:228) markkina- vaikutuksia, riippuu taloudellisesta yhteydest(cid:228). T(cid:228)h(cid:228)n vaikuttaa sek(cid:228) sopimuksen luonne ett(cid:228) sopimuspuolten yhteinen mark- kinavoima, joka yhdess(cid:228) muiden rakenteellisten tekij(cid:246)iden kanssa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)n mahdollisuudet v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kokonaiskil- pailua n(cid:228)in merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Sopimuksen luonne 20. Sopimuksen luonne sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) sellaiset tekij(cid:228)t kuin yhteis- ty(cid:246)n alue ja tarkoitus, osapuolten v(cid:228)linen kilpailusuhde ja nii- den toimintojen yhdist(cid:228)misaste. N(cid:228)m(cid:228) tekij(cid:228)t osoittavat, kuinka todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228) on, ett(cid:228) osapuolet sovittavat k(cid:228)ytt(cid:228)ytymisens(cid:228) markkinoilla yhteen. Tietyt sopimustyypit, kuten useimmat T&K-sopimukset 21. tai yhteisty(cid:246) standardien laatimiseksi tai ymp(cid:228)rist(cid:246)olojen pa- rantamiseksi, sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t harvemmin hintoja tai tuotantom(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) koskevia rajoituksia. Jos t(cid:228)llaisilla sopimuksilla on kielteisi(cid:228) vai- kutuksia, ne kohdistuvat todenn(cid:228)k(cid:246)isesti innovaatiotoimintaan tuotevalikoimaan. Niist(cid:228) voi my(cid:246)s seurata markkinoiden tai sulkemiseen liittyvi(cid:228) ongelmia. (11) Kilpailunrajoituksiin sis(cid:228)ltyy j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) my(cid:246)s kilpailun est(cid:228)minen ja v(cid:228)(cid:228)ristyminen. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/17 22. Muun tyyppinen yhteisty(cid:246), kuten tuotantoa tai ostoja koskevat sopimukset, johtaa yleens(cid:228) jossain m(cid:228)(cid:228)rin yhteisiin (kokonais)kustannuksiin. Jos kustannusten yhteisyys on merkit- t(cid:228)v(cid:228)(cid:228), osapuolten on helpompi yhteensovittaa hintansa ja tuo- tantonsa. Yhteiset kustannukset voivat nousta merkitt(cid:228)viksi vain tietyin edellytyksin. Ensinn(cid:228)kin huomattavan osan koko- naiskustannuksista on muodostuttava toiminnasta, jonka alalla yhteisty(cid:246)t(cid:228) harjoitetaan, esimerkiksi tuotannosta ja ostoista. Toinen edellytys on, ett(cid:228) osapuolet yhdist(cid:228)v(cid:228)t toimintansa yh- teisty(cid:246)n alueella varsin pitk(cid:228)lle. N(cid:228)in on esimerkiksi silloin, kun t(cid:228)rke(cid:228) v(cid:228)lituote tai merkitt(cid:228)v(cid:228) osa lopputuotteen tuotannosta valmistetaan tai ostetaan yhdess(cid:228). 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sopimukset 23. Er(cid:228)(cid:228)t sopimusryhm(cid:228)t ovat luonteeltaan sellaisia, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t kuulu 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. T(cid:228)llaiset sopimukset koskevat tavallisesti yhteisty(cid:246)t(cid:228), johon ei liity osa- puolten kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymisen yhteensovittamista markkinoilla, esimerkiksi: (cid:151) muiden kuin kilpailevien yritysten v(cid:228)linen yhteisty(cid:246), (cid:151) yhteisty(cid:246) sellaisten kilpailevien yritysten v(cid:228)lill(cid:228), jotka eiv(cid:228)t yksin(cid:228)(cid:228)n pystyisi hoitamaan yhteisty(cid:246)n piiriin kuuluvaa hanketta tai toimintaa, (cid:151) yhteisty(cid:246), joka koskee kaukana markkinointivaiheesta ole- vaa toimintaa. T(cid:228)llaiset yhteisty(cid:246)muodot kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan sovel- tamisalaan vain poikkeustapauksissa, eli jos niihin osallistuu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) markkina-asemassa olevia yrityksi(cid:228) tai jos ne to- denn(cid:228)k(cid:246)isesti aiheuttavat kolmansille osapuolille markkinoiden sulkemiseen liittyvi(cid:228) ongelmia. Sopimukset, jotka l(cid:228)hes aina kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan sovel- tamisalaan Er(cid:228)it(cid:228) sopimuksia voidaan pit(cid:228)(cid:228) l(cid:228)ht(cid:246)kohtaisesti 81 ar- 24. tiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvina. T(cid:228)llaisia ovat yh- teisty(cid:246)sopimukset, joiden tarkoituksena on kilpailun rajoittami- nen hintojen vahvistamisen, tuotannon rajoittamisen taikka markkinoiden tai asiakkaiden jakamisen avulla. T(cid:228)llaisia rajoi- tuksia pidet(cid:228)(cid:228)n kaikkein haitallisimpina, koska niiss(cid:228) vaikute- taan suoraan kilpailumekanismin lopputulokseen. Hintojen vahvistamisesta ja tuotantom(cid:228)(cid:228)rien rajoittamisesta seuraa v(cid:228)lit- t(cid:246)m(cid:228)sti se, ett(cid:228) asiakkaat joko maksavat korkeampia hintoja tai eiv(cid:228)t saa haluamiansa m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228). Markkinoiden tai asiakkaiden jakaminen v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) asiakkaiden valintamahdollisuuksia ja joh- taa siten my(cid:246)s korkeampiin hintoihin tai pienempiin tuotanto- m(cid:228)(cid:228)riin. N(cid:228)in ollen voidaan olettaa, ett(cid:228) n(cid:228)ill(cid:228) rajoituksilla on kielteisi(cid:228) vaikutuksia markkinoihin. Siten ne ovat l(cid:228)hes aina kiellettyj(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan p(cid:228)de silloin, kun kyseinen sopimus- 25. ehto on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n sellaisen sopimuksen toteutumiselle, joka ei muutoin rajoita kilpailua tai jolle voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeus muilta osin. Esimerkkin(cid:228) voidaan mainita tuotannollinen yh- teisyritys, joka vastaa my(cid:246)s yhteisyrityksen tuotteiden markki- noille saattamisesta. T(cid:228)llaisen yhteisyrityksen toiminnan kan- nalta on olennaista, ett(cid:228) sopimuspuolet tekev(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset tuo- tantom(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) ja hinnoista yhdess(cid:228). T(cid:228)llaisessa tapauksessa se, ett(cid:228) sopimuksessa on hintoja tai tuotantom(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) koskevia eh- toja, ei automaattisesti merkitse sit(cid:228), ett(cid:228) sopimus kuuluu 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Hintoja ja tuotantom(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) koskevia sopimusehtoja on arvioitava yhdess(cid:228) muiden yhteisy- rityksen aiheuttamien markkinavaikutusten kanssa. Arvioin- nissa noudatetaan j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitettyj(cid:228) 81 artiklan 1 kohdan sovellettavuutta koskevia puitteita. Sopimukset, alaan jotka voivat kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamis- Sopimuksia, 26. jotka eiv(cid:228)t kuulu edell(cid:228) mainittuihin ryh- miin, on tutkittava tarkemmin sen selvitt(cid:228)miseksi, kuuluvatko ne 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. T(cid:228)ss(cid:228) analyysissa on otettava huomioon markkinoihin liittyv(cid:228)t kriteerit, kuten osa- puolten markkina-asema, ja muut rakenteelliset tekij(cid:228)t. Markkinavoima ja markkinarakenne 27. Analyysin l(cid:228)ht(cid:246)kohta on osapuolten asema markkinoilla, joihin yhteisty(cid:246) vaikuttaa. Asemasta riippuu, auttaako yhteisty(cid:246) osapuolia pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n markkinavoiman ennallaan, saavuttamaan sen tai kasvattamaan sit(cid:228), eli voiko sill(cid:228) olla kielteisi(cid:228) vaikutuk- sia markkinoilla hintojen, tuotantom(cid:228)(cid:228)rien taikka tavaroiden tai palvelujen valikoiman tai laadun osalta. Analyysia varten mer- kitykselliset markkinat on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)en markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) annetussa komission tiedonannossa esitettyj(cid:228) menetelmi(cid:228) (12). N(cid:228)iss(cid:228) suuntaviivoissa annetaan lis(cid:228)opastusta hankinta- teknologiamarkkinoiden kaltaisia erityismarkki- tai noita varten. Jos osapuolten yhteinen markkina-asema on heikko (13), 28. yhteisty(cid:246)ll(cid:228) ei todenn(cid:228)k(cid:246)isesti ole rajoittavaa vaikutusta eik(cid:228) asiaa tarvitse analysoida t(cid:228)m(cid:228)n pitemm(cid:228)lle. Koska yhteisty(cid:246)- muotoja on monia ja niiden vaikutukset ovat eri markkinati- lanteissa erilaiset, on mahdotonta antaa yleist(cid:228) markkinaosuus- rajaa, jonka yl(cid:228)puolella markkinavoiman voidaan olettaa riitt(cid:228)- v(cid:228)n aiheuttamaan rajoittavia vaikutuksia. 29. Yhteenlasketun markkinaosuuden lis(cid:228)ksi on otettava huomioon osapuolten erilliset markkinaosuudet. Suuren yh- teenlasketun markkinaosuuden ei yleens(cid:228) voida katsoa merkit- sev(cid:228)n kilpailua rajoittavaa vaikutusta markkinoilla, jos toisen osapuolen markkinaosuudet ovat merkityksett(cid:246)m(cid:228)n pieni(cid:228). (12) Ks. komission tiedonanto merkityksellisten markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritel- m(cid:228)st(cid:228) yhteis(cid:246)n kilpailuoikeuden kannalta (EYVL C 372, 9. 12. 1997, s. 5). (13) M(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)ess(cid:228) osapuolten markkinaosuutta tietyill(cid:228) markkinoilla huomioon on otettava osapuoliin yhteydess(cid:228) olevat yritykset (tut- kimusta ja kehityst(cid:228) koskevan ryhm(cid:228)poikkeusasetusluonnoksen 4 artiklan 1 kohta). C 118/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 Jos yhdistetty markkina-asema on vahva ja markkinao- 30. suuksien kasvu merkitt(cid:228)v(cid:228), arvioitaessa yhteisty(cid:246)n vaikutusta kilpailuun markkinoilla huomioon on mahdollisesti otettava my(cid:246)s markkinoiden keskittyneisyys eli kilpailijoiden asema ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228). Mittarina voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Herfindahl-Hirshman -indek- si(cid:228) (HHI), jossa lasketaan yhteen kaikkien kilpailijoiden erillisten markkinaosuuksien neli(cid:246)t (14): jos HHI on alle 1 000, markki- jos se on 1 000(cid:150)1 800, noiden keskittyneisyys on alhainen, keskittymisaste on kohtuullinen, ja 1 800:n yl(cid:228)puolella se on korkea. 31. Osapuolten markkina-asemasta ja markkinoiden keskit- tymisasteesta riippuen huomioon on mahdollisesti otettava my(cid:246)s muita tekij(cid:246)it(cid:228) kuten markkinaosuuksien pysyvyys ajan kuluessa, markkinoille p(cid:228)(cid:228)syn esteet ja markkinoille tulon to- denn(cid:228)k(cid:246)isyys, ostajien/tavarantoimittajien tasapainottava voima tai tuotteiden ominaisuudet (esimerkiksi homogeenisuus, kyp- syys). Jos vaikutus kilpailuun innovaatioiden alalla on todenn(cid:228)- k(cid:246)inen eik(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) voida arvioida riitt(cid:228)v(cid:228)sti nykyisten markkinoi- den perusteella, vaikutuksen arvioimiseksi voidaan joutua otta- maan huomioon erityisi(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228) (ks. 3 luku, T&K-sopimuk- set). 1. 3. 2 81 artiklan 3 kohta 32. Perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamis- alaan kuuluville sopimuksille voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeus, jos 81 artiklan 3 kohdan edellytykset t(cid:228)yttyv(cid:228)t. N(cid:228)in on, jos sopimus merkiksi voivat tarjota tavaroita tai palveluita, joiden hinta on alhaisempi tai laatu parempi, taikka saada innovaatiot nopeam- min markkinoille. Tehokkuus puolestaan perustuu useimmiten erilaisten taitojen tai resurssien yhdist(cid:228)miseen. Sopimuspuolten on osoitettava, ett(cid:228) yhteisty(cid:246) todenn(cid:228)k(cid:246)isesti lis(cid:228)(cid:228) tehokkuutta eik(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ole mahdollista v(cid:228)hemm(cid:228)n rajoittavin keinoin (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). V(cid:228)itteet tehokkuudesta on todistettava. Oletukset tai yleisluonteiset v(cid:228)itteet kustannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) eiv(cid:228)t riit(cid:228). 34. Komissio ei ota huomioon kustannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228), jotka pe- rustuvat tuotannon v(cid:228)hent(cid:228)miseen, markkinoiden jakamiseen tai pelkk(cid:228)(cid:228)n markkinavoiman k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Kuluttajien saama hy(cid:246)ty 35. Taloudellinen hy(cid:246)ty ei saa p(cid:228)(cid:228)ty(cid:228) pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n sopimus- puolille, vaan kuluttajien on saatava siit(cid:228) osansa. Yleens(cid:228) hy(cid:246)- dyn siirt(cid:228)minen kuluttajille riippuu kilpailun tehokkuudesta merkityksellisill(cid:228) markkinoilla. Kilpailun aiheuttama paine var- mistaa yleens(cid:228) sen, ett(cid:228) kustannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) siirtyy kuluttajille halvempina hintoina tai ett(cid:228) yrityksill(cid:228) on kannustin tuoda uusia tuotteita markkinoille mahdollisimman pian. Jos markki- jonka vuoksi sopimus- noilla pidet(cid:228)(cid:228)n yll(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kilpailua, puolilla on todellisia kilpailupaineita, kilpailumekanismi varmis- taa siten yleens(cid:228) sen, ett(cid:228) kuluttajat saavat osansa taloudellisesta hy(cid:246)dyst(cid:228). (cid:151) tehostaa tuotantoa tai tuotteiden jakelua taikka edist(cid:228)(cid:228) tek- nist(cid:228) tai taloudellista kehityst(cid:228) ja j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) kuluttajille kohtuul- lisen osuuden n(cid:228)in saatavasta hy(cid:246)dyst(cid:228), V(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys (cid:151) ei aseta rajoituksia, jotka eiv(cid:228)t ole v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) mainittu- jen tavoitteiden toteuttamiseksi, (cid:151) ei anna mahdollisuutta poistaa kilpailua merkitt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) osalta kysymyksess(cid:228) olevia tuotteita. 36. Kilpailun rajoittamisen on oltava v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) taloudel- lisen hy(cid:246)dyn saavuttamiseksi. Jos sama hy(cid:246)ty voidaan saavuttaa v(cid:228)hemm(cid:228)n rajoittavin keinoin, v(cid:228)itetty(cid:228) hy(cid:246)ty(cid:228) ei voida k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kilpailun rajoittamisen perusteena. Yksitt(cid:228)isten rajoitusten v(cid:228)lt- t(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys riippuu markkinaolosuhteista ja sopimuksen kes- tosta. Esimerkiksi yksinoikeuteen perustuvat sopimukset voivat est(cid:228)(cid:228) sopimuspuolia turvautumasta vapaamatkustajuuteen ja ne saattavat siten olla hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vi(cid:228). Tietyiss(cid:228) tilanteissa ne eiv(cid:228)t kuitenkaan ole v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) ja voivat korostaa rajoittavaa vaikutusta. Taloudellinen hy(cid:246)ty 33. Ensimm(cid:228)isen edellytyksen mukaan sopimuksen on pa- rannettava tavaroiden tuotantoa tai jakelua tai edistett(cid:228)v(cid:228) tek- nist(cid:228) tai taloudellista kehityst(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) hy(cid:246)tyvaikutukset liittyv(cid:228)t staattiseen tai dynaamiseen tehokkuuteen, joten niit(cid:228) voidaan kutsua (cid:148)taloudelliseksi hy(cid:246)dyksi(cid:148). Taloudellinen hy(cid:246)ty voi ylitt(cid:228)(cid:228) kilpailua rajoittavat vaikutukset. Yhteisty(cid:246)n avulla yritykset esi- (14) Jos markkinoilla on nelj(cid:228) yrityst(cid:228), joiden markkinaosuudet ovat 30 %, 25 %, 25 % ja 20 %, ennen yhteisty(cid:246)t(cid:228) HHI on 2 550 (900 + 625 + 625 + 400). Jos kaksi ensimm(cid:228)ist(cid:228) markkinajohtajaa aloittavat yhteisty(cid:246)n, HHI nousee 4 050:een (3 025 + 625 + 400). Yhteisty(cid:246)n aiheuttama HHI on ratkaiseva arvioitaessa yhteisty(cid:246)n mahdollisia kilpailuvaikutuksia. Kilpailua ei poisteta 37. Keskeinen osa 81 artiklan 3 kohdan mukaista arviointia on se, onko kilpailun poistaminen todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228) vai ei. T(cid:228)t(cid:228) voidaan tutkia arvioimalla markkinavoimaa ja markkinaraken- teita 81 artiklan 1 kohdan nojalla. Ainoa ero on se, ett(cid:228) 81 artiklan 3 kohta sallii suuremman markkinavoiman edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) saavutettavat tehokkuushy(cid:246)dyt ovat merkitt(cid:228)vi(cid:228) ja ylitt(cid:228)v(cid:228)t kilpailunvastaiset vaikutukset. Ehdoton raja on tehokkaan kil- pailun h(cid:228)vi(cid:228)minen. Edes huomattavat tehokkuushy(cid:246)dyt eiv(cid:228)t oikeuta tehokkaan kilpailun poistamiseen, koska se merkitsisi, ett(cid:228) osapuolilla k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) olisi tai ne todenn(cid:228)k(cid:246)isesti saisivat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n markkina-aseman. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/19 Tutkimusta ja kehityst(cid:228) sek(cid:228) erikoistumista koskevat ryhm(cid:228)- poikkeusasetukset 38. Joidenkin sopimusten ryhmien voidaan tietyin edellytyk- sin katsoa t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n 81 artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyt edellytyk- set. T(cid:228)m(cid:228) koskee erityisesti T&K- ja tuotantosopimuksia, joissa toisiaan t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) taitoja ja omaisuutta yhdist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) voidaan saavuttaa huomattavaa tehokkuutta. N(cid:228)ill(cid:228) suuntaviivoilla on tarkoitus t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) tutkimusta ja kehityst(cid:228) sek(cid:228) erikoistumista koskevia tarkistettuja ryhm(cid:228)poikkeusasetuksia, jotka korvaavat asetuksen N:o 417/85 ja asetuksen N:o 418/85. Ryhm(cid:228)poikke- usasetuksilla my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n poikkeus yleisimmille sopimusmuo- doille tuotannon/erikoistumisen alueella 20 prosentin ja T&K:n alueella 25 prosentin markkinaosuuteen asti edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) sopimukset eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) vakavimpia kilpailunrajoituksia (ns. (cid:148)mustat lausekkeet(cid:148)), joista johtuu, ettei ryhm(cid:228)poikkeusta voi soveltaa. Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) muodostavat 42. dynaamisen ja heterogeenisen kokonaisuuden, johon kohdistuu monia haasteita kuten kasvavat vaatimukset suurten yritysten taholta, joiden alihankkijoina ne usein toimivat. Lis(cid:228)ksi toimia- joilla T&K-toiminta on intensiivist(cid:228), nopeasti kasvavat loilla, pk-yritykset (joita usein kutsutaan nimell(cid:228) (cid:148)start-up compa- nies(cid:148)) pyrkiv(cid:228)t markkinajohtajiksi nopeasti kehittyvill(cid:228) markki- nasegmenteill(cid:228). Vastatakseen haasteisiin ja pysy(cid:228)kseen kilpailu- kykyisin(cid:228) pk-yritysten on innovoitava jatkuvasti. On todenn(cid:228)- k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) T&K-yhteisty(cid:246)n kautta pk-yritysten T&K-toiminta lis(cid:228)(cid:228)ntyy ja ne pystyv(cid:228)t kilpailemaan tehokkaammin suurem- pien markkinatoimijoiden kanssa. 43. Tietyiss(cid:228) tilanteissa T&K-sopimukset voivat kuitenkin johtaa kilpailuongelmiin kuten hintoja, tuotantoa, innovointia tai tuotteiden valikoimaa tai laatua rajoittaviin vaikutuksiin. 1. 4 YHTEISTY(cid:214)MUOTOJA K˜SITTELEVIEN LUKUJEN RAKENNE 39. Suuntaviivat on jaettu lukuihin sopimustyyppien mu- kaan. Jokainen luku on j(cid:228)sennelty edell(cid:228) 1. 3 kohdassa esitetty- jen analyyttisten puitteiden mukaisesti. Tarvittaessa annetaan opastusta merkityksellisten markkinoiden m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi (esimerkiksi T&K:n alueella tai ostomarkkinoiden osalta). 2. TUTKIMUSTA JA KEHITYST˜ KOSKEVAT SOPIMUKSET 2. 1 M˜˜RITELM˜ 40. Tutkimus- ja kehityssopimukset (T&K-sopimukset) voivat olla muodoltaan ja laajuudeltaan erilaisia. Ne vaihtelevat T&K-toiminnan osittaisesta ulkoistamisesta nykyisen teknolo- gian yhteiseen kehitt(cid:228)miseen tai kokonaan uusien tuotteiden tutkimukseen, kehitykseen ja markkinointiin. Sopimukset voi- vat olla muodoltaan yhteisty(cid:246)sopimuksia tai ne voivat koskea yhteisess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa olevaa yhti(cid:246)t(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) luku koskee kaikkia T&K-sopimusten muotoja, joissa yhteisty(cid:246)n painopiste on T&K-toiminnassa mukaan lukien T&K-sopimuksiin liittyv(cid:228)t sopimukset, jotka koskevat T&K:n tulosten tuotantoa tai kau- pallista hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228) (15). 2. 2 MERKITYKSELLISET MARKKINAT Innovointi voi 44. Kun m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n merkityksellisi(cid:228) markkinoita T&K-sopi- muksen vaikutusten arvioimiseksi, on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) tunnistaa ne tuotteet, teknologia tai T&K-toimet, jotka rajoittavat sopimus- puolten kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymist(cid:228). johtaa tuottee- seen (tai teknologiaan), joka kilpailee markkinoilla olemassa olevan tuotteen (tai teknologian) kanssa. T(cid:228)m(cid:228) on tilanne, kun T&K-toiminnan tarkoituksena ovat pienet parannukset tai muutokset, kuten joidenkin tuotteiden uudet mallit. T(cid:228)llaisessa tapauksessa mahdolliset vaikutukset kohdistuvat nykyisten tuot- teiden markkinoihin. Toinen (cid:228)(cid:228)rip(cid:228)(cid:228) ovat tapaukset, joissa in- joka luo novaatiotoiminta johtaa t(cid:228)ysin uuteen tuotteeseen, omat markkinansa (esimerkiksi uusi rokote parantumattomaan tautiin). T(cid:228)llaisessa tapauksessa nykyisill(cid:228) markkinoilla on mer- kityst(cid:228) vain, jos ne liittyv(cid:228)t jotenkin kyseiseen innovaatioon. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi yhteisty(cid:246)n vaikutukset on arvioitava mik(cid:228)li mah- dollista. Useimmat tapaukset sijoittuvat kuitenkin n(cid:228)iden (cid:228)(cid:228)ri- p(cid:228)iden v(cid:228)liin, eli innovatiivinen toiminta voi johtaa tuotteisiin (tai teknologiaan), jotka ajan my(cid:246)t(cid:228) korvaavat nykyiset tuotteet (esimerkiksi CD:t ovat korvanneet LP:t). Tapausten huolellinen tutkiminen voi edellytt(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) nykyisten markkinoiden analy- soimista ett(cid:228) sen arvioimista, mik(cid:228) vaikutus sopimuksella on innovointiin. 41. Yhteisty(cid:246) tutkimuksen ja kehityksen alueella voi v(cid:228)hen- t(cid:228)(cid:228) kaksinkertaisia, turhia kustannuksia, johtaa hedelm(cid:228)lliseen ideoiden ja kokemusten vaihtoon, ja teknologia voivat kehitty(cid:228) tavallista nopeammin. Yleisesti ot- taen yhteisty(cid:246) tutkimuksen ja kehityksen alueella lis(cid:228)(cid:228) T&K-toi- mintaa yleens(cid:228). ja sit(cid:228) kautta tuotteet Nykyiset markkinat a) Tuotemarkkinat 45. Kun yhteisty(cid:246) koskee tutkimusta ja kehityst(cid:228) tuotteiden parantamiseksi tai jalostamiseksi, yhteisty(cid:246)n kannalta merkityk- selliset markkinat muodostuvat kyseisten tuotteiden ja niiden l(cid:228)heisten korvikkeiden markkinoista (16). (15) Lukuun ottamatta sulautumia ja yhteisyrityksi(cid:228), jotka kuuluvat su- (16) Markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) ks. komission tiedonanto merkityksel- lautuma-asetuksen soveltamisalaan. listen markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228). C 118/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 Jos T&K-toiminnan tarkoituksena on muuttaa tuotetta 46. merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla tai jopa luoda nykyiset tuotteet korvaava uusi tuote, vanhan tuotteen korvaaminen voi olla osittaista tai pitk(cid:228)aikaista. Siten vanhat ja mahdolliset uudet tuotteet eiv(cid:228)t todenn(cid:228)k(cid:246)isesti kuulu samoille merkityksellisille markkinoille. Nykyisten tuotteiden markkinoihin voi kuitenkin kohdistua vai- kutus, jos T&K-toiminnan yhdist(cid:228)minen todenn(cid:228)k(cid:246)isesti johtaa osapuolten toiminnan yhteensovittamiseen kyseisten tuotteiden toimittajina. Markkinavoiman k(cid:228)ytt(cid:246) nykyisill(cid:228) markkinoilla edellytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin, ett(cid:228) osapuolilla on yhdess(cid:228) vahva asema sek(cid:228) senhetkisill(cid:228) tuotemarkkinoilla ett(cid:228) T&K-toiminnan alalla. uutta tuotetta tai teknologiaa, joka mahdollisesti ennen pitk(cid:228)(cid:228) korvaa nykyisen tuotteen tai teknologian tai jota kehitet(cid:228)(cid:228)n uutta k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitusta varten. T(cid:228)llaisessa tapauksessa yhteisty(cid:246) ei korvaa nykyist(cid:228) tuotetta vaan luo t(cid:228)ysin uuden kysynn(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228)nkaltaisessa tilanteessa kilpailuun innovoinnin alueella kohdistuvat vaikutukset ovat t(cid:228)rkeit(cid:228), mutta niit(cid:228) ei aina pys- tyt(cid:228) arvioimaan riitt(cid:228)v(cid:228)sti analysoimalla todellista tai mahdol- lista kilpailua nykyisill(cid:228) tuote-/teknologiamarkkinoilla. T(cid:228)m(cid:228)n osalta voidaan erottaa kaksi mahdollista tilannetta riippuen in- novoinnin luonteesta kyseisell(cid:228) toimialalla. ett(cid:228) sek(cid:228) komponenttimarkkinoilla Jos T&K-toiminta koskee lopputuotteen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) kompo- 47. lopputuotteen nenttia, markkinoilla on merkityst(cid:228) arvioinnin kannalta. Jos esimerkiksi autonvalmistajat tekev(cid:228)t T&K-yhteisty(cid:246)t(cid:228) kehitt(cid:228)(cid:228)kseen uuden moottorin, kyseinen yhteisty(cid:246) voi vaikuttaa my(cid:246)s automarkki- noihin. Toisaalta jos T&K-toiminnan kohteena oleva kompo- nentti on teknisesti tai taloudellisesti keskeinen osa lopputuot- teita ja jos T&K-sopimuksen osapuolet ovat lopputuotteiden alalla t(cid:228)rkeimm(cid:228)t kilpailijat, ainoastaan lopputuotteiden mark- kinat ovat arvioinnin kannalta merkityksellisi(cid:228). b) Teknologiamarkkinat 48. T&K-yhteisty(cid:246) voi koskea tuotteiden lis(cid:228)ksi my(cid:246)s tekno- logiaa. Jos teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksia markkinoidaan tuotteesta erill(cid:228)(cid:228)n, on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) my(cid:246)s merkitykselliset teknologiamark- kinat. Teknologiamarkkinat muodostuvat lisensoiduista teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksista ja niiden l(cid:228)heisist(cid:228) korvikkeista eli muusta teknologiasta, jota asiakkaat voisivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) korvaavana tekno- logiana vastaavin kustannuksin. Teknologiamarkkinat m(cid:228)(cid:228)ritel- l(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:228)en samoja menetelmi(cid:228) kuin tuotemarkkinoita m(cid:228)(cid:228)- ritelt(cid:228)ess(cid:228) (17). Osapuolten asema nykyisen teknologian markki- noilla on merkityksellinen arviointitekij(cid:228), kun T&K-yhteisty(cid:246) koskee merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) parannusta senhetkiseen teknologiaan tai uutta teknologiaa, joka todenn(cid:228)k(cid:246)isesti korvaa sen. T(cid:228)ss(cid:228) ta- pauksessa sovelletaan samoja periaatteita kuin edell(cid:228) nykyisten tuotemarkkinoiden kohdalla. Kilpailu innovaatiotoiminnassa (T&K-toiminta) 49. Voi olla, ett(cid:228) T&K-yhteisty(cid:246) ei vaikuta kilpailuun nykyi- sill(cid:228) markkinoilla tai vaikuttaa sen lis(cid:228)ksi kilpailuun innovaa- tiotoiminnan alueella. N(cid:228)in on asianlaita, jos yhteisty(cid:246) koskee (17) Ks. komission tiedonanto markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) ja esimer- (EYVL L 332, sulautuma-asia M 269, Shell/Montecatini kiksi 22. 12. 1994, s. 48(cid:150)70). 50. Ensimm(cid:228)inen mahdollinen tilanne toteutuu esimerkiksi farmasian alalla, jolla innovaatiotoiminta rakentuu siten, ett(cid:228) jo hyvin varhaisessa vaiheessa voidaan erottaa kyseiseen tutkimuk- seen ja kehitykseen erikoistuneet T&K-keskukset ((cid:148)R&D poles(cid:148)). T&K-keskuksilla tarkoitetaan t(cid:228)ss(cid:228) T&K-toimintaa tietyn uuden tuotteen tai teknologian luomiseksi sek(cid:228) kyseisen T&K-toimin- nan korvikkeita eli tutkimusta ja kehityst(cid:228), jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n kehit- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n korvike yhteisty(cid:246)n avulla kehitetylle tuotteelle tai tek- nologialle ja jolla on vastaavat resurssit ja samanlainen aika- taulu. T(cid:228)ll(cid:246)in analyysi voidaan tehd(cid:228), jos sopimuksenteon j(cid:228)l- keen on j(cid:228)ljell(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) T&K-keskuksia. Markkina-analyy- sin l(cid:228)ht(cid:246)kohta on osapuolten T&K-toiminta. Uskottavasti kilpai- levat T&K-keskukset on m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228). Arvioitaessa kesken(cid:228)(cid:228)n kilpailevien keskusten uskottavuutta on otettava huomioon seu- raavat tekij(cid:228)t: mahdollisen muun T&K-toiminnan luonne, laa- juus ja koko, sen k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat taloudelliset ja inhimilliset resurssit, taitotieto/patentit tai muu erityinen omaisuus, aika- taulu ja mahdollisuudet tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen. T&K-keskus ei ole uskottava kilpailija, jos sit(cid:228) ei voida pit(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)n(cid:228) korvik- keena osapuolten T&K-toiminnalle esimerkiksi resurssien tai aikataulun kannalta tarkasteltuna. Toinen mahdollinen tilanne on, ett(cid:228) innovaatio alalla ei 51. ole niin pitk(cid:228)lle j(cid:228)sentynytt(cid:228), ett(cid:228) voitaisiin nimet(cid:228) T&K-keskuk- set. Jos n(cid:228)in on, komissio ei poikkeustapauksia lukuun otta- matta yrit(cid:228) arvioida tietyn T&K-toiminnan vaikutusta innovoin- tiin vaan rajoittuu arvioinnissaan T&K-yhteisty(cid:246)h(cid:246)n liittyviin tuote- ja/tai teknologiamarkkinoihin. 2. 3 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 1 KOHDAN NOJALLA 2. 3. 1 Sopimuksen luonne 2. 3. 1. 1 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sopimukset 52. Useimmat T&K-sopimukset eiv(cid:228)t kuulu 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. T(cid:228)llaisia ovat ensinn(cid:228)kin sopimukset, jotka koskevat T&K-yhteisty(cid:246)t(cid:228) suhteellisen teoreettisessa vai- heessa kaukana mahdollisten tulosten markkinointivaiheesta. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/21 Jos T&K-yhteisty(cid:246)t(cid:228) harjoittavat yritykset eiv(cid:228)t kilpaile 53. kesken(cid:228)(cid:228)n, kilpailu ei periaatteessa my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n rajoitu (18). Osa- puolten v(cid:228)list(cid:228) kilpailusuhdetta on tarkasteltava vaikutusalaan kuuluvien nykyisten markkinoiden ja/tai innovoinnin pohjalta. Jos osapuolet eiv(cid:228)t pysty hoitamaan tarvittavaa T&K-toimintaa yksin(cid:228)(cid:228)n, ei ole olemassa kilpailua, jota voitaisiin rajoittaa. T(cid:228)m(cid:228) koskee esimerkiksi yrityksi(cid:228), jotka pyrkiv(cid:228)t yhdist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n osaamistaan, teknologiaansa ja muita resurssejaan. Mahdollista kilpailua on arvioitava realistiselta pohjalta. Osapuolia ei esi- merkiksi voida pit(cid:228)(cid:228) mahdollisina kilpailijoina vain siit(cid:228) syyst(cid:228), ett(cid:228) yhteisty(cid:246) mahdollistaa niille T&K-toiminnan harjoittami- sen. Ratkaisevaa on, onko osapuolella yksin(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)h(cid:228)n tarvitta- vat keinot kuten varallisuus, taitotieto ja muut resurssit. tai yliopistojen tutkimuslaitokset 54. Kun kyseess(cid:228) on aiemmin yrityksen sis(cid:228)ll(cid:228) harjoitetun T&K-toiminnan ulkoistaminen, siit(cid:228) huolehtivat yleens(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n tai erikoistuneet yritykset muut akateemiset laitokset, jotka eiv(cid:228)t pyri hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tu- loksia. T(cid:228)llaisiin sopimuksiin sis(cid:228)ltyy tavallisesti taitotiedon siir- toa koskeva lauseke ja/tai mahdollisten tulosten yksinomainen toimitusvelvoite. Koska yhteisty(cid:246)t(cid:228) harjoittavat osapuolet siten t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t toisiaan, 81 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta. T&K-yhteisty(cid:246), johon ei sis(cid:228)lly mahdollisten tulosten yh- 55. teist(cid:228) hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228) lisensoinnin, tuotannon ja/tai markkinoille saattamisen avulla, kuuluu vain harvoin 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. T(cid:228)llaiset (cid:148)puhtaat(cid:148) T&K-sopimukset voivat ai- heuttaa ongelmia ainoastaan silloin, kun tehokas kilpailu inno- voinnin osalta v(cid:228)henee merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. 2. 3. 1. 2 Sopimukset, jotka l(cid:228)hes aina kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan Yhteisty(cid:246), jonka tarkoituksena ei todellisuudessa ole 56. T&K vaan kartelli eli kielletty hintojen vahvistaminen, tuotan- non rajoittaminen tai markkinoiden jakaminen, kuuluu 81 ar- tiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Jos T&K-sopimukseen kuiten- kin sis(cid:228)ltyy mahdollisten tulosten yhteinen markkinointi, sopi- mus ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) rajoita kilpailua. 2. 3. 1. 3 Sopimukset, jotka voivat kuulua 81 artiklan 1 koh- dan soveltamisalaan 57. T&K-sopimukset, joita teht(cid:228)ess(cid:228) ei ole selv(cid:228)(cid:228), rajoittuuko kilpailu, voivat kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamis- alaan (19), jolloin ne on analysoitava taloudellisessa yhteydes- (18) T&K-yhteisty(cid:246)ll(cid:228) muiden kuin kilpailevien yritysten v(cid:228)lill(cid:228) voi kui- tenkin olla 81 artiklan 1 kohdan mukaisia markkinoiden sulkemis- vaikutuksia, jos siihen liittyy yksinoikeus tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen ja jos sit(cid:228) harjoittavat sellaiset yritykset, joista yksi on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) markkina-asemassa keskeisen teknologian alalla. (19) Neuvoston asetuksen N:o 17 4 artiklan 2 kohdan 3 alakohdan nojalla sopimuksista, joiden ainoana tarkoituksena on tutkimus ja kehitys, ei tarvitse mutta niist(cid:228) voidaan ilmoittaa komissiolle. s(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) koskee T&K-yhteisty(cid:246)t(cid:228), joka aloitetaan suhteellisen l(cid:228)hell(cid:228) markkinointivaihetta ja jota harjoittavat yritykset kilpai- levat kesken(cid:228)(cid:228)n joko nykyisen tuotteen/teknologian markki- noilla tai innovaatiomarkkinoilla. 2. 3. 2 Markkinavoima ja markkinarakenne 58. T&K-yhteisty(cid:246) voi aiheuttaa kielteisi(cid:228) markkinavaikutuk- sia kolmella tavalla. Se voi ensinn(cid:228)kin rajoittaa innovaatiotoi- mintaa, toiseksi se voi johtaa osapuolten k(cid:228)ytt(cid:228)ytymisen yh- teensovittamiseen nykyisill(cid:228) markkinoilla ja kolmanneksi se voi aiheuttaa markkinoiden sulkemisongelmia mahdollisten tu- losten hy(cid:246)dynt(cid:228)misvaiheessa. T(cid:228)llaisten kielteisten vaikutusten syntyminen edellytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin yleens(cid:228), ett(cid:228) yhteisty(cid:246)n osa- puolilla on merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) markkinavoimaa nykyisill(cid:228) markkinoilla ja/tai kilpailu innovoinnin alalla v(cid:228)henee merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. Ilman markkinavoimaa osapuolilla ei ole syyt(cid:228) yhteensovittaa k(cid:228)ytt(cid:228)y- tymist(cid:228)(cid:228)n nykyisill(cid:228) markkinoilla taikka v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) tai hidastaa innovointia. Markkinoiden sulkemisongelma edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) ai- nakin yhdell(cid:228) yhteisty(cid:246)n osapuolella on merkitt(cid:228)v(cid:228) markkina- voima keskeisen teknologian alalla ja tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)minen perustuu yksinoikeuteen. Ryhm(cid:228)poikkeus 59. Vakavimpia kilpailunrajoituksia lukuun ottamatta voi- daan olettaa, ett(cid:228) T&K-yhteisty(cid:246)st(cid:228) seuraa taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228). Siksi tuntuu kohtuulliselta my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llaisille kilpailua rajoitta- ville sopimuksille ryhm(cid:228)poikkeus tiettyyn, enint(cid:228)(cid:228)n rajallista markkinavoimaa merkitsev(cid:228)(cid:228)n markkinaosuuteen asti. T(cid:228)m(cid:228)n ryhm(cid:228)poikkeusasetuksessa my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n vuoksi jotka eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) poikkeus eri tyyppisille T&K-sopimuksille, kaikista vakavimpia kilpailunrajoituksia (ks. 5 artikla), ja jos osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus vaikutusalaan kuu- luvilla nykyisill(cid:228) markkinoilla ei ole yli 25 prosenttia. tarkistetussa Ryhm(cid:228)poikkeuksen ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t T&K-sopimukset Sopimukset, 60. jotka j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t osapuolten vahvan markkina- aseman vuoksi ryhm(cid:228)poikkeuksen ulkopuolelle, eiv(cid:228)t v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:228) rajoita kilpailua. Mit(cid:228) vahvempi osapuolten yhdistetty asema markkinoilla on ja/tai mit(cid:228) enemm(cid:228)n innovointia kos- kevaa kilpailua rajoitetaan, sit(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isemp(cid:228)(cid:228) 81 artiklan 1 kohdan soveltaminen kuitenkin on, joten tarkempi analyysi on tarpeen. 61. Jos T&K on suunnattu nykyisten tuotteiden / nykyisen teknologian parantamiseen tai jalostamiseen, mahdolliset vaiku- tukset kohdistuvat kyseisten tuotteiden / teknologioiden merki- tyksellisiin markkinoihin. Hintoihin, tuotantoon ja/tai innovaa- tiotoimintaan kohdistuvat vaikutukset markkinoilla ovat kuiten- C 118/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 kin todenn(cid:228)k(cid:246)isi(cid:228) ainoastaan, jos osapuolilla on yhdess(cid:228) vahva asema, markkinoille p(cid:228)(cid:228)sy on vaikeaa ja muuta innovaatiotoi- mintaa on v(cid:228)h(cid:228)n. Jos T&K lis(cid:228)ksi koskee vain suhteellisen pient(cid:228) lopputuotteen osaa, kilpailuun lopputuotteiden markki- noilla kohdistuvat vaikutukset ovat hyvin pienet tai olematto- mat. Yleisesti ottaen on erotettava toisistaan puhtaat T&K-sopi- mukset ja laajempi yhteisty(cid:246), johon sis(cid:228)ltyy tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)- minen useassa vaiheessa (eli lisensointi, tuotanto, markkinointi). Kuten edell(cid:228) todettiin, puhtaat T&K-sopimukset kuuluvat vain harvoin 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. T(cid:228)m(cid:228) koskee erityisesti T&K-toimintaa, jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)h(cid:228)isiin parannuksiin nykyisiss(cid:228) tuotteissa tai nykyisess(cid:228) teknologiassa. Jos T&K-yh- teisty(cid:246)h(cid:246)n t(cid:228)llaisessa tapauksessa sis(cid:228)ltyy tulosten yhteinen hy(cid:246)dynt(cid:228)minen vain lisensoinnin kautta, markkinoiden sulke- misen kaltaiset rajoittavat vaikutukset ovat ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)isi(cid:228). Jos yhteisty(cid:246)h(cid:246)n kuitenkin sis(cid:228)ltyy my(cid:246)s hiukan parannettujen tuotteiden/teknologioiden yhteinen tuotanto ja/tai markki- nointi, sit(cid:228) on tutkittava tarkemmin. Kielteiset vaikutukset hin- toihin ja tuotantoon nykyisill(cid:228) markkinoilla ovat todenn(cid:228)k(cid:246)i- sempi(cid:228), jos mukana on vahvoja kilpailijoita. Yhteisty(cid:246)sopimus voi lis(cid:228)ksi muistuttaa enemm(cid:228)nkin tuotantosopimusta, jos yh- teisty(cid:246)n painopiste ei todellisuudessa olekaan T&K-toiminta 62. Jos T&K:n tavoitteena on t(cid:228)ysin uusi tuote (tai teknolo- gia), joka luo omat uudet markkinansa, vaikutukset hintoihin ja tuotantoon nykyisill(cid:228) markkinoilla ovat suhteellisen ep(cid:228)toden- n(cid:228)k(cid:246)isi(cid:228). Analyysissa on keskitytt(cid:228)v(cid:228) mahdollisiin innovointia koskeviin rajoituksiin, esimerkiksi mahdollisten tulevien tuottei- den tai tulevan teknologian laatuun ja valikoimaan taikka in- novaatiovauhtiin. Rajoittavia vaikutuksia voi esiinty(cid:228), jos kaksi tai useampi kyseisen uuden tuotteen kehitt(cid:228)miseen osallistu- vista yrityksist(cid:228) alkaa harjoittaa yhteisty(cid:246)t(cid:228) vaiheessa, jossa mo- lemmat ovat jo melko l(cid:228)hell(cid:228) tuotteen saattamista markkinoille. T(cid:228)llaisessa tapauksessa my(cid:246)s puhdas T&K-sopimus voi rajoittaa innovointia. Yleens(cid:228) kokonaan uusia tuotteita koskeva T&K-yh- teisty(cid:246) kuitenkin edist(cid:228)(cid:228) kilpailua. T(cid:228)m(cid:228) periaate ei muutu merkitt(cid:228)v(cid:228)sti, vaikka yhteisty(cid:246)h(cid:246)n sis(cid:228)ltyisi tulosten yhteinen hy(cid:246)dynt(cid:228)minen, jopa markkinointi. Tulosten yhteisell(cid:228) hy(cid:246)dyn- jos t(cid:228)misell(cid:228) on t(cid:228)llaisessa tilanteessa merkityst(cid:228) ainoastaan, asiaan liittyy muiden yritysten sulkeminen keskeisen teknolo- gian ulkopuolelle. T(cid:228)llaisia ongelmia ei kuitenkaan synny, jos osapuolet my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)t lisenssej(cid:228) my(cid:246)s ulkopuolisille. ja ne ovat lis(cid:228)ksi vahvassa asemassa T&K:n alalla. maansa) Samanlainen vaikutus voi synty(cid:228), jos merkitt(cid:228)v(cid:228) toimija nykyi- sill(cid:228) markkinoilla tekee yhteisty(cid:246)t(cid:228) paljon pienemm(cid:228)n yrityksen tai jopa mahdollisen kilpailijan kanssa, joka on juuri tuomassa joka voi horjuttaa markkinoille uuden tuotteen/teknologian, vakiintuneen toimijan asemaa. 64. Sopimukset voivat j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) ryhm(cid:228)poikkeuksen ulkopuolelle my(cid:246)s osapuolten markkinavoimasta riippumatta. T(cid:228)m(cid:228) koskee esimerkiksi sopimuksia, jotka rajoittavat osapuolen mahdolli- suuksia hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)n tuloksia, koska kyseiset sopimuk- set eiv(cid:228)t edist(cid:228) teknist(cid:228) ja taloudellista kehityst(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tek- nisen tiedon jakamista osapuolten kesken (20). Ryhm(cid:228)poikkeus- asetus sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) erillisen poikkeuksen t(cid:228)h(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n sellaisia akateemisia laitoksia ja tutkimuslaitoksia varten, jotka eiv(cid:228)t osallistu tutkimuksen ja kehityksen tulosten teolliseen hy(cid:246)dyn- t(cid:228)miseen (21). On kuitenkin muistettava, ett(cid:228) vaikka yksinomai- sia k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuksia sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t sopimukset kuuluisivat 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, ne voivat t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) poikkeuksen saa- miselle 81 artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyt edellytykset, erityisesti jos yksinoikeudet ovat markkinoiden, riskien sek(cid:228) T&K:n tulos- ten hy(cid:246)dynt(cid:228)misen edellytt(cid:228)mien investointien suuruuden vuoksi taloudellisesti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). 2. 4 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 3 KOHDAN NOJALLA 2. 4. 1 Taloudellinen hy(cid:246)ty 65. Riippumatta siit(cid:228), sis(cid:228)ltyyk(cid:246) niihin tulosten yhteinen hy(cid:246)dynt(cid:228)minen, useimmilla T&K-sopimuksilla saavutetaan kus- tannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen sek(cid:228) ideoiden ja kokemusten vaihdon kautta syntyv(cid:228)(cid:228) taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228). Siten T&K-sopimukset johtavat parempiin tai uusiin tuotteisiin ja nopeammin kehittyv(cid:228)(cid:228)n tek- nologiaan kuin mik(cid:228) olisi mahdollista ilman niit(cid:228). Voidaan olettaa, ett(cid:228) osa t(cid:228)st(cid:228) hy(cid:246)dyst(cid:228) perustuu T&K-yhteisty(cid:246)h(cid:246)n. Siten ryhm(cid:228)poikkeus on perusteltu. Jos yhteisty(cid:246) synnytt(cid:228)(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) markkinavoimaa tai lis(cid:228)(cid:228) sit(cid:228), osapuolten on osoi- tettava T&K-toiminnasta syntyv(cid:228) huomattava hy(cid:246)ty, kuten uu- sien tuotteiden tai uuden teknologian nopeampi tulo markki- noille tai muu tehokkuusetu. Useimmat T&K-sopimukset ovat jossain kahden edell(cid:228) 63. kuvatun tilanteen v(cid:228)liss(cid:228). Siten niill(cid:228) voi olla vaikutusta sek(cid:228) innovointiin ett(cid:228) nykyisiin markkinoihin. T(cid:228)st(cid:228) seuraa, ett(cid:228) sek(cid:228) nykyisill(cid:228) markkinoilla ett(cid:228) innovointiin kohdistuvilla vaikutuk- silla voi olla merkityst(cid:228) arvioitaessa osapuolten yhteenlaskettuja asemia, keskittymisastetta, toimijoiden/innovoijien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ja markkinoille tulon edellytyksi(cid:228). Joissain tapauksissa hintaan tai tuotantoon nykyisill(cid:228) markkinoilla voi kohdistua rajoittavia vaikutuksia ja kehitysvauhdin hidastumisella voi olla kielteinen vaikutus innovointiin. Jos esimerkiksi merkitt(cid:228)v(cid:228)t kilpailijat tek- nologiamarkkinoilla harjoittavat yhteisty(cid:246)t(cid:228) kehitt(cid:228)(cid:228)kseen uutta teknologiaa, joka jonain p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) mahdollisesti korvaa nykyiset tuotteet, t(cid:228)ll(cid:228) yhteisty(cid:246)ll(cid:228) on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti rajoittava vaikutus, jos osapuolilla on merkitt(cid:228)v(cid:228) markkinavoima nykyisill(cid:228) mark- kinoilla (mink(cid:228) vuoksi niill(cid:228) on kannustin hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) ase- 2. 4. 2 V(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys jos se T&K-sopimukselle ei voida my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeusta, 66. sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) rajoituksia, jotka eiv(cid:228)t ole edell(cid:228) mainitun hy(cid:246)dyn kan- nalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). Ryhm(cid:228)poikkeuksen 5 artiklassa luetellut yksitt(cid:228)iset lausekkeet tekev(cid:228)t useimmissa tapauksissa poikkeuk- sen saamisen mahdottomaksi my(cid:246)s tapauskohtaisen arvioinnin j(cid:228)lkeen. Siten niiden esiintyminen viittaa yleens(cid:228) siihen, ett(cid:228) rajoitukset eiv(cid:228)t ole yhteisty(cid:246)n kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). (20) Ks. ryhm(cid:228)poikkeusasetusluonnoksen 2 artiklan 2 kohta. (21) Ks. ryhm(cid:228)poikkeusasetusluonnoksen 2 artiklan 2 kohta. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/23 2. 4. 3 Kilpailua ei poisteta Poikkeus ei ole mahdollinen, 67. jos osapuolille annetaan mahdollisuus poistaa kilpailu merkitt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) osalta kyseisi(cid:228) tuot- teita (tai teknologiaa). Siten nykyisill(cid:228) markkinoilla ja innovaa- tiotoiminnan alalla ei saa muodostua m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa eik(cid:228) t(cid:228)llainen saa kasvaa. Innovaatiotoiminnassa t(cid:228)llaisesta on kyse, jos sopimus esimerkiksi yhdist(cid:228)(cid:228) ainoat kaksi T&K-keskusta Arviointiajankohta ja poikkeuksen kesto T&K-sopimukset, 68. jotka ulottuvat uusien tuotteiden tai uuden teknologian yhteiseen tuotantoon ja markkinoille saatta- miseen, edellytt(cid:228)v(cid:228)t erityist(cid:228) tarkkuutta arviointiajankohdan suhteen. 69. T&K-yhteisty(cid:246)n aloitusvaiheessa sen menetyksest(cid:228) ei ole tietoa kuten ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n osapuolten tulevasta markkina-ase- masta tai tulevien tuote- tai teknologiamarkkinoiden kehityksen kaltaisista tekij(cid:246)ist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi arviointi yhteisty(cid:246)n muo- toutumisvaiheessa rajoittuu senhetkisiin tuote- tai teknologia- markkinoihin ja/tai innovaatiomarkkinoihin sellaisina, kuin ne on kuvailtu t(cid:228)ss(cid:228) luvussa. Jos kilpailu ei arvioinnin mukaan todenn(cid:228)k(cid:246)isesti h(cid:228)vi(cid:228), T&K-sopimukselle voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeus. Poikkeus kattaa tavallisesti T&K-vaiheen, mutta tulos- ten yhteisen tuotannon ja markkinoinnin tapauksessa se kattaa my(cid:246)s mahdollisen lanseerauksen ja markkinoille tuonnin edel- lytt(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ajan. Lis(cid:228)aika perustuu siihen, ett(cid:228) yritykset, jotka ensimm(cid:228)isin(cid:228) tuovat markkinoille uuden tuotteen/teknologian, saavat alkuvaiheessa hyvin usein eritt(cid:228)in suuret markkinaosuu- det ja onnistunutta tutkimusta ja kehityst(cid:228) suojellaan usein my(cid:246)s teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksilla. T(cid:228)llaista edell(cid:228)k(cid:228)vij(cid:228)n saamaa vahvaa markkina-asemaa ei yleens(cid:228) voida tulkita kilpailun pois- tamiseksi. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi (etuk(cid:228)teen) my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) ryhm(cid:228)poik- keus kattaa T&K-sopimukset viel(cid:228) viisi vuotta T&K-vaiheen j(cid:228)l- keen siit(cid:228) riippumatta, saavatko osapuolet kyseisen(cid:228) aikana uu- silla tuotteillaan tai uudella teknologiallaan suuren markkinao- suuden. T(cid:228)m(cid:228) koskee my(cid:246)s ryhm(cid:228)poikkeuksen ulkopuolelle sopimus j(cid:228)(cid:228)vien sopimusten tapauskohtaista arviointia, muuten t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) 81 artiklan 3 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyt edellytykset. T(cid:228)m(cid:228) ei sulje pois mahdollisuutta, ett(cid:228) viitt(cid:228) vuotta pitempikin ajanjakso voi t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) 81 artiklan 3 kohdan kriteerit, jos sen voidaan osoittaa olevan v(cid:228)himm(cid:228)isaika riitt(cid:228)v(cid:228)n tuoton saa- miseksi sijoitetulle p(cid:228)(cid:228)omalle. jos 70. Jos T&K-yhteisty(cid:246)t(cid:228) arvioidaan uudelleen kyseisen ajan- jakson j(cid:228)lkeen, esimerkiksi kantelun vuoksi, arvioinnin on pe- rustuttava (senhetkiseen) markkinatilanteeseen. Ryhm(cid:228)poikke- jos osapuolten markkina- uksen voimassaolo jatkuu edelleen, osuus (sill(cid:228) hetkell(cid:228)) merkityksellisill(cid:228) markkinoilla ei ylit(cid:228) 25:t(cid:228) prosenttia. Samalla tavoin 81 artiklan 3 kohtaa sovelletaan edelleen T&K-sopimuksiin, jotka j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t ryhm(cid:228)poikkeuksen ul- kopuolelle, edellytt(cid:228)en ett(cid:228) poikkeukselle asetetut edellytykset t(cid:228)yttyv(cid:228)t. 2. 5 ESIMERKKEJ˜ 71. Esimerkki 1 T i l a n n e : Elektronisten komponenttien Euroopan markkinoilla on kaksi suurta yrityst(cid:228): A (30 %) ja B (30 %). Molemmat ovat tehneet suuria T&K-investointeja pienoiskomponenttien kehitt(cid:228)- miseksi ja ovat valmistaneet alustavia prototyyppej(cid:228). Yritykset yhteis- p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t yrityksen saattaakseen tutkimuksen ja kehityksen loppuun ja valmistaakseen komponentteja, jotka myyd(cid:228)(cid:228)n takaisin emoyh- ti(cid:246)ille, jotka huolehtivat tuotteiden saattamisesta markkinoille itsen(cid:228)isesti. Loppuosa markkinoista koostuu pienist(cid:228) yrityksist(cid:228), joilla ei ole riitt(cid:228)vi(cid:228) resursseja tarvittavia investointeja varten. yhdist(cid:228)(cid:228) T&K-toimintansa perustamalla tarvittavaan valmistustekniikkaan on vain yksi A n a l y y s i : Vaikka pienoiskomponentit todenn(cid:228)k(cid:246)isesti kilpai- levat nykyisten komponenttien kanssa joissain sovelluksissa, k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ne kuitenkin merkitsev(cid:228)t uutta teknologiaa. Ana- lyysissa onkin otettava huomioon n(cid:228)ille tulevaisuuden markki- noille t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228) tutkimustoiminta. Jos yhteisyritys jatkaa toimin- tie, taansa, vaikka vaikuttaa todenn(cid:228)k(cid:246)iselt(cid:228), ett(cid:228) sek(cid:228) A ett(cid:228) B voisivat p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) markkinoille my(cid:246)s yksin(cid:228)(cid:228)n erillisine tuotteineen. Vaikka sopimuksesta voi olla siin(cid:228) mieless(cid:228) hy(cid:246)ty(cid:228), ett(cid:228) uusi teknolo- gia kehittyy nopeammin, se kuitenkin v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) vaihtoehtoja ja johtaa osapuolten yhteisiin kustannuksiin. Huomioon on lis(cid:228)ksi otettava osapuolten mahdollisuus hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) vahvaa asemaansa nykyisill(cid:228) markkinoilla. Koska osapuolet eiv(cid:228)t kohtaa kilpailua T&K-tasolla, niiden motivaatio soveltaa uutta teknologiaa nope- asti voi laskea selke(cid:228)sti. Vaikka osa n(cid:228)ist(cid:228) ongelmista voidaan poistaa vaatimalla osapuolia lisensoimaan pienoiskomponent- tien valmistuksen keskeinen taitotieto ulkopuolisille kohtuullisin ehdoin, kaikkia ongelmia ei ehk(cid:228) voida poistaa eik(cid:228) poikkeuk- sen kaikkia edellytyksi(cid:228) t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228). 72. Esimerkki 2 jolla ei ole omaa markki- T i l a n n e : Pieni tutkimusyhti(cid:246) A, nointiorganisaatiota, on l(cid:246)yt(cid:228)nyt l(cid:228)(cid:228)keaineen, ja patentoinut joka perustuu uuteen teknologiaan, joka merkitsee vallankumo- usta tietyn taudin hoidossa. Yhti(cid:246) A tekee T&K-sopimuksen suuren l(cid:228)(cid:228)ketehdas B:n kanssa, joka on t(cid:228)h(cid:228)n asti valmistanut kyseisen taudin hoidossa tarvittavat l(cid:228)(cid:228)kkeet. B:ll(cid:228) ei ole vastaa- vaa T&K-ohjelmaa T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n valmisteen mark- kinoilla B:ll(cid:228) on noin 75 %:n markkinaosuus kaikissa EU- maissa, mutta sen patenttien voimassaolo p(cid:228)(cid:228)ttyy viiden vuo- den kuluessa. Kaksi muuta tutkimuskeskusta on p(cid:228)(cid:228)ssyt samaan kehitysvaiheeseen k(cid:228)ytt(cid:228)en samaa uutta perusteknologiaa. B tarjoaa huomattavan rahoituksen ja taitotiedon tuotekehityst(cid:228) varten ja huolehtii tuotteen p(cid:228)(cid:228)syst(cid:228) markkinoille. B saa uuden C 118/24 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 tuotteen yksinomaista valmistusta ja jakelua varten lisenssin, joka on voimassa yht(cid:228) kauan kuin patentti. Osapuolten arvel- laan saavan uuden tuotteen yhdess(cid:228) markkinoille 5(cid:150)7 vuodessa. A n a l y y s i : Tuote kuuluu todenn(cid:228)k(cid:246)isesti uusille merkityksel- lisille markkinoille. Osapuolet tuovat yhteisty(cid:246)h(cid:246)n toisiaan t(cid:228)y- dent(cid:228)vi(cid:228) resursseja ja taitoja, ja todenn(cid:228)k(cid:246)isyys tuotteen saa- misesta markkinoille kasvaa huomattavasti. Vaikka B:ll(cid:228) toden- n(cid:228)k(cid:246)isesti on runsaasti markkinavoimaa nykyisill(cid:228) markkinoilla, t(cid:228)m(cid:228) markkinavoima v(cid:228)henee l(cid:228)hiaikoina ja muiden tutkimus- keskusten olemassaolon vuoksi osapuolilla tuskin on halua v(cid:228)- hent(cid:228)(cid:228) T&K-toimintaansa Oikeus hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) tuotetta patentin voimassaoloajan on tarpeen, jotta B ryhtyisi tarvittaviin suuriin investointeihin, eik(cid:228) A:lla puolestaan ole omia markkinointire- sursseja. Siten sopimus ei todenn(cid:228)k(cid:246)isesti rajoita kilpailua. 73. Esimerkki 3 T i l a n n e : Kaksi ajoneuvojen osia valmistavaa insin(cid:246)(cid:246)ritoimis- toa p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) perustaa yhteisyrityksen yhdist(cid:228)(cid:228)kseen T&K-toimin- tansa tietyn komponentin tuotannon ja suorituskyvyn paranta- miseksi. Ne yhdist(cid:228)v(cid:228)t lis(cid:228)ksi teknologian lisensointia koskevan liiketoimintansa, mutta jatkavat itsen(cid:228)ist(cid:228) valmistusta. Yritysten markkinaosuudet OEM-tuotteiden markkinoilla Euroopassa ovat 15 % ja 20 %. Niiden lis(cid:228)ksi markkinoilla toimii kaksi muuta vahvaa kilpailijaa ja suurilla ajoneuvovalmistajilla on lis(cid:228)ksi useita sis(cid:228)isi(cid:228) tutkimusohjelmiaan. Kyseisten tuotteiden valmistamiseen tarvittavan teknologian maailmanlaajuisilla li- senssimarkkinoilla osapuolten markkinaosuudet ovat 20 % ja 25 % saatuina tuloina mitattuna. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi komponentin valmistamiseksi on olemassa kaksi muuta merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tekniik- kaa. Komponentin elinkaari on yleens(cid:228) kahdesta kolmeen vuotta. Jokaisen viiden viimeisen vuoden aikana joku suurista yrityksist(cid:228) on tuonut markkinoille uuden tai parannetun ver- sion tuotteesta. A n a l y y s i : Koska kummankaan yrityksen T&K-toiminta ei t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ysin uuteen tuotteeseen, on tarkasteltava nykyisen komponentin markkinoita ja sen valmistamiseen tarvittavan teknologian lisenssimarkkinoita. Vaikka osapuolten nykyisiss(cid:228) T&K-ohjelmissa ei juurikaan ole p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksi(cid:228), yhteisty(cid:246)n ansiosta kaksinkertainen toiminta v(cid:228)henee ja siten osapuolet voivat sijoittaa enemm(cid:228)n tutkimukseen ja kehitykseen kuin yksin(cid:228)(cid:228)n. Markkinoilla on useita muita tekniikoita, eik(cid:228) osa- puolten yhteinen markkina-asema OEM-markkinoilla riit(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan. Vaikka osapuolten osuus teknologiamarkki- noilla, 45 %, on l(cid:228)hell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) markkina-asemaa, markki- noilla on kilpailevaa teknologiaa ja ajoneuvovalmistajat, jotka eiv(cid:228)t t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) lisensoi teknologiaansa, ovat nekin mahdol- lisia tulijoita kyseisille markkinoille. Kaikki t(cid:228)m(cid:228) rajoittaa osa- puolten mahdollisuuksia nostaa hintaa. Yhteisyritykselle toden- n(cid:228)k(cid:246)isesti my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n poikkeuslupa. 3. TUOTANTOSOPIMUKSET (MUKAAN LUKIEN ERIKOISTU- MISSOPIMUKSET) 3. 1 M˜˜RITELM˜ 74. Tuotantosopimukset vaihtelevat muodoltaan ja laajuudel- taan. Tuotantoyhteisty(cid:246) voi olla muodoltaan yhteisyritys (22) eli yhteisess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa oleva yritys, jolla on yksi tai useam- pia tuotantolaitoksia, tai se voidaan toteuttaa erikoistumis- tai alihankintasopimusten kautta, joissa yksi sopimuspuoli sitoutuu valmistamaan tietty(cid:228) tuotetta. tuotannolliset yhteisty(cid:246)sopimukset, Yleens(cid:228) on tunnistettavissa kolme tuotantosopimustyyp- 75. pi(cid:228): joissa sopimuspuolet sitoutuvat valmistamaan tiettyj(cid:228) tuotteita yhdess(cid:228), erikoistumis- joissa sopimuspuolet sopivat, ett(cid:228) joko vain yksi sopimukset, sopimuspuolista tai kumpikin sopimuspuoli vastavuoroisesti lo- pettaa tiettyjen tuotteiden valmistamisen ja ostaa niit(cid:228) toiselta sopimuspuolelta, ja alihankintasopimukset, joissa yksi sopimus- puolista (kokonaisvastuussa oleva sopimuspuoli) antaa tuotteen valmistamisen toisen sopimuspuolen (alihankkijan) teht(cid:228)v(cid:228)ksi. Alihankintasopimukset ovat vertikaalisia sopimuksia. 76. Silt(cid:228) osin kuin ne sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t kilpailunrajoituksia, niihin sovelle- taan vertikaalisia rajoituksia koskevaa ryhm(cid:228)poikkeusasetusta ja suuntaviivoja. T(cid:228)st(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) on kuitenkin kaksi poikkeusta: kilpailijoiden v(cid:228)liset alihankintasopimukset (23) ja muiden kuin kilpailijoiden v(cid:228)liset alihankintasopimukset, joihin sis(cid:228)ltyy taito- tiedon siirtoa alihankkijalle (24). 77. N(cid:228)it(cid:228) suuntaviivoja sovelletaan kilpailijoiden v(cid:228)lisiin ver- tikaalisiin sopimuksiin (25). Muiden kuin kilpailijoiden v(cid:228)listen alihankintasopimusten, joihin liittyy taitotiedon siirt(cid:228)mist(cid:228) ali- hankkijalle, arvioinnista annetaan ohjeita erillisess(cid:228) tiedonan- nossa (26). (22) Kuten edell(cid:228) todetaan, n(cid:228)iss(cid:228) suuntaviivoissa ei k(cid:228)sitell(cid:228) sulautuma- asetuksen soveltamisalaan kuuluvia yhteisyrityksi(cid:228). Kaiken itsen(cid:228)i- selle taloudelliselle yksik(cid:246)lle kuuluvan toiminnan hoitavat yhteisy- ritykset, joilla ei ole yhteis(cid:246)nlaajuista ulottuvuutta, arvioidaan yh- teisty(cid:246)h(cid:246)n sovellettavien kriteerien perusteella, jos niiden vaikutus- ten arvellaan levi(cid:228)v(cid:228)n muille markkinoille. Silloin 81 artiklan mu- kainen arviointi rajoittuu viimeksi mainittuihin vaikutuksiin. (23) Vertikaalisia rajoituksia koskevan ryhm(cid:228)poikkeusasetuksen 2 artik- lan 4 kohta. (24) Vertikaalisia rajoituksia koskevan ryhm(cid:228)poikkeusasetuksen 2 artik- lan 3 kohta. Ks. my(cid:246)s vertikaalisia rajoituksia koskevien suuntavii- vojen 28 kohta, jossa todetaan, ett(cid:228) vertikaalisia rajoituksia koske- vaa ryhm(cid:228)poikkeusasetusta sovelletaan muiden kuin kilpailijoiden v(cid:228)lisiin alihankintaj(cid:228)rjestelyihin, joiden perusteella ostaja antaa toi- mittajalle erittelyn, jossa ainoastaan kuvaillaan toimitettavat tavarat tai palvelut. (25) Jos alihankintasopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kokonaisvastuussa oleva sopimuspuoli ei en(cid:228)(cid:228) tuota tuotetta, jota sopimus koskee, sopimus on toisen sopimuspuolen erikoistumista koskeva sopimus, johon tietyin edellytyksin sovelletaan erikoistumissopimuksia kos- kevaa ryhm(cid:228)poikkeusasetusta (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). (26) Tiedonanto tiettyjen alihankintasopimusten arvioinnista ETY:n pe- rustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohdan kannalta (EYVL C 1, 3. 1. 1979, s. 2). 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/25 3. 2 MERKITYKSELLISET MARKKINAT 78. Yhteisty(cid:246)t(cid:228) tekevien osapuolten kilpailusuhteen arvioi- minen edellytt(cid:228)(cid:228) yhteistoimintaan suoraan liittyvien merkityk- sellisten tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden m(cid:228)(cid:228)rittelemist(cid:228) (ne markkinat, joille sopimustuotteet kuuluvat). Yksill(cid:228) markkinoilla tehty tuotantosopimus voi lis(cid:228)ksi vaikuttaa osapuolten kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen aikaisemman tai my(cid:246)hem- m(cid:228)n tuotantovaiheen markkinoilla taikka yhteisty(cid:246)h(cid:246)n suoraan liittyvien markkinoiden l(cid:228)himarkkinoilla (27) (joista k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s nimityst(cid:228) (cid:148)spill-over markets(cid:148)). T(cid:228)llaista vaikutusten levi(cid:228)- mist(cid:228) esiintyy vain, jos yhteisty(cid:246) yksill(cid:228) markkinoilla v(cid:228)ist(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:228) johtaa kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymisen yhteensovittamiseen toisilla markkinoilla, eli jos markkinat ovat toisiinsa sidoksissa keski- n(cid:228)isten riippuvuussuhteiden kautta ja jos osapuolilla on vahva asema kyseisill(cid:228) l(cid:228)himarkkinoilla. 3. 3 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 1 KOHDAN NOJALLA 3. 3. 1 Sopimuksen luonne P(cid:228)(cid:228)asiallisin kilpailuongelma, joka voi synty(cid:228) tuotanto- 79. sopimuksista, on osapuolten kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymisen yhteenso- vittaminen niiden toimiessa tavarantoimittajina. T(cid:228)llainen kil- pailuongelma syntyy, kun yhteisty(cid:246)kumppanit ovat todellisia tai mahdollisia kilpailijoita ainakin yksill(cid:228) merkityksellisill(cid:228) markkinoilla eli yhteisty(cid:246)h(cid:246)n suoraan liittyvill(cid:228) markkinoilla ja/tai markkinoilla, joille yhteisty(cid:246)n vaikutukset mahdollisesti levi(cid:228)v(cid:228)t. Markkinoiden sulkemiseen liittyvi(cid:228) ja muita ulkopuo- lisiin kohdistuvia ongelmia voi my(cid:246)s synty(cid:228), mutta ne eiv(cid:228)t ole tuotantosopimusten yhteydess(cid:228) kovin yleisi(cid:228) (28). Vaikka osapuolet ovat keskin(cid:228)isi(cid:228) kilpailijoita, t(cid:228)m(cid:228) ei 80. johda niiden k(cid:228)ytt(cid:228)ytymisen yhteensovittami- automaattisesti seen. Osapuolten on tavallisesti harjoitettava yhteisty(cid:246)t(cid:228) suu- rella osalla toimintaansa, jotta niiden kustannukset l(cid:228)hentyisiv(cid:228)t merkitt(cid:228)v(cid:228)sti toisiaan. Mit(cid:228) enemm(cid:228)n osapuolilla on yhteisi(cid:228) kustannuksia, sit(cid:228) paremmat ovat mahdollisuudet rajoittaa hin- takilpailua, erityisesti jos tuotteet ovat homogeeniset. 3. 3. 1. 1 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sopimukset 81. Muiden kuin kilpailevien yritysten v(cid:228)liset tuotantosopi- mukset eiv(cid:228)t yleens(cid:228) kuulu 81 artiklan 1 kohdan soveltamis- alaan (29). T(cid:228)m(cid:228) koskee my(cid:246)s sopimuksia, joissa tuotantopanok- set tai komponentit, joita aiemmin valmistettiin omaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) varten (omatarvetuotanto), aletaan hankkia ulkopuolisilta, paitsi jos n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) yritys, joka on aiemmin tuottanut omaan tarpeeseensa, olisi voinut vastata pieneen mutta pysyv(cid:228)(cid:228)n ko- rotukseen markkinahinnoissa aloittamalla toiminnan markki- noilla, joilla myynti ulkopuolisille tapahtuu, t(cid:228)m(cid:228)n aiheutta- matta sille merkitt(cid:228)vi(cid:228) lis(cid:228)kustannuksia. 82. Edes kilpailijoiden v(cid:228)liset tuotantosopimukset eiv(cid:228)t v(cid:228)lt- t(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) kuulu 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Ensinn(cid:228)- k(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)t(cid:228) sellaisten yritysten v(cid:228)lill(cid:228), jotka kilpailevat suo- raan yhteisty(cid:246)h(cid:246)n liittyvill(cid:228) markkinoilla, ei voida pit(cid:228)(cid:228) kilpai- lua rajoittavana, jos yhteisty(cid:246) on ainoa kaupallisesti perusteltu mahdollisuus p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) uusille markkinoille, tuoda uusi tuote tai palvelu markkinoille tai toteuttaa tietty projekti. 83. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi on eritt(cid:228)in ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) osapu- jos olten kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytyminen tavarantoimittajina muuttuu, vain pieni osa osapuolten kokonaiskustannuksista on yhteisi(cid:228). Voidaan olettaa, ett(cid:228) kokonaiskustannuksista vain pieni osa on yhteisi(cid:228), jos kaksi tai useampi yritys esimerkiksi sopii erikois- jonka tuvansa tai alkavansa valmistaa yhdess(cid:228) v(cid:228)lituotetta, osuus lopputuotteen tuotantokustannuksista ja sit(cid:228) kautta ko- konaiskustannuksista on pieni. Yhteisi(cid:228) kokonaiskustannuksia voidaan olettaa olevan v(cid:228)h(cid:228)n my(cid:246)s siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) osa- puolet valmistavat yhdess(cid:228) lopputuotetta, mutta yhteisty(cid:246) muo- dostaa vain pienen osan lopputuotteen kokonaistuotantom(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)st(cid:228). Vaikka huomattava osa valmistuksesta olisikin yhteist(cid:228), yhteisten kustannusten osuus kokonaiskustannuksista voi kui- tenkin olla v(cid:228)h(cid:228)inen tai kohtuullinen, jos yhteisty(cid:246) koskee he- terogeenisi(cid:228) tuotteita, jotka edellytt(cid:228)v(cid:228)t kallista markkinointia. 3. 3. 1. 2 Sopimukset, jotka l(cid:228)hes aina kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan Jos 84. sopimuksissa vahvistetaan sopimuspuolten v(cid:228)lill(cid:228) noudatettavat toimitushinnat, rajoitetaan tuotantoa tai jaetaan markkinoita tai asiakasryhmi(cid:228), niiden tarkoituksena on kilpai- lun rajoittaminen ja ne kuuluvat l(cid:228)hes aina 81 artiklan 1 koh- dan soveltamisalaan. T(cid:228)t(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ei kuitenkaan sovelleta ta- pauksiin, joissa (cid:151) osapuolten sopima tuotanto liittyy suoraan tuotantosopi- mukseen (esimerkiksi yhteisyrityksen kapasiteetti ja tuotan- tom(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tai ulkoistettavien tuotteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)), tai (27) T(cid:228)t(cid:228) tarkoitetaan my(cid:246)s sulautuma-asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa. (28) T(cid:228)llaiset ongelmat eiv(cid:228)t johdu osapuolten v(cid:228)lisest(cid:228) kilpailusuhteesta vaan v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yhden osapuolen eritt(cid:228)in vahvasta markkina-ase- masta (esimerkiksi jollain keskeisen komponentin aikaisemman tuotantovaiheen markkinoilla, jonka ansiosta osapuolet voivat nos- taa kilpailijoittensa kustannuksia my(cid:246)hemm(cid:228)n tuotantovaiheen markkinoilla), kun yhteisty(cid:246)kumppanien v(cid:228)linen suhde on luon- teeltaan enemm(cid:228)nkin vertikaalinen tai t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228). (29) Ne voivat kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos mark- kinoiden sulkemisongelmia ilmenee. (cid:151) tuotannollinen yhteisyritys asettaa valmistettavien tuottei- den hinnat ja huolehtii my(cid:246)s kyseisten tuotteiden jakelusta siten, ett(cid:228) yhteisyrityksen toimesta tapahtuva hintojen aset- taminen on eri toimintojen integroinnin seuraus (30). (30) Tuotannollinen yhteisyritys, joka huolehtii my(cid:246)s tuotteiden yhtei- sest(cid:228) jakelusta, on kuitenkin useimmissa tapauksissa kaiken itsen(cid:228)i- selle taloudelliselle yksik(cid:246)lle kuuluvan toiminnan hoitava yhteisyri- tys (t(cid:228)llaisten yhteisyritysten arviointia k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n alaviitteess(cid:228) 23). C 118/26 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 Kummassakin tapauksessa tuotantoa tai hintoja koskevan sopi- muksen vaikutusta arvioidaan yhdess(cid:228) yhteisyrityksen muiden markkinavaikutusten kanssa sen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseksi, kuuluuko se 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. 3. 3. 1. 3 Sopimukset, jotka voivat kuulua 81 artiklan 1 koh- dan soveltamisalaan Tuotantosopimukset, 85. joita edell(cid:228) esitettyjen tekij(cid:246)iden perusteella ei voida luokitella kilpailua selv(cid:228)sti rajoittaviksi tai rajoittamattomiksi, voivat kuulua 81 artiklan 1 kohdan sovel- tamisalaan (31), ja ne on arvioitava taloudellisessa yhteydess(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) koskee kilpailevien yritysten v(cid:228)lisi(cid:228) yhteisty(cid:246)sopimuksia, jotka johtavat merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kustannusten jakamiseen mutta jotka eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) edell(cid:228) mainittuja vakavimpia kilpailunrajoituk- sia. 3. 3. 2 Markkinavoima ja markkinarakenne Analyysin l(cid:228)ht(cid:246)kohta on osapuolten asema kyseisill(cid:228) 86. markkinoilla. T(cid:228)m(cid:228) johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) ilman markkinavoimaa tuotantosopimuksen osapuolilla ei ole kannustinta yhdenmu- kaistaa kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymist(cid:228)(cid:228)n tavarantoimittajina. Jollei osa- puolilla ole markkinavoimaa, kilpailuun markkinoilla ei koh- distu vaikutusta, vaikka osapuolet sovittaisivatkin k(cid:228)ytt(cid:228)ytymi- sens(cid:228) yhteen. Ryhm(cid:228)poikkeus 87. Voidaan olettaa, ett(cid:228) yleisimmist(cid:228) tuotantosopimustyy- peist(cid:228) seuraa taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228) mittakaavaetujen, tuotannon laajuuden tai parempien tuotantoteknologioiden kautta, jollei sopimuksia k(cid:228)ytet(cid:228) hintojen vahvistamiseen, tuotannon rajoit- tamiseen taikka markkinoiden tai asiakkaiden jakamiseen. T(cid:228)m(cid:228) hy(cid:246)ty on t(cid:228)rke(cid:228)mpi kuin sopimuspuolten saavuttama rajallinen markkinavoima. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi tuntuu kohtuulliselta my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) kilpailun rajoittamiseen johtaville tuotantosopimuksille ryhm(cid:228)- poikkeus tiettyyn markkinaosuuteen asti. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi toisen osapuolen harjoittamaa tai vastavuoroista erikoistumista koske- ville sopimuksille sek(cid:228) yhteiselle tuotannolle my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n ryh- m(cid:228)poikkeus (erikoistumissopimuksia koskeva tarkistettu asetus), edellytt(cid:228)en ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) vakavimpia kilpailunrajoituksia (ks. 4 artikla) ja jos sopimuspuolten yhteenlaskettu markkina- osuus merkityksellisill(cid:228) markkinoilla ei ole yli 20 prosenttia. Ryhm(cid:228)poikkeus koskee my(cid:246)s liit(cid:228)nn(cid:228)isi(cid:228) osto- ja jakelusopi- muksia (ks. 2 artikla). Ryhm(cid:228)poikkeuksen ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t tuotantosopimukset Ryhm(cid:228)poikkeuksen ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sopimukset edel- 88. lytt(cid:228)v(cid:228)t tarkempaa analyysia. L(cid:228)ht(cid:246)kohta on j(cid:228)lleen osapuolten markkina-asema. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen tulevat tavallisesti keskittymis- aste ja toimijoiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) sek(cid:228) muut 1 luvussa k(cid:228)sitellyt tekij(cid:228)t. Analyysissa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n tavallisesti vain yhteisty(cid:246)h(cid:246)n suo- 89. raan liittyvi(cid:228) merkityksellisi(cid:228) markkinoita. Tietyiss(cid:228) tapauksissa, esimerkiksi jos osapuolilla on hyvin vahva yhdistetty asema aiemman tai my(cid:246)hemm(cid:228)n markkinavaiheen markkinoilla tai yhteisty(cid:246)n vaikutusalaan muuten kuuluvilla markkinoilla, my(cid:246)s n(cid:228)m(cid:228) vaikutusalaan kuuluvat markkinat on analysoitava. T(cid:228)m(cid:228) koskee erityisesti aiemmassa markkinavaiheessa tapahtu- vaa yhteisty(cid:246)t(cid:228) sellaisten yritysten v(cid:228)lill(cid:228), joiden yhdistetty asema on vahva my(cid:246)hemm(cid:228)ss(cid:228) markkinavaiheessa. Osapuolten markkina-asema, keskittymisaste, toimijoiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja muut rakenteelliset tekij(cid:228)t 90. Jos osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus ylitt(cid:228)(cid:228) 20 prosenttia, tuotantosopimuksen vaikutus markkinoihin on tut- kittava. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) markkinoiden keskittymisaste ja mark- kinaosuudet ovat t(cid:228)rke(cid:228) tekij(cid:228). Mit(cid:228) suurempi on osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus, sit(cid:228) suurempaa on markkinoi- den keskittyminen. Jos markkinaosuus on vain hiukan yli ryh- m(cid:228)poikkeuksessa sallitun osuuden, keskittymisaste ei v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:228) ole korkea. Osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus voi olla hiukan yli 20 prosenttia markkinoilla, joilla keskitty- minen on kohtuullista (HHI alle 1 800). T(cid:228)llaisessa tilanteessa rajoittava vaikutus on ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)inen. Keskittyneemmill(cid:228) markkinoilla yli 20 prosentin markkinaosuus todenn(cid:228)k(cid:246)isesti aiheuttaa kilpailun rajoittamista (ks. esimerkki 1 j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). Tilanne voi kuitenkin muuttua, jos markkinat ovat hyvin dy- naamiset eli markkinoille tulee uusia toimijoita ja markkina- osuudet muuttuvat jatkuvasti. Yhteisess(cid:228) tuotannossa my(cid:246)s verkottumisella eli useiden 91. yritysten v(cid:228)lisill(cid:228) yhteyksill(cid:228) voi olla merkityst(cid:228). Keskittyneill(cid:228) markkinoilla yhden lis(cid:228)yhteyden luominen voi muuttaa tasa- painoa ja tehd(cid:228) salaiset sopimukset markkinoilla todenn(cid:228)k(cid:246)i- siksi, vaikka osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus olisi merkitt(cid:228)v(cid:228) mutta edelleen kohtuullinen (ks. esimerkki 2 j(cid:228)ljem- p(cid:228)n(cid:228)). 92. Erityistapauksissa my(cid:246)s mahdollisten kilpailijoiden v(cid:228)li- nen yhteisty(cid:246) voi aiheuttaa kilpailuongelmia. T(cid:228)m(cid:228) rajoittuu kuitenkin tapauksiin, joissa eritt(cid:228)in vahva toimija yksill(cid:228) mark- kinoilla harjoittaa yhteisty(cid:246)t(cid:228) realistisen markkinoille tulijan kanssa. T(cid:228)llainen voi olla esimerkiksi yritys, joka toimittaa sa- maa tuotetta tai palvelua l(cid:228)himarkkinoihin kuuluvilla maantie- teellisill(cid:228) markkinoilla. Mahdollisen kilpailun v(cid:228)heneminen ai- heuttaa erityisi(cid:228) ongelmia, jos todellinen kilpailu on jo heikkoa ja markkinoille tulon uhka merkitt(cid:228)v(cid:228) kilpailun l(cid:228)hde. (31) Neuvoston asetuksen N:o 17 4 artiklan 2 kohdan 3 alakohdan nojalla sopimuksista, joiden ainoana tarkoituksena on erikoistumi- nen tuotteiden valmistukseen, ei tietyin edellytyksin tarvitse ilmoit- taa komissiolle. Niist(cid:228) voidaan kuitenkin ilmoittaa. 93. T(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) komponenttia tai muuta osapuolten lopputuot- teen tuotantopanosta koskeva yhteinen tuotanto voi joskus ai- heuttaa negatiivisia markkinavaikutuksia: Yhteisty(cid:246) aiemmassa markkinavaiheessa 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/27 (cid:151) Markkinoiden sulkemisongelmat (ks. esimerkki 3 j(cid:228)ljem- p(cid:228)n(cid:228)) ovat mahdollisia, jos osapuolilla on vahva asema tuotantopanoksen merkityksellisill(cid:228) markkinoilla (tuotanto ulkopuolisille myynti(cid:228) varten) eik(cid:228) omatarvetuotannosta siirryt(cid:228) ulkopuolisille myyt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n tuotantoon (ja p(cid:228)invas- toin), vaikka kyseisen tuotteen reaalihinnassa tapahtuu pieni mutta pysyv(cid:228) nousu. (cid:151) Vaikutusten levi(cid:228)minen (ks. esimerkki 4 j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)) on mahdollista, jos tuotantopanos on merkitt(cid:228)v(cid:228) kustannuste- kij(cid:228) ja jos osapuolilla on vahva asema my(cid:246)hemm(cid:228)ss(cid:228) mark- kinavaiheessa lopputuotteen markkinoilla. Erikoistumissopimukset Vastavuoroiset erikoistumissopimukset, 94. joissa markki- naosuudet ylitt(cid:228)v(cid:228)t ryhm(cid:228)poikkeuksessa m(cid:228)(cid:228)ritellyn rajan, kuu- luvat l(cid:228)hes aina 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Ne on aina tutkittava tarkkaan, koska niihin liittyy riski markkinoiden jakamisesta (ks. esimerkki 5 j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). 3. 4 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 3 KOHDAN NOJALLA 3. 4. 1 Taloudellinen hy(cid:246)ty 95. Jos sopimukset kuuluvat ryhm(cid:228)poikkeuksen soveltamis- alaan, niist(cid:228) voidaan olettaa koituvan taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228). Sel- laisten sopimusten osalta, jotka eiv(cid:228)t kuulu ryhm(cid:228)poikkeuksen soveltamisalaan, sopimuspuolten on osoitettava tuotannossa saavutettavat parannukset tai muut tehokkuushy(cid:246)dyt. Tehok- kuutta, josta hy(cid:246)tyv(cid:228)t vain osapuolet, tai tuotannon rajoittami- sesta tai markkinoiden jakamisesta aiheutuvia kustannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) ei oteta huomioon. 3. 4. 2 V(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys Rajoituksia, 96. jotka menev(cid:228)t pitemm(cid:228)lle kuin edell(cid:228) ku- vailtu taloudellinen hy(cid:246)ty edellytt(cid:228)(cid:228), ei hyv(cid:228)ksyt(cid:228). Osapuolten kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymist(cid:228) ei esimerkiksi saisi rajoittaa yhteisty(cid:246)n ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n tuotannon osalta. 3. 4. 3 Kilpailua ei poisteta joille yhteisty(cid:246)n kohteena olevat Kilpailuun kohdistuvia vaikutuksia on analysoitava mark- 97. tuotteet kuuluvat, kinoilla, joille yhteisty(cid:246)n vaikutukset voivat levit(cid:228). sek(cid:228) markkinoilla, jotka lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t tehokkuutta mutta joiden Tuotantosopimukset, osapuolilla on merkitt(cid:228)v(cid:228) markkinavoima, on tutkittava tark- kaan sen arvioimiseksi, onko tehokkaan kilpailun h(cid:228)vi(cid:228)minen markkinoilta todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228). Analyysissa on otettava huomioon markkinavoimaa ja markkinarakennetta koskevassa kappaleessa k(cid:228)sitellyt tekij(cid:228)t. Tehokkuushy(cid:246)dyt ja muut merkitt(cid:228)v(cid:228)t edut voivat oikeuttaa jopa merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kilpailun rajoittamiseen markkinoilla, jos tehokas kilpailu ei h(cid:228)vi(cid:228) eik(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n markkina-aseman syntyminen tai vahvistuminen ole mahdol- lista. 3. 5 ESIMERKKEJ˜ Yhteinen tuotanto 98. Seuraavat kaksi esimerkki(cid:228) koskevat kuvitteellisia ta- pauksia, jotka aiheuttavat kilpailuongelmia yhteisesti valmistet- tujen tuotteiden merkityksellisill(cid:228) markkinoilla. 99. Esimerkki 1 T i l a n n e : Kaksi kemiallisen perustuotteen X toimittajaa, A ja B, p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t rakentaa uuden tuotantolaitoksen, joka on yhteis- yrityksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa. Laitoksessa valmistetaan noin 50 % osapuolten kokonaistuotannosta. X on homogeeninen tuote eik(cid:228) sit(cid:228) voida korvata muilla tuotteilla, eli se muodostaa omat merkitykselliset markkinansa. Markkinat ovat melko hei- kot. Osapuolet eiv(cid:228)t lis(cid:228)(cid:228) kokonaistuotantoa merkitt(cid:228)v(cid:228)sti vaan sulkevat kaksi vanhaa tehdasta ja siirt(cid:228)v(cid:228)t kapasiteettia uuteen laitokseen. A:lla ja B:ll(cid:228) on molemmilla 20 %:n markkinaosuus. Markkinoilla on kolme muuta merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tavarantoimittajaa, joilla on jokaisella 10(cid:150)15 %:n markkinaosuus, sek(cid:228) useita pieni(cid:228) toimijoita. A n a l y y s i : Yhteisyrityksell(cid:228) olisi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti vaikutusta osapuolten kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen, koska k(cid:228)ytt(cid:228)ytymisen yh- teensovittaminen toisi niille huomattavaa markkinavoimaa tai jopa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman. Vakavat rajoittavat vaikutukset mark- kinoilla ovat todenn(cid:228)k(cid:246)isi(cid:228). Suuret tehokkuushy(cid:246)dyt, jotka ylit- t(cid:228)isiv(cid:228)t t(cid:228)llaiset vaikutukset, ovat ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)isi(cid:228) tilanteessa, jossa tuotannon merkitt(cid:228)v(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)minen ei ole todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228). 100. Esimerkki 2 T i l a n n e : Kaksi tavarantoimittajaa, A ja B, perustavat tuotan- nollisen yhteisyrityksen samoilla merkityksellisill(cid:228) markkinoilla kuin esimerkiss(cid:228) 1. Yhteisyritys valmistaa 50 % osapuolten ko- konaistuotannosta. A:lla ja B:ll(cid:228) on molemmilla 15 %:n mark- kinaosuus. Markkinoilla on 3 muuta toimijaa: C, jonka mark- kinaosuus on 30 %, D, ja E, jonka markkinaosuus on 15 %. B:ll(cid:228) on jo yhteinen tuotanto- laitos E:n kanssa. jonka markkinaosuus on 25 %, A n a l y y s i : Markkinoille on tunnusomaista vain muutama toi- mija ja melko symmetriset rakenteet. Yhteisyritys lis(cid:228)(cid:228) osapu- olten v(cid:228)lisi(cid:228) yhteyksi(cid:228). A:n ja B:n toiminnan yhteensovittami- nen lis(cid:228)(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) keskittymist(cid:228) entisest(cid:228)(cid:228)n ja yhdist(cid:228)(cid:228) E:n A:han ja B:hen. Yhteisty(cid:246)ll(cid:228) on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti vakavasti rajoit- tava vaikutus ja siten suurta tehokkuushy(cid:246)ty(cid:228) ei ole odotetta- vissa (cid:150) kuten ei ollut my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n esimerkiss(cid:228) 1. C 118/28 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 Esimerkki 3 koskee merkityksellisi(cid:228) markkinoita, joille 101. yhteisesti valmistetut tuotteet kuuluvat, mutta osoittaa lis(cid:228)ksi muidenkin kriteerien kuin markkinaosuuden merkityksen (ku- ten vaihtelun omatarvetuotannon ja ulkopuolisille myyt(cid:228)v(cid:228)n tuotannon v(cid:228)lill(cid:228)). 102. Esimerkki 3 T i l a n n e : A ja B perustavat tuotannollisen yhteisyrityksen v(cid:228)- lituotteen X valmistamista varten j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) nykyiset laitok- sensa uudelleen. Yhteisyritys myy X:(cid:228)(cid:228) yksinomaan A:lle ja B:lle. Se valmistaa 40 % A:n tuottamasta X:n kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) ja 50 % B:n. A ja B valmistavat X:(cid:228)(cid:228) omaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228) mutta myyv(cid:228)t sit(cid:228) markkinoilla my(cid:246)s ulkopuolisille. A:n osuus alalla tuotettavasta X:n kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) on 10 %, B:n osuus on 20 % ja yhteisyrityksen osuus on 14 %. Ulkopuolisille myyt(cid:228)v(cid:228)n X:n markkinoilla A:lla on kuitenkin 25 %:n ja B:ll(cid:228) 35 %:n markkinaosuus. A n a l y y s i : Huolimatta osapuolten vahvasta asemasta ulko- puolisille myyt(cid:228)v(cid:228)n X:n markkinoilla, yhteisty(cid:246) ei poista teho- kasta kilpailua X:n markkinoilla, jos omatarvetuotannosta ulko- puolisille myyt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n tuotantoon siirtyminen (ja p(cid:228)invastoin) aiheuttaa vain v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228) kustannuksia. Siirtymisen olisi kuitenkin tapahduttava hyvin nopeasti, jotta se tasapainottaisi 60 %:n suuruisen merkitt(cid:228)v(cid:228)n markkinaosuuden. Muussa tapauksessa mainittu yhteisyritys aiheuttaa vakavia kilpailuongelmia, joita edes merkitt(cid:228)v(cid:228) taloudellinen hy(cid:246)ty ei poista. Esimerkki 4 koskee t(cid:228)rke(cid:228)n v(cid:228)lituotteen alalla harjoitet- levi(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)hemm(cid:228)n jonka vaikutukset 103. tavaa yhteisty(cid:246)t(cid:228), markkinavaiheen markkinoille. 104. Esimerkki 4 T i l a n n e : A ja B perustavat tuotannollisen yhteisyrityksen valmistaakseen v(cid:228)lituotetta X. Ne sulkevat X:(cid:228)(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n asti val- mistaneet omat tehtaansa ja hankkivat tarvitsemansa X:n vain yhteisyritykselt(cid:228). V(cid:228)lituotteen osuus lopputuotteen Y kokonais- kustannuksista on 50 %. A:lla ja B:ll(cid:228) on molemmilla 20 %:n osuus tuotteen Y markkinoilla. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi markkinoilla toi- mii kaksi muuta merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) Y:n toimittajaa, joilla on molem- milla 15 %:n markkinaosuus, sek(cid:228) useita pienempi(cid:228) kilpailijoita. A n a l y y s i : Yhteisten kustannusten osuus on suuri, ja osapuo- let saisivat markkinavoimaa yhteensovittamalla k(cid:228)ytt(cid:228)ytymi- sens(cid:228) Y:n markkinoilla. Asiaan liittyy kilpailuongelmia ja arvi- ointi on l(cid:228)hes sama kuin esimerkiss(cid:228) 1, jossa yhteisty(cid:246) tosin tapahtuu aiemman tuotantovaiheen markkinoilla. Erikoistuminen 105. Esimerkki 5 T i l a n n e : A ja B valmistavat ja toimittavat molemmat homo- geenisia tuotteita X ja Y, jotka kuuluvat eri markkinoille. A:n markkinaosuus X:n osalta on 28 % ja Y:n 10 %. B:n markkina- osuus X:n osalta on 10 % ja Y:n 30 %. Mittakaavaetujen vuoksi yritykset sopivat erikoistumisesta eli tulevaisuudessa A valmis- taa vain tuotetta X ja B vain tuotetta Y. Yritykset sopivat ris- tikk(cid:228)istoimituksista, joten molemmat jatkavat markkinoilla ta- varantoimittajina. Tuotteiden homogeenisuuden vuoksi jakelu- kustannukset ovat pienet. Kaksi muutakin valmistajaa toimittaa ja niiden markkinaosuudet ovat noin 15 %. tuotteita X ja Y, Muiden tavarantoimittajien osuudet ovat 5(cid:150)10 %. A n a l y y s i : Yhteisten kustannusten osuus on eritt(cid:228)in suuri, vain suhteellisen pienet jakelukustannukset ovat erillisi(cid:228). Siten kilpailulle j(cid:228)(cid:228) vain hyvin v(cid:228)h(cid:228)n tilaa. Osapuolet saisivat mark- kinavoimaa sovittamalla k(cid:228)ytt(cid:228)ytymisens(cid:228) X:n ja Y:n markki- noilla yhteen. Lis(cid:228)ksi on todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) ajan my(cid:246)t(cid:228) A v(cid:228)- hent(cid:228)isi Y:n toimituksia ja B X:n toimituksia markkinoille. Asi- aan liittyy kilpailuongelmia, joita mittakaavaedut tuskin poista- vat. Tilanne voisi olla eri, jos X ja Y olisivat heterogeenisia tuotteita, joissa markkinointi- ja jakelukustannusten osuus on eritt(cid:228)in suuri (esimerkiksi 65(cid:150)70 % kokonaiskustannuksista). Jos onnis- tunut kilpailu lis(cid:228)ksi edellytt(cid:228)isi differoitujen tuotteiden suhteel- lisen t(cid:228)ydellisen valikoiman tarjoamista, olisi melko ep(cid:228)toden- n(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) jompikumpi osapuoli tai molemmat vet(cid:228)ytyisiv(cid:228)t markkinoilta X:n ja/tai Y:n toimittajina. T(cid:228)llaisessa tapauksessa poikkeuksen edellytykset voivat suurista markkinaosuuksista huolimatta t(cid:228)ytty(cid:228) (jos edut ovat huomattavat). 4. OSTOSOPIMUKSET 4. 1 M˜˜RITELM˜ 106. T(cid:228)ss(cid:228) luvussa keskityt(cid:228)(cid:228)n sopimuksiin, jotka koskevat tuotteiden yhteisi(cid:228) ostoja. Yhteisist(cid:228) ostoista voi huolehtia yh- teisess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa oleva yhti(cid:246) tai yhti(cid:246), jossa useilla yri- tyksill(cid:228) on pieni osuus, taikka ne voidaan hoitaa sopimuksin tai l(cid:246)ysemm(cid:228)n yhteisty(cid:246)n avulla. 107. Ostosopimuksia tekev(cid:228)t usein pienet ja keskisuuret yri- tykset p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)kseen samanlaisiin m(cid:228)(cid:228)riin ja alennuksiin kuin suuremmat kilpailijansa. Siten pienten ja keskisuurten yritysten v(cid:228)liset sopimukset ovat yleens(cid:228) kilpailua edist(cid:228)vi(cid:228). Vaikka koh- tuullinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) markkinavoimaa syntyisikin, mittakaavaedut korvaavat sen edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) sopimuspuolet todella yhdist(cid:228)v(cid:228)t ostom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t. Ostojen yhdist(cid:228)mist(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n monilla toimia- loilla, mutta yleisimpi(cid:228) ne n(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t olevan v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan alalla. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/29 Yhteiseen ostotoimintaan voi liitty(cid:228) sek(cid:228) horisontaalisia 108. ett(cid:228) vertikaalisia sopimuksia. Kyseisi(cid:228) sopimuksia on ensin ar- vioitava n(cid:228)iss(cid:228) suuntaviivoissa esitettyjen periaatteiden mukaan. Jos arvioinnin tuloksena on, ett(cid:228) kilpailijoiden yhteinen osto- toiminta on periaatteessa hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), on t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen viel(cid:228) arvioitava toimittajien tai v(cid:228)hitt(cid:228)isportaan kanssa tehtyihin so- pimuksiin sis(cid:228)ltyvi(cid:228) vertikaalisia rajoituksia. Arviointi on teh- t(cid:228)v(cid:228) vertikaalisia rajoituksia koskevien suuntaviivojen (32) poh- jalta, joten siin(cid:228) on esimerkiksi otettava huomioon luettelo vertikaalisten sopimusten sis(cid:228)lt(cid:228)mist(cid:228) vakavimmista rajoituk- sista, joille ei todenn(cid:228)k(cid:246)isesti my(cid:246)nnet(cid:228) poikkeusta. 109. jonka Esimerkkin(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yhteenliittym(cid:228)(cid:228), tukkukauppiaat perustavat tuotteiden yhteisostoja varten. Yh- teenliittym(cid:228)n perustamista koskeva sopimus ja ehdot, joiden mukaisesti yhteenliittym(cid:228) harjoittaa yhteist(cid:228) ostotoimintaa, tut- kitaan n(cid:228)iden suuntaviivojen nojalla. T(cid:228)st(cid:228) seuraavat vertikaa- liset sopimukset yhteenliittym(cid:228)n ja yksitt(cid:228)isen j(cid:228)senen tai yh- teenliittym(cid:228)n ja ulkopuolisen tavarantoimittajan v(cid:228)lill(cid:228) kuuluvat tiettyyn markkinaosuusrajaan asti vertikaalisia rajoituksia kos- kevan ryhm(cid:228)poikkeuksen soveltamisalaan (33). Vertikaalisia ra- joituksia koskevan ryhm(cid:228)poikkeuksen soveltamisalan ulkopuo- lelle j(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) sopimuksia ei oleteta s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastaisiksi, mutta so- pimuksen erillinen tutkiminen saattaa osoittautua tarpeelliseksi. tuotetta X myyd(cid:228)(cid:228)n autonvalmistajille 900 yksikk(cid:246)(cid:228). Tuotetta X myyd(cid:228)(cid:228)n kuitenkin my(cid:246)s muiden tuotteiden kuin autojen val- mistajille. Tuotteen X kokonaismyynti on 1 800 yksikk(cid:246)(cid:228). Siten ryhmittym(cid:228)n osuus (osto)markkinoilla on 15 %. 113. Jos osapuolet ovat lis(cid:228)ksi kilpailijoita yksill(cid:228) tai useam- milla myyntimarkkinoilla, my(cid:246)s n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla on arvioin- nin kannalta merkityst(cid:228). Kilpailunrajoitukset myyntimarkki- noilla ovat todenn(cid:228)k(cid:246)isempi(cid:228), jos osapuolet saavat markkina- voimaa yhteensovittamalla k(cid:228)ytt(cid:228)ytymisens(cid:228) ja jos merkitt(cid:228)v(cid:228) osa niiden kustannuksista on yhteisi(cid:228). N(cid:228)in on esimerkiksi sil- loin, jos samoilla merkityksellisill(cid:228) v(cid:228)hitt(cid:228)ismarkkinoilla toimi- vat v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiaat ostavat yhdess(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n tuotteita, joita ne sitten j(cid:228)lleenmyyv(cid:228)t. N(cid:228)in voi olla my(cid:246)s sil- loin, ja myyj(cid:228)t hankkivat suuren osan tuotantopanoksistaan yhdess(cid:228). Myyntimarkkinat on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)en markkinoiden m(cid:228)(cid:228)- ritelm(cid:228)(cid:228) koskevassa komission tiedonannossa annettuja mene- telmi(cid:228). jos kesken(cid:228)(cid:228)n kilpailevat lopputuotteen valmistajat 4. 3 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 1 KOHDAN NOJALLA 4. 2 MERKITYKSELLISET MARKKINAT 4. 3. 1 Sopimuksen luonne Yhteinen ostotoiminta voi vaikuttaa kaksiin eri markki- 110. noihin. Ensinn(cid:228)kin markkinoihin, joihin yhteisty(cid:246) kohdistuu suoraan eli merkityksellisiin ostomarkkinoihin. Toinen mahdol- lisuus ovat myyntimarkkinat eli my(cid:246)hemm(cid:228)n markkinavaiheen markkinat, joilla ostoj(cid:228)rjestelyn osapuolet toimivat myyjin(cid:228). 111. Merkitykselliset ostomarkkinat m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n markkinoi- den m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) annetun komission tiedonannon periaattei- den mukaisesti. Siin(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n korvattavuuden periaatteita kil- pailunrajoitusten selville saamiseksi. Ainoa ero myyntimarkki- noiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228)n verrattuna on se, ett(cid:228) korvattavuus on m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) tarjonnan eik(cid:228) kysynn(cid:228)n kannalta. Toisin sanoen tavarantoimittajan vaihtoehdot ovat ratkaisevia m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)ess(cid:228) ostajiin kohdistuvia kilpailunrajoituksia. N(cid:228)m(cid:228) voidaan analy- soida esimerkiksi tutkimalla tavarantoimittajien reaktiota pie- neen mutta pysyv(cid:228)(cid:228)n hinnan laskuun. Jos markkinat on m(cid:228)(cid:228)- ritelty, markkinaosuus voidaan ilmoittaa prosenttina, jonka osa- puolten ostot muodostavat ostetun tavaran tai palvelun koko- naismyynnist(cid:228) merkityksellisill(cid:228) markkinoilla. 4. 3. 1. 1 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sopimukset Yhteisten ostosopimusten luonteeseen kuuluu, ett(cid:228) ne 114. jotka ovat kilpailijoita ainakin osto- tehd(cid:228)(cid:228)n yritysten v(cid:228)lill(cid:228), Jos yhteisty(cid:246)t(cid:228) harjoittavat kilpailevat yritykset markkinoilla. eiv(cid:228)t toimi samoilla merkityksellisill(cid:228) markkinoilla my(cid:246)hem- m(cid:228)ss(cid:228) markkinavaiheessa, (esimerkiksi v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiaita, jotka toimivat eri maantieteellisill(cid:228) markkinoilla, ei ole realistista pi- t(cid:228)(cid:228) mahdollisina keskin(cid:228)isin(cid:228) kilpailijoina), 81 artiklan 1 kohtaa sovelletaan vain harvoin, ellei osapuolilla sitten ole ostomark- kinoilla hyvin vahva asema, jonka turvin he voivat vahingoittaa muiden toimijoiden kilpailuasemaa niiden myyntimarkkinoilla. 115. Useimmissa tapauksissa yhteisostoista sopivat yritykset, jotka kilpailevat kesken(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) osto- ett(cid:228) myyntimarkkinoilla (ks. 4. 3. 1. 3 kappale j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). 112. Esimerkki 1 Er(cid:228)(cid:228)t autonvalmistajat sopivat tuotteen X ostojen yhdist(cid:228)mi- sest(cid:228). Yhteisostot k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t 270 yksikk(cid:246)(cid:228). Kaiken kaikkiaan (32) Vertikaalisia rajoituksia koskevat suuntaviivat. (33) Ryhm(cid:228)poikkeusasetuksen (EY) N:o 2790/1999 2 artiklan 2 kohta. 4. 3. 1. 2 Sopimukset, jotka l(cid:228)hes aina kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan 116. Ostosopimukset kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan sovel- tamisalaan vain, jos yhteisty(cid:246)ll(cid:228) ei todellisuudessa pyrit(cid:228) yhtei- siin ostoihin vaan sen tarkoituksena on kartelli eli kielletty hintojen vahvistaminen, tuotannon rajoittaminen tai markki- noiden jakaminen. C 118/30 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 4. 3. 1. 3 Sopimukset, jotka voivat kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan 117. Useimmat ostosopimukset on arvioitava oikeudellisessa ja taloudellisessa yhteydess(cid:228)(cid:228)n. Arvioinnin on katettava sek(cid:228) osto- ett(cid:228) myyntimarkkinat. den yhteisty(cid:246)mahdollisuuksia tehokkaiden toimittajien kanssa. T(cid:228)m(cid:228) voi my(cid:246)s johtaa kilpailijoiden kustannusten nousuun, koska tavarantoimittajat pyrkiv(cid:228)t saamaan takaisin yhdelt(cid:228) asia- kasryhm(cid:228)lt(cid:228) perim(cid:228)ns(cid:228) alhaisemmat hinnat nostamalla muiden asiakkaiden hintoja (esimerkiksi alennusten syrjiv(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246) toi- mitettaessa v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiaille). T(cid:228)m(cid:228) edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) ostomark- kinoille toimittavilla yrityksill(cid:228) on niill(cid:228)kin jonkin verran mark- kinavoimaa. Kummassakin tapauksessa kysynt(cid:228)voima voi rajoit- taa kilpailua myyntimarkkinoilla entisest(cid:228)(cid:228)n. 4. 3. 2 Markkinavoima ja markkinarakenne 118. Analyysin l(cid:228)ht(cid:246)kohtana on osapuolten kysynt(cid:228)voima. Osapuolilla voidaan olettaa olevan kysynt(cid:228)voimaa, jos ostoso- pimus kattaa niin suuren osuuden ostomarkkinoiden kokonais- volyymist(cid:228), ett(cid:228) hinnat voidaan ajaa alle kilpailukykyisen tason tai ostomarkkinat voidaan sulkea kilpailijoilta. Osapuolten suuri kysynt(cid:228)voima tavarantoimittajiin n(cid:228)hden voi aiheuttaa markki- noilla tehottomuutta kuten laadun alenemista, innovaatiopon- lopulta toimitusm(cid:228)(cid:228)rien j(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) nisteluiden v(cid:228)henemist(cid:228) tai alle optimaalisen tason. Kysynt(cid:228)voiman yhteydess(cid:228) suurinta huolta aiheuttaa kuitenkin se, ett(cid:228) alhaisempia hintoja ei siirret(cid:228) my(cid:246)hemm(cid:228)n markkinavaiheen asiakkaille ja ett(cid:228) kysynt(cid:228)voima voi johtaa ostavien yritysten kilpailijoiden kustannusten nou- suun myyntimarkkinoilla, koska tavarantoimittajat joko yritt(cid:228)- v(cid:228)t saada takaisin yhdelt(cid:228) asiakasryhm(cid:228)lt(cid:228) perim(cid:228)ns(cid:228) alhaisem- mat hinnat nostamalla muiden asiakkaiden hintoja tai sitten kilpailijoiden saataville j(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n tehokkaita toimittajia. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) osto- ja myyntimarkkinoille ovat tyy- pillisi(cid:228) keskin(cid:228)iset riippuvuudet, joita kuvaillaan seuraavaksi. Osto- ja myyntimarkkinoiden v(cid:228)liset riippuvaisuudet 119. Kesken(cid:228)(cid:228)n kilpailevien ostajien v(cid:228)linen yhteisty(cid:246) voi rajoittaa tuntuvasti kilpailua luomalla kysynt(cid:228)voimaa. Vaikka kysynt(cid:228)voiman syntyminen voi merkit(cid:228) alhaisempia hintoja ku- luttajille, kysynt(cid:228)voima ei aina edist(cid:228) kilpailua ja voi tietyiss(cid:228) tilanteissa jopa aiheuttaa vakavia kielteisi(cid:228) vaikutuksia kilpai- luun. Kysynt(cid:228)voiman k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) seuraavia alhaisempia hankin- 120. jos takuluja ei ensinn(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n voida pit(cid:228)(cid:228) kilpailua edist(cid:228)vin(cid:228), ostajilla on yhteist(cid:228) voimaa myyntimarkkinoilla. T(cid:228)llaisessa ti- lanteessa kustannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) tuskin siirret(cid:228)(cid:228)n kuluttajille. Mit(cid:228) enemm(cid:228)n osapuolilla on yhteist(cid:228) valtaa myyntimarkkinoilla, sit(cid:228) suurempi on niiden kannustin yhteensovittaa k(cid:228)ytt(cid:228)ytymi- sens(cid:228) myyjin(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) voi helpottua, jos osapuolten kustannuk- set ovat yhteisostojen ansiosta huomattavan pitk(cid:228)lle yhteiset. Jos esimerkiksi suurten v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiaiden ryhmittym(cid:228) tekee suuren osan hankinnoistaan yhdess(cid:228), my(cid:246)s suuri osa niiden kustannuksista on yhteisi(cid:228). Siten yhteisostojen kielteiset vaiku- tukset voivat olla melko samanlaisia kuin yhteisess(cid:228) tuotan- nossa. Ostajat voivat lis(cid:228)ksi saada tai 121. lis(cid:228)t(cid:228) voimaa myynti- markkinoilla, jos ne kysynt(cid:228)voiman avulla sulkevat markkinoita kilpailijoilta tai nostavat kilpailijoiden kustannuksia. Yhden asiakasryhm(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228) kysynt(cid:228)voima voi johtaa siihen, ett(cid:228) markkinat suljetaan kilpailevilta ostajilta rajoittamalla n(cid:228)i- 122. Ei ole olemassa absoluuttista yl(cid:228)rajaa, jonka ylittyess(cid:228) ostoyhteisty(cid:246)ll(cid:228) on markkinavoimaa, jonka perusteella se kuu- luu 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Markkinavoimaa ei todenn(cid:228)k(cid:246)isesti ole, jos sopimuspuolten yhteenlaskettu markki- naosuus j(cid:228)(cid:228) alle 15 prosentin ostomarkkinoiden lis(cid:228)ksi my(cid:246)s myyntimarkkinoilla. T(cid:228)llaisilla markkinaosuuksien tasoilla on joka tapauksessa todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) sopimus t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitetyt 81 artiklan 3 kohdan edellytykset. 123. Yl(cid:228)rajan ylitt(cid:228)v(cid:228) markkinaosuus ei automaattisesti mer- kitse sit(cid:228), ett(cid:228) yhteisty(cid:246)ll(cid:228) on kielteinen markkinavaikutus, vaan yhteisen ostosopimuksen vaikutuksia markkinoihin on tutkit- tava tarkemmin ottaen huomioon markkinoiden keskittyminen ja vahvojen tavarantoimittajien mahdollinen tasapainottava voima. Jos yhteiseen ostotoimintaan osallistujien yhteenlaskettu markkinaosuus ylitt(cid:228)(cid:228) selv(cid:228)sti 15 prosenttia keskittyneill(cid:228) mark- kinoilla, se todenn(cid:228)k(cid:246)isesti kuuluu 81 artiklan 1 kohdan sovel- tamisalaan ja osapuolten on todistettava, ett(cid:228) tehokkuushy(cid:246)dyt ylitt(cid:228)v(cid:228)t rajoittavan vaikutuksen. 4. 4 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 3 KOHDAN NOJALLA 4. 4. 1 Taloudellinen hy(cid:246)ty Tilauksissa tai kuljetuksissa ostosopimuksista voi seu- 124. joka ehk(cid:228) rata mittakaavaetujen kaltaista taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228), korvaa niiden rajoittavat vaikutukset. Jos osapuolilla on yhdess(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) osto- tai myyntivoimaa, tehokkuushy(cid:246)tyj(cid:228) on tut- kittava tarkkaan. Kustannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228), jotka johtuvat pelk(cid:228)st(cid:228) markkinavoiman olemassaolosta eiv(cid:228)tk(cid:228) hy(cid:246)dyt(cid:228) kuluttajaa, ei voida ottaa huomioon. 4. 4. 2 V(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys Ostosopimuksille ei voida my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeusta, jos 125. jotka eiv(cid:228)t ole edell(cid:228) mainittujen niiss(cid:228) asetetaan rajoituksia, etujen saavuttamisen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). Velvoite tehd(cid:228) kaikki hankinnat yksinomaan yhteisty(cid:246)n kautta voi joissain tapauksissa olla v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), jotta saavutettaisiin mittakaava- etujen edellytt(cid:228)m(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228) ostom(cid:228)(cid:228)r(cid:228). T(cid:228)llainen velvoite on kui- tenkin arvioitava tapauskohtaisesti. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/31 4. 4. 3 Kilpailua ei poisteta 126. Yhteisille ostosopimuksille ei koskaan voida my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeusta, jos ne antavat osapuolille mahdollisuuden poistaa kilpailun merkitt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) osalta kyseisi(cid:228) tuotteita. T(cid:228)t(cid:228) arvioita- essa on otettava huomioon sek(cid:228) osto- ett(cid:228) myyntimarkkinat. L(cid:228)ht(cid:246)kohtana voidaan pit(cid:228)(cid:228) osapuolten yhteenlaskettuja mark- kinaosuuksia. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen on arvioitava, ovatko kyseiset markkinaosuudet osoitus m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) asemasta ja onko ole- massa lievent(cid:228)vi(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228), kuten tavarantoimittajien tasapainot- tava voima ostomarkkinoilla tai mahdolliset markkinoille tulijat myyntimarkkinoilla. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)lle asemalle joko osto- tai myyn- timarkkinoilla ei voida my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeusta 81 artiklan 3 koh- dan nojalla. 4. 5 ESIMERKKEJ˜ 127. Esimerkki 2 tannuksista. V(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiaat voivat hankkia osto-organisaa- tion kautta v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) suuremmankin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n mutta ne voivat tehd(cid:228) hankintansa my(cid:246)s yhteisty(cid:246)n ulkopuolelta. V(cid:228)hit- t(cid:228)iskauppiaiden yhteenlaskettu markkinaosuus on 20 % sek(cid:228) osto- ett(cid:228) myyntimarkkinoilla. A ja B ovat kaksi suurinta kil- pailijaa. A:n markkinaosuus molemmilla markkinoilla on 25 % ja B:n 35 %. My(cid:246)s pienemm(cid:228)t kilpailijat ovat perustaneet osto- ryhmittym(cid:228)n. Mainitut 15 v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiasta saavuttavat mit- takaavaetuja yhdist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)t hankintam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ja han- kintoihin liittyvi(cid:228) teht(cid:228)vi(cid:228). A n a l y y s i : V(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiaat voivat jakaa huomattavan osan kustannuksistaan, jos ne ostavatkin yhdess(cid:228) enemm(cid:228)n kuin sovitun v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n. Yhdess(cid:228) niiden markkina-asema sek(cid:228) osto- ett(cid:228) myyntimarkkinoilla on kuitenkin vain kohtuul- linen. Yhteisty(cid:246)ll(cid:228) saavutetaan lis(cid:228)ksi joitain mittakaavaetuja. Yhteisty(cid:246)lle todenn(cid:228)k(cid:246)isesti my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n poikkeuslupa. T i l a n n e : Kaksi valmistajaa, A ja B, p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t yhdist(cid:228)(cid:228) kom- ponentin X hankintansa. Yritykset kilpailevat kesken(cid:228)(cid:228)n myyn- timarkkinoilla. Niiden yhteisostojen osuus on 35 % X:n koko- naismyynnist(cid:228) ETA:ssa, joka muodostaa merkitykselliset maan- tieteelliset markkinat. Muita valmistajia on 6 (A:n ja B:n kilpai- lijoita myyntimarkkinoilla) ja niiden hallussa on loput 65 % ostomarkkinoista; suurimman osuus on 25 %, muiden osuudet ovat huomattavasti pienempi(cid:228). Tarjontapuoli on melko keskit- tynyt; komponenttia X tarjoaa 6 tavarantoimittajaa, joista kah- den markkinaosuus on 30 % ja muiden 10(cid:150)15 % (HHI on 2 300(cid:150)2 500). Myyntimarkkinoillaan A:n ja B:n yhdistetty markkinaosuus on 35 %. 129. Esimerkki 4 jonka T i l a n n e : Kaksi supermarketketjua tekee sopimuksen, joka vastaa noin nojalla ne ostavat yhdess(cid:228) tuotem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n, 50 %:a niiden kokonaiskustannuksista. Eri tuoteryhmien merki- tyksellisill(cid:228) ostomarkkinoilla osapuolten markkinaosuudet vaih- televat 25(cid:150)40 %:n v(cid:228)lill(cid:228), merkityksellisill(cid:228) myyntimarkkinoilla niiden markkinaosuus on 40 % (olettaen, ett(cid:228) on vain yhdet maantieteelliset markkinat). Markkinoilla toimii viisi muuta merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiasta, joiden markkinaosuudet ovat 10(cid:150)15 %. Markkinoille tulo ei ole todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228). A n a l y y s i : Koska osapuolilla on markkinavoimaa myynti- markkinoillaan, mahdollisista kustannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) saatavaa hy(cid:246)- ty(cid:228) ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) siirret(cid:228) loppuasiakkaille. Yhteisostot todenn(cid:228)- k(cid:246)isesti nostavat osapuolten pienempien kilpailijoiden kustan- nuksia, koska kaksi voimakkainta tavarantoimittajaa korvaa os- toryhmittym(cid:228)lle antamansa alennukset nostamalla pienempien asiakkaiden hintoja. Tuloksena voi olla keskittymisen lis(cid:228)(cid:228)nty- minen my(cid:246)hemm(cid:228)ss(cid:228) markkinavaiheessa. Yhteisty(cid:246) voi lis(cid:228)t(cid:228) my(cid:246)s tavarantoimittajien keskittymist(cid:228), koska pienimm(cid:228)t toi- mittajat, jotka jo ehk(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) tuottavat l(cid:228)hes minimim(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)n tai jopa sen alle, voivat joutua j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n markkinat, elleiv(cid:228)t ne pysty laskemaan hintoja entisest(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)llainen tilanne toden- n(cid:228)k(cid:246)isesti v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kilpailua merkitt(cid:228)v(cid:228)sti, mit(cid:228) ostom(cid:228)(cid:228)rien yhdist(cid:228)misest(cid:228) saatavat tehokkuushy(cid:246)dyt eiv(cid:228)t v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) riit(cid:228) korvaamaan. 128. Esimerkki 3 T i l a n n e : 15 pient(cid:228) v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiasta tekee sopimuksen yh- teisen osto-organisaation perustamisesta. Sopimuspuolten on hankittava tietty v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) organisaation kautta, mik(cid:228) muodostaa noin 50 % jokaisen v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiaan kokonaiskus- A n a l y y s i : On todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) yhteinen ostoj(cid:228)rjestely vai- kuttaa osapuolten kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen, koska yhteensovitta- malla k(cid:228)ytt(cid:228)ytymisens(cid:228) ne saavat runsaasti markkinavoimaa. N(cid:228)in on erityisesti, jos markkinoille tulijoita on v(cid:228)h(cid:228)n. Kannus- tin k(cid:228)ytt(cid:228)ytymisen yhteensovittamiseen on suurempi, jos kus- tannukset ovat yhtenev(cid:228)t. Jos my(cid:246)s osapuolten marginaalit ovat samanlaiset, sekin kannustaa hintojen yhten(cid:228)ist(cid:228)miseen. Vaikka yhteisty(cid:246)st(cid:228) seuraa tehokkuushy(cid:246)tyj(cid:228), suuren markkinavoiman vuoksi sille todenn(cid:228)k(cid:246)isesti ei my(cid:246)nnet(cid:228) poikkeusta. 130. Esimerkki 5 T i l a n n e : Viisi pient(cid:228) osuuskuntaa tekee sopimuksen yhteisen osto-organisaation perustamisesta. Sopimuspuolten on ostet- tava v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) organisaation kautta. Osapuolet voivat hankkia osto-organisaation kautta v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) suurem- mankin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n, mutta ne voivat tehd(cid:228) hankintansa my(cid:246)s yh- teisty(cid:246)n ulkopuolelta. Jokaisella osapuolella on 5 %:n markkina- osuus sek(cid:228) osto- ett(cid:228) myyntimarkkinoilla, joten osapuolten yh- teenlaskettu markkinaosuus on 25 %. Markkinoilla toimii kaksi muuta merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiasta, joista molemmilla on 20(cid:150)25 %:n markkinaosuus, sek(cid:228) joitain pieni(cid:228) v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppi- aita, joiden markkinaosuudet ovat alle 5 %. C 118/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 A n a l y y s i : Yhteisen osto-organisaation perustaminen antanee osapuolille sek(cid:228) osto- ett(cid:228) myyntimarkkinoilla markkinaosuu- den, jonka ansiosta ne voivat kilpailla kahden suurimman v(cid:228)- hitt(cid:228)iskauppiaan kanssa. Koska markkinoilla toimii kaksi muuta toimijaa, joilla on samanlainen markkina-asema, sopimuksesta saatava hy(cid:246)ty todenn(cid:228)k(cid:246)isesti siirtyy kuluttajille. T(cid:228)llaisessa ti- lanteessa sopimus todenn(cid:228)k(cid:246)isesti kuuluu poikkeuksen sovelta- misalaan. Toisistaan on erotettava my(cid:246)s sopimukset, joissa osa- 133. puolet sopivat vain yhteisest(cid:228) markkinoille saattamisesta, ja sopimukset, joissa markkinoille saattaminen liittyy muuhun yh- teisty(cid:246)h(cid:246)n. Yhteisty(cid:246)ss(cid:228) voi olla kyse esimerkiksi yhteisest(cid:228) tuotannosta tai yhteisist(cid:228) ostoista. T(cid:228)llaisia sopimuksia k(cid:228)sitel- l(cid:228)(cid:228)n kyseisi(cid:228) yhteisty(cid:246)muotoja koskevan arvioinnin mukaisesti. 5. MARKKINOILLE SAATTAMISTA KOSKEVAT SOPIMUKSET 5. 1 M˜˜RITELM˜ T(cid:228)ss(cid:228) jaksossa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n sopimuksia, 131. joihin sis(cid:228)ltyy kilpailijoiden v(cid:228)linen yhteisty(cid:246) tuotteiden myynnin, jakelun tai myynninedist(cid:228)misen alalla. Sopimusten laajuus voi vaihdella paljonkin riippuen siit(cid:228), mit(cid:228) markkinoille saattamisen edellyt- t(cid:228)mi(cid:228) teht(cid:228)vi(cid:228) yhteisty(cid:246)n piiriin kuuluu. Yhden (cid:228)(cid:228)rip(cid:228)(cid:228)n muo- dostaa yhteinen myynti, joka merkitsee kaikkien tuotteen myyntiin liittyvien kaupallisten seikkojen sopimista yhdess(cid:228), mukaan lukien hinta. Sopimukset voivat olla my(cid:246)s suppeampia ja koskea ainoastaan yht(cid:228) markkinoinnin osa-aluetta kuten ja- kelua, huoltoa tai mainontaa. 132. Suppeammista sopimuksista t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ovat jakeluso- pimukset. T(cid:228)llaiset sopimukset kuuluvat yleens(cid:228) ryhm(cid:228)poikke- usasetuksen (EY) N:o 2790/1999 ja vertikaalisia rajoituksia kos- kevien suuntaviivojen soveltamisalaan. Ryhm(cid:228)poikkeusasetus (EY) N:o 2790/1999 kattaa muut kuin vastavuoroiset vertikaa- liset sopimukset kilpailijoiden v(cid:228)lill(cid:228), jos a) ostajan vuotuinen liikevaihto yhdess(cid:228) siihen sidossuhteessa olevien yritysten kanssa ei ylit(cid:228) 100:a miljoonaa euroa tai jos b) tavarantoimit- taja on sek(cid:228) valmistaja ett(cid:228) jakelija ja ostaja on jakelija, joka ei valmista sopimushy(cid:246)dykkeiden kanssa kilpailevia tuotteita, tai c) toimittaja on palvelujen tarjoaja, joka toimii usealla toimi- tusportaalla, eik(cid:228) ostaja tarjoa kilpailevia palveluja sill(cid:228) toimi- jolla se ostaa sopimustuotteet (34). Jos kilpailevat tusportaalla, yritykset sopivat tuotteittensa vastavuoroisesta jakelusta, jois- sain tapauksissa on mahdollista, ett(cid:228) sopimusten tarkoituksena tai seurauksena on markkinoiden jakaminen osapuolten v(cid:228)lill(cid:228) tai sopimukset voivat johtaa salaiseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n. Sama p(cid:228)tee muihin kuin vastavuoroisiin sopimuksiin my(cid:246)s silloin, kun kil- pailevien yritysten koko ylitt(cid:228)(cid:228) tietyn rajan. T(cid:228)llaiset sopimuk- set on siten ensin arvioitava j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitettyjen periaatteiden mukaisesti. Jos arviointi johtaa p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kilpailijoiden yhteisty(cid:246) jakelun alueella on periaatteessa hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), on tarpeen arvioida viel(cid:228) sopimuksiin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t vertikaaliset rajoi- tukset. Arvio tehd(cid:228)(cid:228)n vertikaalisia rajoituksia koskevien suun- taviivojen periaatteiden pohjalta (35). T(cid:228)m(cid:228) koskee esimerkiksi vertikaalisten sopimusten vakavimpia kilpailunrajoituksia, joille tuskin my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n poikkeusta. (34) Ryhm(cid:228)poikkeusasetuksen (EY) N:o 2790/1999 2 artiklan 4 kohta. (35) Vertikaalisia rajoituksia koskevat suuntaviivat. 5. 2 MERKITYKSELLISET MARKKINAT 134. Yhteisty(cid:246)t(cid:228) tekevien osapuolten kilpailusuhteiden ar- vioimiseksi on ensiksi m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat, joihin yhteisty(cid:246) vaikuttaa suoraan (eli markkinat, joille sopimustuotteet kuuluvat). Toiseksi on muistettava, ett(cid:228) tiettyj(cid:228) markkinoita koskeva markkinointiso- pimus voi vaikuttaa osapuolten kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen my(cid:246)s l(cid:228)himarkkinoilla, jotka ovat yhteydess(cid:228) yhteisty(cid:246)n v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n vaikutusalaan kuuluviin markkinoihin. 5. 3 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 1 KOHDAN NOJALLA 5. 3. 1 Sopimuksen luonne 5. 3. 1. 1 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sopimukset jos sopimuspuolet kilpailevat kesken(cid:228)(cid:228)n. 135. T(cid:228)ss(cid:228) kappaleessa k(cid:228)sitellyt markkinoille saattamista koskevat sopimukset kuuluvat kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltamisalaan vain, Jos osapuolet selv(cid:228)sti eiv(cid:228)t kilpaile sopimustavaroiden tai -palvelujen suhteen, sopimus ei voi rajoittaa kilpailua. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)tee my(cid:246)s silloin, jos yhteisty(cid:246) markkinoille saattamisessa on puolueettomasti tarkas- tellen v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) osapuolen p(cid:228)(cid:228)semiseksi markkinoille, joille se ei p(cid:228)(cid:228)sisi yksin(cid:228)(cid:228)n esimerkiksi t(cid:228)h(cid:228)n liittyvien kustannusten vuoksi. Erikoistapauksen muodostavat konsortiosopimukset, joiden avulla yritykset voivat tehd(cid:228) uskottavan tarjouksen hank- keista, joita ne eiv(cid:228)t pystyisi hoitamaan tai tarjoamaan yksi- n(cid:228)(cid:228)n. Koska osapuolet eiv(cid:228)t siten ole mahdollisia kilpailijoita tarjouksen osalta, kilpailua ei rajoiteta. 5. 3. 1. 2 Sopimukset, jotka l(cid:228)hes aina kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan 136. Kilpailijoiden v(cid:228)lisen markkinoille saattamista koskevan sopimuksen aiheuttama p(cid:228)(cid:228)asiallinen kilpailuongelma on hin- tojen vahvistaminen. Yhteiseen myyntiin rajoittuvien sopimus- ten tarkoituksena ja vaikutuksena on yleens(cid:228) kilpailevien val- mistajien hintapolitiikan yhteensovittaminen. T(cid:228)llaisessa ta- pauksessa sopimukset poistavat hintakilpailun osapuolten v(cid:228)- lilt(cid:228) ja rajoittavat lis(cid:228)ksi osapuolten toimittamien tavaroiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) tilaustenjakoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n puitteissa. Siten sopimukset rajoittavat sek(cid:228) osapuolten v(cid:228)list(cid:228) kilpailua tarjontapuolella ett(cid:228) ostajien valintamahdollisuuksia ja kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/33 Arviointi ei muutu, vaikka kyseess(cid:228) ei olisikaan yksin- 137. oikeussopimus. Perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohtaa sovelletaan, vaikka osapuolet voisivatkin myyd(cid:228) sopimuksen ulkopuolelle, niin kauan kuin voidaan olettaa, ett(cid:228) sopimus johtaa osapuolten perimien hintojen yhteensovittamiseen. 15 prosenttia. T(cid:228)llaisilla markkinaosuuksien tasoilla on joka tapauksessa todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) sopimus t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esi- tetyt 81 artiklan 3 kohdan edellytykset. 5. 3. 1. 3 Sopimukset, jotka voivat kuulua 81 artiklan 1 koh- dan soveltamisalaan 138. Markkinoille saattamista koskeviin sopimuksiin, joihin liittyy p(cid:228)(cid:228)asiassa kaksi ongelmaa. ei sis(cid:228)lly yhteist(cid:228) myynti(cid:228), Ensimm(cid:228)inen on, ett(cid:228) yhteinen markkinoille saattaminen tar- joaa hyv(cid:228)n mahdollisuuden vaihtaa luottamuksellisia kaupallisia tietoja erityisesti markkinointistrategiasta ja hinnoista. Toinen ongelma on se, ett(cid:228) markkinoille saattamisen kustannusraken- teesta riippuen huomattava osa osapuolten lopullisista kustan- nuksista voi olla yhteisi(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) voi seurata, ett(cid:228) todelliset mah- dollisuudet hintakilpailuun loppumyynnin tasolla ovat v(cid:228)h(cid:228)iset. Yhteist(cid:228) markkinoille saattamista koskevat sopimukset voivat siten kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos ne luottamuksellisten kaupallisten tietojen joko mahdollistavat vaihtamisen tai jos ne vaikuttavat merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n osaan osapuol- ten lopullisista kustannuksista. 139. Eri maantieteellisill(cid:228) markkinoilla toimivien kilpailijoi- den v(cid:228)listen jakeluj(cid:228)rjestelyjen erityisongelma on se, ett(cid:228) j(cid:228)rjes- telyt voivat toimia markkinoiden jakamisen v(cid:228)lineen(cid:228). Jos ky- seess(cid:228) ovat sopimukset tuotteiden vastavuoroisesta jakelusta, sopimuspuolet jakavat markkinat tai asiakkaat ja kilpailu niiden v(cid:228)lilt(cid:228) h(cid:228)vi(cid:228)(cid:228). Keskeinen kysymys arvioitaessa t(cid:228)m(cid:228)n tyyppist(cid:228) sopimusta on se, onko kyseinen sopimus puolueettomasti kat- soen v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n, jotta osapuolet p(cid:228)(cid:228)sisiv(cid:228)t toistensa markki- noille. Jos sopimus on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n, se ei kuulu 1 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Jos sopimus ei ole v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n, se kuuluu 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Jos sopimus ei ole vastavuoroinen, markkinoiden jakamisen riski ei ole yht(cid:228) suuri. On kuitenkin arvioitava, perustuuko muunlainen kuin vastavuoroinen sopimus yhteisymm(cid:228)rrykseen siit(cid:228), ett(cid:228) toisen markkinoille ei tulla, tai onko se mahdollisesti keino, jolla p(cid:228)(cid:228)- sy(cid:228) tai kilpailua (cid:148)tuontimarkkinoilla(cid:148) rajoitetaan. 142. Jos sopimuspuolten yhteenlaskettu markkinaosuus on yli 15 prosenttia, yhteist(cid:228) markkinoille saattamista koskevan sopimuksen vaikutus markkinoihin on tutkittava. T(cid:228)ss(cid:228) yhtey- dess(cid:228) markkinoiden keskittymisaste ja markkinaosuudet ovat ratkaiseva tekij(cid:228). Mit(cid:228) keskittyneemm(cid:228)t markkinat ovat, sit(cid:228) hy(cid:246)dyllisempi(cid:228) hintoja tai markkinointistrategiaa koskevat tie- dot ovat ep(cid:228)varmuuden v(cid:228)hent(cid:228)misen kannalta ja sit(cid:228) suurempi on osapuolten kannustin vaihtaa t(cid:228)llaisia tietoja (36). 5. 4 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 3 KOHDAN NOJALLA 5. 4. 1 Taloudellinen hy(cid:246)ty Hy(cid:246)ty, 143. joka on otettava huomioon arvioitaessa, voi- daanko yhteist(cid:228) markkinoille saattamista koskevalle sopimuk- selle my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeus, riippuu toiminnan luonteesta. Hintojen asettaminen ei yleens(cid:228) ole perusteltua, jollei se ole puolueetto- masti katsoen v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) muiden markkinointiteht(cid:228)vien in- tegroimiseksi johda merkitt(cid:228)viin tehokkuushy(cid:246)tyihin. Syntyv(cid:228)n hy(cid:246)dyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) riippuu ennen kaikkea yhteisen markkinointitoiminnan merkityksest(cid:228) kyseisen tuotteen kustannusrakenteelle. Siten huomattavat parannukset laajalle jaeltavien kulutustavaroiden tuottajien tehokkuudessa ovat todenn(cid:228)k(cid:246)isempi(cid:228) kuin teollisuustuotteiden tuottajien te- hokkuudessa, koska j(cid:228)lkimm(cid:228)isi(cid:228) ostaa vain muutama k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228). ja jollei kyseinen integrointi 144. V(cid:228)itetty tehokkuus ei lis(cid:228)ksi saisi perustua s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ihin, jotka johtuvat kilpailuun olennaisesti kuuluvien kustannusten poistumisesta, vaan sen on seurattava taloudellisten toimintojen integroinnista. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi kuljetuskustannusten alenemista ei voida pit(cid:228)(cid:228) poikkeuksen my(cid:246)nt(cid:228)miseen oikeuttavana tehok- kuushy(cid:246)tyn(cid:228), jos se johtuu vain asiakkaiden jakamisesta eik(cid:228) logistiikan integroinnista. 5. 3. 2 Markkinavoima ja markkinarakenne 140. Kuten edell(cid:228) todettiin, sopimukset, joihin liittyy hinto- jen vahvistaminen, kuuluvat aina 81 artiklan 1 kohdan sovel- tamisalaan osapuolten markkinavoimasta riippumatta. Niille voidaan kuitenkin my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeus 81 artiklan 3 kohdan nojalla, jos seuraavassa kuvaillut edellytykset t(cid:228)yttyv(cid:228)t. 141. Kilpailijoiden v(cid:228)liset markkinoille saattamista koskevat sopimukset, joihin ei liity hintojen vahvistamista, kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ainoastaan, jos sopimuspuo- lilla on jonkin verran markkinavoimaa. Markkinavoimaa tuskin on, jos sopimuspuolten yhteenlaskettu markkinaosuus on alle V(cid:228)itetyt tehokkuushy(cid:246)dyt on osoitettava. T(cid:228)m(cid:228)n kan- 145. nalta merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) on molempien osapuolten huomattava panos p(cid:228)(cid:228)omaan, teknologiaan tai omaisuuteen. P(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isten resurs- sien ja tuotantov(cid:228)lineiden poistumisesta seuraavat kustannus- s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t voidaan nekin hyv(cid:228)ksy(cid:228). Jos yhteinen markkinoille saat- taminen toisaalta k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) vain yhteisen myyntitoimiston ilman investointeja, kyseess(cid:228) on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti verhottu kartelli eik(cid:228) 81 artiklan 3 kohdan edellytyksi(cid:228) siten t(cid:228)ytet(cid:228). (36) Luottamuksellisten ja yksityiskohtaisten tietojen vaihto oligopolisti- silla markkinoilla voi sellaisenaan kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. T(cid:228)t(cid:228) seikkaa selvitet(cid:228)(cid:228)n (cid:148)traktoriasioissa(cid:148) 28. tou- kokuuta 1998 (C-8/958 P: New Holland Ford ja C-7/95 P: John Deere) ja (cid:148)ter(cid:228)spalkkiasioissa(cid:148) 11. maaliskuuta 1999 (T-134/94, T-136/94, T-137/94, T-138/94, T-141/94, T-145/94, T-147/94, T-148/94, T-151/94, T-156/94 ja T-157/94) annetuissa tuomioissa. C 118/34 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 5. 4. 2 V(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys 146. Markkinoille saattamista koskevalle sopimukselle ei voida my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeusta, jos siin(cid:228) asetetaan rajoituksia, jotka eiv(cid:228)t ole edell(cid:228) mainittujen etujen kannalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228). Kuten edell(cid:228) todettiin, v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys on erityisen t(cid:228)rke(cid:228), jos sopimuksiin liittyy hintojen vahvistaminen tai markkinoi- den jakaminen. m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228), koska asiakkaat (cid:150) suuret v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan ketjut eiv(cid:228)t (cid:150) halua k(cid:228)sitell(cid:228) useita hintoja. Se on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) my(cid:246)s sen vuoksi, ett(cid:228) tavoitteen (cid:150) yhteisen tuotemerkin (cid:150) us- kottava saavuttaminen edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kaikki markkinointiin liit- tyv(cid:228)t tekij(cid:228)t, mukaan lukien hinta, yhdenmukaistetaan. Koska osapuolilla ei ole markkinavoimaa ja sopimus merkitsee huo- mattavia tehokkuushy(cid:246)tyj(cid:228), se on 81 artiklan mukainen. 5. 4. 3 Kilpailua ei poisteta 149. Esimerkki 2 Yhteisille markkinoille saattamista koskeville sopimuk- 147. sille ei koskaan voida my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeusta, jos ne mahdollista- vat osapuolille kilpailun poistamisen huomattavalta osalta so- pimustuotteita. T(cid:228)t(cid:228) arvioitaessa l(cid:228)ht(cid:246)kohtana voidaan pit(cid:228)(cid:228) osapuolten markkinaosuuksia. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen on arvioitava, viittaavatko kyseiset markkinaosuudet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan ja onko olemassa lievent(cid:228)vi(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228), kuten muiden kilpailijoiden mahdollinen markkinoille tulo. J(cid:228)rjestelyt sellaisten kilpailijoi- den v(cid:228)lill(cid:228), joiden yhteenlaskettu markkinaosuus vastaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)(cid:228) markkina-asemaa, eiv(cid:228)t yleens(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228) 81 artiklan 3 kohdan edellytyksi(cid:228). T i l a n n e : Kaksi kuulalaakerivalmistajaa, joilla molemmilla on 5 %:n markkinaosuus, perustavat yhteisen myyntiyrityksen, joka markkinoi tuotteita, asettaa hinnat ja jakaa tilaukset emo- yhti(cid:246)ille. Sopimuspuolille j(cid:228)(cid:228) oikeus myyd(cid:228) my(cid:246)s myyntij(cid:228)rjes- telyn ulkopuolella. Asiakkaat saavat jatkossakin toimitukset suoraan emoyhti(cid:246)iden tehtailta. Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) lis(cid:228)(cid:228) tehokkuutta, koska yhteinen myyntiyritys voi esitell(cid:228) yh- delle asiakkaalle samanaikaisesti molempien osapuolten tuot- teita, mik(cid:228) v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kaksinkertaisista myyntiponnisteluista ai- heutuvaa tuhlausta. Lis(cid:228)ksi yhteisyritys antaa tilauksen l(cid:228)him- m(cid:228)lle tehtaalle aina kun se on mahdollista, mik(cid:228) v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kul- jetuskustannuksia. 5. 5 ESIMERKKEJ˜ 148. Esimerkki 1 T i l a n n e : Viisi pient(cid:228) elintarviketuottajaa, joilla jokaisella on 2 %:n markkinaosuus elintarvikkeiden kokonaismarkkinoilla, sopivat seuraavasta: jakelukanavat yhdistet(cid:228)(cid:228)n, markkinoinnissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n yhteist(cid:228) tuotemerkki(cid:228) ja tuotteet myyd(cid:228)(cid:228)n samaan hintaan. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee huomattavia investointeja varastoin- tiin, kuljetuksiin, mainontaan, markkinointiin ja myyntihenki- l(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n. Yhteisty(cid:246) v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) huomattavasti osapuolten kustan- nuksia, joiden osuus myyntihinnasta on yleens(cid:228) 50 %, ja mah- dollistaa niille tehokkaamman ja nopeamman jakeluj(cid:228)rjestel- m(cid:228)n tarjoamisen. Elintarviketuottajien asiakkaita ovat suuret v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan ketjut. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) markkina-asemassa on kolme monikansallista elin- tarvikekonsernia, joista jokaisella on 20 %:n markkinaosuus. Loppuosa markkinoista muodostuu pienist(cid:228) itsen(cid:228)isist(cid:228) tuotta- jista. Sopimuspuolten tuotelajitelmat menev(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)in joil- lain merkitt(cid:228)vill(cid:228) alueilla, mutta yksill(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n tuotemarkkinoilla niiden yhteenlaskettu markkinaosuus ei ole yli 15 %. A n a l y y s i : Sopimukseen sis(cid:228)ltyy hintojen vahvistaminen ja siten se kuuluu 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, vaikka sopimuspuolilla ei voidakaan katsoa olevan markkinavoimaa. Markkinoinnin ja jakelun yhdist(cid:228)miseen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin liit- tyv(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tehostumista, joka hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) asiakkaita sek(cid:228) paremman palvelun ett(cid:228) alhaisempien kustannusten kautta. Ky- symys kuuluukin, voidaanko sopimukselle my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeus 81 artiklan 3 kohdan nojalla. T(cid:228)t(cid:228) varten on selvitett(cid:228)v(cid:228), onko hintojen vahvistaminen muiden markkinointitoimintojen yhdist(cid:228)misen kannalta puolueettomasti katsoen v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa hintojen vahvistamista voidaan pit(cid:228)(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)- A n a l y y s i : Sopimukseen sis(cid:228)ltyy hintojen vahvistaminen ja siten se kuuluu 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, vaikka sopimuspuolilla ei voidakaan katsoa olevan markkinavoimaa. Sille ei voida my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeusta, koska v(cid:228)itetyt tehokkuushy(cid:246)- dyt ovat vain osapuolten v(cid:228)lisen kilpailun poistumisesta aiheu- tuvaa kustannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246). 150. Esimerkki 3 T i l a n n e : Kaksi virvoitusjuomavalmistajaa toimii kahdessa j(cid:228)- senvaltiossa, jotka ovat toistensa naapureita. Molemmilla on kotimarkkinoillaan 20 %:n markkinaosuus. Yritykset sopivat, ett(cid:228) ne tuottavat vastavuoroisesti toistensa tuotteita maantie- teellisill(cid:228) markkinoillaan. Molemmilla markkinoilla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa on suuri monikansallinen virvoitusjuomavalmistaja, jolla on 50 %:n markkinaosuus molemmilla markkinoilla. A n a l y y s i : Sopimukset kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan sovel- tamisalaan, jos osapuolten voidaan olettaa olevan kilpailevia yrityksi(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n ratkaiseminen edellytt(cid:228)(cid:228) markkinoille tulon esteiden selvitt(cid:228)mist(cid:228) molemmilla maantieteellisill(cid:228) markki- noilla. Jos osapuolet olisivat voineet p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) toistensa markki- noille yksin(cid:228)(cid:228)n, niiden v(cid:228)linen sopimus poistaa kilpailun niiden v(cid:228)lilt(cid:228). Vaikka osapuolten markkinaosuudet osoittavat, ett(cid:228) niill(cid:228) voi olla jonkin verran markkinavoimaa, markkinaraken- teen analyysi osoittaa, ett(cid:228) n(cid:228)in ei ole asia. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi vas- tavuoroinen jakelusopimus hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) asiakkaita, koska se lis(cid:228)(cid:228) valikoimaa molemmilla maantieteellisill(cid:228) markkinoilla. Sopi- mukselle voidaan siten my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) poikkeus, vaikka sen katsottai- siinkin rajoittavan kilpailua. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/35 6. STANDARDOINTISOPIMUKSET 6. 1 M˜˜RITELM˜ Standardointisopimusten ensisijaisena tarkoituksena on 151. m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) tekniset tai laadulliset vaatimukset, joita nykyisten tai tulevien tuotteiden, tuotantoprosessien tai -menetelmien mah- dollisesti on vastattava (37). Standardointisopimukset voivat kos- kea useita tekij(cid:246)it(cid:228), kuten tietyn tuotteen eri laatuja tai kokoja taikka teknisi(cid:228) eritelmi(cid:228) markkinoilla, joilla yhteensopivuus ja -k(cid:228)ytett(cid:228)vyys muiden tuotteiden tai j(cid:228)rjestelmien kanssa on olennaista. Standardina voidaan pit(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s laatumerkin saa- misen tai s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisen hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n edellytt(cid:228)mi(cid:228) eh- toja. N(cid:228)m(cid:228) suuntaviivat eiv(cid:228)t koske ammatinharjoittajien joita 152. tarjoamien palvelujen standardeja, esimerkiksi s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), sovelletaan vapaisiin ammatteihin p(cid:228)(cid:228)syyn. 6. 2 MERKITYKSELLISET MARKKINAT Standardointisopimusten vaikutukset n(cid:228)kyv(cid:228)t kolmilla 153. mahdollisilla markkinoilla, jotka m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228) koskevan komission tiedonannon mukaisesti. En- joita simm(cid:228)iset markkinat muodostuvat standardit koskevat. Kokonaan uusien tuotteiden standardeihin voi liitty(cid:228) markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n suhteen samanlaisia ky- symyksi(cid:228) kuin T&K-sopimuksiin (ks. 2. 2 kappale). Toiset mark- kinat muodostuvat standardipalvelujen markkinoista, jos asiaan liittyy standardointilaitoksia tai -sopimuksia. Kolmannet merki- tykselliset markkinat ovat (soveltuvissa tapauksissa) testauksen ja sertifioinnin markkinat. tuotemarkkinoista, 6. 3 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 1 KOHDAN NOJALLA Standardien laatimista koskevat sopimukset (38) voidaan 154. tehd(cid:228) suoraan yksityisten yritysten v(cid:228)lill(cid:228), mutta ne voidaan my(cid:246)s tehd(cid:228) julkisten laitosten tai yleist(cid:228) taloudellista etua ole- vien palvelujen hoitamisesta vastaavien laitosten, kuten direktii- viss(cid:228) 98/34/EC (39) tunnustettujen standardointielinten, puit- (37) Standardointi voi perustua erilaisiin menettelyihin, kuten tunnus- tettujen eurooppalaisten tai kansallisten laitosten hyv(cid:228)ksymiin kan- sallisiin k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)ihin, erilaisiin konsortioihin ja foorumeihin tai yksitt(cid:228)isten yritysten v(cid:228)lisiin sopimuksiin. Vaikka yhteis(cid:246)n oikeus m(cid:228)(cid:228)rittelee standardit hyvin kapeasti, n(cid:228)iss(cid:228) suuntaviivoissa stan- dardeiksi katsotaan kaikki t(cid:228)ss(cid:228) luvussa m(cid:228)(cid:228)ritellyt sopimukset. (38) Neuvoston asetuksen N:o 17 4 artiklan 2 kohdan 3 alakohdan nojalla sopimuksista, joiden ainoana tarkoituksena on standardien tai mallien kehitt(cid:228)minen tai yhten(cid:228)inen soveltaminen, ei tarvitse mutta niist(cid:228) voidaan ilmoittaa komissiolle. (39) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1998, teknisi(cid:228) standardeja ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelyst(cid:228) (EYVL L 204, 21. 7. 1998, s. 37). teissa. Mainittujen laitosten osallistumiseen sovelletaan j(cid:228)senval- tioiden velvoitetta s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)(cid:228)ristym(cid:228)t(cid:246)n kilpailu yhteis(cid:246)ss(cid:228). 6. 3. 1. Sopimuksen luonne 6. 3. 1. 1 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sopimukset 155. Jos osallistuminen standardin laatimiseen on rajoitta- matonta ja avointa, edell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritellyt standardointisopimukset, jotka eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) velvoitetta noudattaa standardia tai ovat osa tuotteiden yhteensopivuuden varmistamiseksi tehty(cid:228) laajempaa sopimusta, eiv(cid:228)t rajoita kilpailua. T(cid:228)m(cid:228) koskee tavallisesti tun- nustettujen standardointilaitosten antamia standardeja, jotka pe- rustuvat syrjim(cid:228)tt(cid:246)myyteen sek(cid:228) avoimiin ja l(cid:228)pin(cid:228)kyviin me- nettelyihin. Sellaiset standardit, 156. jotka kattavat vain v(cid:228)h(cid:228)isen osan merkityksellisi(cid:228) markkinoita, eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) tuntuvia rajoituksia niin kauan kuin tilanne pysyy t(cid:228)llaisena. Tuntuvia rajoituksia ei sis(cid:228)lly my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n sopimuksiin, joissa pk-yritykset yhdist(cid:228)v(cid:228)t voimansa yhdenmukaistaakseen yhteisten tarjousten laatimisen edellytt(cid:228)mi(cid:228) muotoseikkoja tai ehtoja. Sama p(cid:228)tee sopimuksiin, joilla standardoidaan v(cid:228)h(cid:228)merkityksisi(cid:228) tuotteen ominaisuuksia, muotoseikkoja ja raportteja, joiden vaikutus keskeisiin kilpailu- tekij(cid:246)ihin merkityksellisill(cid:228) markkinoilla on v(cid:228)h(cid:228)inen. 6. 3. 1. 2 Sopimukset, jotka l(cid:228)hes aina kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan Sopimukset, joissa standardeja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n osana laajem- 157. paa rajoittavaa sopimusta, jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n sulkemaan todelliset tai mahdolliset kilpailijat markkinoilta, kuuluvat l(cid:228)hes aina 81 ar- tiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Esimerkki t(cid:228)llaisesta on sopi- mus, jolla valmistajien kansallinen yhdistys laatii standardin ja jotka painostaa ulkopuolisia olemaan valmistamatta tuotteita, eiv(cid:228)t ole standardin mukaisia. 6. 3. 1. 3 Sopimukset, jotka voivat kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan Standardointisopimukset voivat kuulua 81 artiklan 1 158. kohdan soveltamisalaan, jos ne antavat osapuolille yhteisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan tuotannon ja/tai innovaatioiden suhteen ja siten rajoittavat niiden mahdollisuutta kilpailla tuotteen ominaisuuk- silla ja vaikuttavat kolmansiin osapuoliin kuten standardoitujen tuotteiden toimittajiin tai ostajiin. Jokaisen sopimuksen arvioin- nissa on otettava huomioon toisaalta standardin luonne ja sen todenn(cid:228)k(cid:246)inen vaikutus kyseisiin markkinoihin ja toisaalta mahdolliset rajoitukset, jotka ylitt(cid:228)v(cid:228)t standardoinnin ensisijai- sen tarkoituksen sellaisena kuin se m(cid:228)(cid:228)riteltiin edell(cid:228). C 118/36 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 Kilpailunrajoitusten sis(cid:228)ltyminen standardointisopimuk- 159. siin riippuu siit(cid:228), kuinka pitk(cid:228)lle osapuolet ovat vapaita kehit- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vaihtoehtoisia standardeja tai tuotteita, jotka eiv(cid:228)t ole sovitun standardin mukaisia. Standardointisopimukset voivat jos ne est(cid:228)v(cid:228)t osapuolia joko kehitt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) rajoittaa kilpailua, vaihtoehtoisia standardeja tai saattamasta markkinoille tuotteita, jotka eiv(cid:228)t ole standardin mukaisia. Sopimukset, joissa anne- taan joillekin laitoksille yksinoikeus testata standardinmukai- suus, ylitt(cid:228)v(cid:228)t standardin antamisen ensisijaisen tarkoituksen ja voivat lis(cid:228)ksi rajoittaa kilpailua. Sopimukset, jotka sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t standardinmukaisuuden toteamiseen liittyvi(cid:228) rajoituksia, voivat nekin rajoittaa kilpailua, elleiv(cid:228)t ne sitten perustu viranomais- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin. 6. 3. 2 Markkinavoima ja markkinarakenne 160. Osapuolten suuret markkinaosuudet vaikutusalaan kuu- luvilla markkinoilla eiv(cid:228)t v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ole ongelma standardoin- tisopimusten kannalta. Standardointisopimusten tehokkuus on usein suhteessa siihen, kuinka suuri osa toimialasta osallistuu standardien laatimiseen ja/tai noudattamiseen. Toisaalta standar- dit, joihin ulkopuoliset eiv(cid:228)t voi osallistua, voivat syrji(cid:228) niit(cid:228), sulkea niilt(cid:228) markkinat tai jakaa markkinat standardien maan- tieteellisen soveltamisalan mukaan. Arvioitaessa, rajoittaako so- pimus kilpailua, keskityt(cid:228)(cid:228)n siten siihen, onko t(cid:228)llaisten mark- kinoille tulon esteiden voittaminen kyseisess(cid:228) tapauksessa to- denn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228). 6. 4 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 3 KOHDAN NOJALLA 6. 4. 1 Taloudellinen hy(cid:246)ty Komissio suhtautuu yleens(cid:228) my(cid:246)nteisesti sopimuksiin, 161. jotka edist(cid:228)v(cid:228)t toisten j(cid:228)senvaltioiden markkinoille p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) yh- teismarkkinoilla tai rohkaisevat kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n uusia markkinoita ja parantamaan tarjontaolosuhteita. Jotta t(cid:228)llainen taloudellinen hy(cid:246)ty toteutuisi, markkinoille tuloa suunnittelevien on saatava standardin soveltamisesta ja huomattavan tarvittavat osan toimialasta on osallistuttava standardin laatimiseen avoi- mella tavalla. Osapuolten teht(cid:228)v(cid:228) on osoittaa, ett(cid:228) standardin laatimiseen, k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tai saantiin liittyv(cid:228)t rajoitukset merkitse- v(cid:228)t taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228). tiedot 6. 4. 2 V(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys 163. Luonteensa mukaisesti standardit eiv(cid:228)t kata kaikkia mahdollisia eritelmi(cid:228) tai teknologioita. Joissain tapauksissa ku- luttajien tai talouden yleisen edun kannalta on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vain yksi tekninen ratkaisu. T(cid:228)llainen standardi on kuitenkin laadittava syrjim(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Ihanteellisinta olisi, jos standardit eiv(cid:228)t suosisi tietty(cid:228) tekniikkaa. Joka tapauk- sessa on perusteltava, miksi valitaan yksi standardi toisen si- jasta. 164. Kaikilla kilpailijoilla standardin vaikutusalaan kuuluvilla markkinoilla olisi oltava mahdollisuus osallistua keskusteluihin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi osallistumisen standardin laatimiseen olisi oltava avointa kaikille, paitsi jos osapuolet osoittavat osallistumisesta seuraavan selv(cid:228)(cid:228) tehottomuutta tai yhteinen edunvalvonta var- mistetaan tunnustetuin menetelmin kuten virallisten standar- dointielinten avulla. 165. Yleisesti ottaen standardin laatiminen on erotettava sel- v(cid:228)sti t(cid:228)h(cid:228)n liittyv(cid:228)st(cid:228) mahdollisesta T&K-toiminnasta ja standar- din kaupallisesta hy(cid:246)dynt(cid:228)misest(cid:228). Standardointisopimusten olisi rajoituttava vain niiden tavoitteiden saavuttamisen kan- nalta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n, olipa t(cid:228)m(cid:228) sitten tekninen standardin- mukaisuus tai tietty laatutaso. On esimerkiksi selv(cid:228)sti osoitet- tava, miksi taloudellisen hy(cid:246)dyn toteutumisen kannalta on v(cid:228)lt- t(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), ett(cid:228) sopimuksessa standardin levitt(cid:228)misest(cid:228) alalle, jolla vain yhdell(cid:228) kilpailevalla yrityksell(cid:228) on vaihtoehtoinen rat- kaisu, velvoitetaan sopimuspuolet boikotoimaan vaihtoehtoista ratkaisua. 6. 4. 3 Kilpailua ei poisteta 166. Jossain vaiheessa yhteisess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa ole- van yritysryhm(cid:228)n laatima yksityinen standardi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti johtaa koko toimialaa koskevaan standardiin. T(cid:228)ll(cid:246)in on t(cid:228)r- keint(cid:228) varmistaa, ett(cid:228) kyseinen standardi on mahdollisimman avoin ja sit(cid:228) sovelletaan syrjim(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ll(cid:228) tavalla. Jotta v(cid:228)ltett(cid:228)i- siin kilpailun poistaminen merkityksellisilt(cid:228) markkinoilta, stan- dardien on oltava ulkopuolisten k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) tasapuolisin, koh- tuullisin ja syrjim(cid:228)tt(cid:246)min ehdoin. Jos yksityiset organisaatiot 167. laativat omat standardinsa tai niiden yrityskohtaisesta teknologiasta tu- lee k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) standardi, kilpailu h(cid:228)vi(cid:228)(cid:228), jos ulkopuolisilta estet(cid:228)(cid:228)n kyseisten standardien k(cid:228)ytt(cid:246). tai yritysryhm(cid:228)t Teknisen tai taloudellisen hy(cid:246)dyn toteutuminen edellyt- 162. t(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) standardit eiv(cid:228)t rajoita innovointia. T(cid:228)m(cid:228) riippuu en- nen kaikkea tuotteiden elinkaaresta yhdess(cid:228) markkinoiden ke- hitysvaiheen kanssa (nopeasti kasvavat, kasvavat, heikot mark- kinat jne. ). Innovointiin kohdistuvia vaikutuksia on arvioitava tapauskohtaisesti. Osapuolet voivat ehk(cid:228) joutua todistamaan, ett(cid:228) yhteiset standardit edist(cid:228)v(cid:228)t tehokkuutta kuluttajan kan- nalta, jos uusi tuote tekee nykyisist(cid:228) suhteettoman nopeasti vanhanaikaisia eik(cid:228) lis(cid:228)hy(cid:246)ty ole objektiivisesti tarkastellen il- meist(cid:228). 6. 5 ESIMERKKEJ˜ 168. Esimerkki 1 T i l a n n e : Standardissa EN 60603-7:1993 m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n vaa- timukset TV-vastaanottimien kytkemiseksi videonauhurien ja videopelien kaltaisiin laitteisiin. Vaikka standardi ei olekaan oikeudellisesti sitova, k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) sek(cid:228) TV-vastaanottimien ett(cid:228) videopelien valmistajat k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t standardia, koska markki- nat edellytt(cid:228)v(cid:228)t sit(cid:228). 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/37 A n a l y y s i : 81 artiklan 1 kohtaa ei rikota. Standardin ovat antaneet hyv(cid:228)ksytyt standardointielimet kansallisella, Euroopan ja kansainv(cid:228)lisell(cid:228) tasolla avointen ja l(cid:228)pin(cid:228)kyvien menettelyi- den perusteella. Standardi perustuu kansalliseen yksimielisyy- joka kuvastaa valmistajien ja kuluttajien kantaa. Kaikki teen, valmistajat voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) standardia. 169. Esimerkki 2 T i l a n n e : Osa videokasettien valmistajista p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) kehitt(cid:228)(cid:228) laa- tumerkin tai standardin, jolla osoitetaan videokasetin t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n tekniset v(cid:228)himm(cid:228)iseritelm(cid:228)t. Valmistajat voivat valmistaa video- kasetteja, jotka eiv(cid:228)t vastaa standardia, ja standardi on vapaasti kaikkien valmistajien saatavilla. A n a l y y s i : Edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) sopimus ei muuten rajoita kilpai- lua, 81 artiklan 1 kohtaa ei rikota, koska osallistuminen stan- dardin laatimiseen on rajoittamatonta ja avointa eik(cid:228) standar- dointisopimus sis(cid:228)ll(cid:228) velvoitetta noudattaa standardia. Jos osa- puolet sopisivat valmistavansa vain uuden standardin mukaisia videokasetteja, sopimus rajoittaisi teknist(cid:228) kehityst(cid:228) ja est(cid:228)isi osapuolia myym(cid:228)st(cid:228) erilaisia tuotteita ja rikkoisi siten 81 artik- lan 1 kohtaa. 170. Esimerkki 3 T i l a n n e : Toisistaan riippuvaisilla eri markkinoilla toimivat kilpailevat yritykset, joiden tuotteiden on oltava kesken(cid:228)(cid:228)n yh- teensopivia ja joilla on yli 80 %:n osuus merkityksellisill(cid:228) mark- kinoilla, p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t kehitt(cid:228)(cid:228) yhdess(cid:228) uuden standardin, jolla ne aikovat kilpailla markkinoilla jo olevien muiden ja niiden kil- pailijoiden laajalti soveltamien standardien kanssa. Uuden stan- dardin mukaiset tuotteet eiv(cid:228)t ole yhteensopivia nykyisten stan- dardien kanssa. Koska tuotannon vaihtaminen uuden standar- din mukaiseksi ja sen yll(cid:228)pit(cid:228)minen uuden standardin edellyt- t(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tavalla vaatii suuret investoinnit, osapuolet p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t varata tietyn myyntim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n uuden standardin mukaisille tuot- teille luodakseen markkinoille (cid:148)kriittisen massan(cid:148). Ne sopivat my(cid:246)s, ett(cid:228) muiden tuotteiden yrityskohtainen tuotantom(cid:228)(cid:228)r(cid:228) rajoitetaan edellisvuoden tasolle. A n a l y y s i : Osapuolten markkinavoiman ja tuotantorajoitusten vuoksi sopimus kuuluu 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan eik(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isesti t(cid:228)yt(cid:228) artiklan 3 kohdan edellytyksi(cid:228), ellei teknisi(cid:228) tietoja anneta syrjim(cid:228)tt(cid:246)min perustein ja kohtuullisin ehdoin osapuolten kanssa kilpailemista suunnittelevien muiden tavarantoimittajien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. 7. YMP˜RIST(cid:214)SOPIMUKSET 7. 1 M˜˜RITELM˜ Ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimukset (40) ovat sopimuksia, joilla osa- 171. puolet pyrkiv(cid:228)t v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n saasteita ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritellyll(cid:228) tavalla tai saavuttamaan varsinkin EY:n pe- rustamissopimuksen 174 artiklassa m(cid:228)(cid:228)ritellyt ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoit- teet. Sovittujen toimenpiteiden tavoitteen on siten oltava suo- raan yhteydess(cid:228) asianomaisissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) ep(cid:228)puhtaudeksi tai j(cid:228)tteeksi m(cid:228)(cid:228)ritellyn aineen v(cid:228)hent(cid:228)miseen (41). T(cid:228)m(cid:228) sulkee pois sopimukset, joissa saastumisen v(cid:228)hent(cid:228)minen on muiden toimenpiteiden sivutuote. Ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimuksissa voidaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) tuotteiden 172. (tuotantopanosten tai tuotosten) tai tuotantomenetelmien ym- p(cid:228)rist(cid:246)nsuojelun tasoa koskevia standardeja (42). Muita mahdol- lisia ryhmi(cid:228) voivat olla samalla kaupan tasolla tehdyt sopimuk- joissa osapuolet sopivat ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteiden yhteisest(cid:228) set, saavuttamisesta, kuten tiettyjen materiaalien kierr(cid:228)tyksest(cid:228), p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) tai energiatehokkuuden parantami- sesta. Useilla j(cid:228)senvaltioilla on laajoja, kokonaista toimialaa 173. koskevia ohjelmia ker(cid:228)yst(cid:228) tai kierr(cid:228)tyst(cid:228) koskevien ymp(cid:228)rist(cid:246)- velvoitteiden noudattamiseksi. T(cid:228)llaisiin ohjelmiin sis(cid:228)ltyy yleens(cid:228) monimutkaisia j(cid:228)rjestelyit(cid:228), joista osa on horisontaa- lisia, osa vertikaalisia. Jos ohjelmiin sis(cid:228)ltyy vertikaalisia rajoi- tuksia, ne eiv(cid:228)t kuulu n(cid:228)iden suuntaviivojen soveltamisalaan. 7. 2 MERKITYKSELLISET MARKKINAT Vaikutuksia on arvioitava markkinoilla, joita sopimuk- 174. set koskevat ja jotka m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)st(cid:228) annetun tiedonannon mukaisesti. Kun ep(cid:228)puhtaus itsess(cid:228)(cid:228)n ei ole hy(cid:246)dyke, merkityk- selliset markkinat k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t sen hy(cid:246)dykkeen markkinat, joihin ep(cid:228)puhtaus sis(cid:228)ltyy. Ker(cid:228)yst(cid:228)/kierr(cid:228)tyst(cid:228) koskevien sopimusten osalta on arvioitava vaikutukset markkinoihin, joilla sopimus- puolet toimivat tuottajina tai jakelijoina, sek(cid:228) vaikutukset ky- seisen hy(cid:246)dykkeen mahdollisten ker(cid:228)yspalvelujen markkinoihin. (40) K(cid:228)sitett(cid:228) (cid:148)sopimukset(cid:148) Euroopan yhteis(cid:246)jen k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ss(cid:228) tuomioistuinten 81 artiklaa koskevassa oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritel- lyll(cid:228) tavalla. M(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) vastaa m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228), jota on k(cid:228)ytetty ymp(cid:228)rist(cid:246)asioita koskevissa komission asiakirjoissa, kuten ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimuksia tiedonannossa KOM(96) 561 lopullinen, 27. 11. 1996. koskevassa komission (41) Esimerkiksi kansallista sopimusta, joka koskee yhteis(cid:246)n direktii- veiss(cid:228) ep(cid:228)puhtaudeksi tai j(cid:228)tteeksi m(cid:228)(cid:228)ritellyn aineen asteittaista poistamista, ei siten voida rinnastaa yhteis(cid:246)ss(cid:228) vapaasti liikkuvan tuotteen kollektiiviseen boikottiin. (42) Ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimuksiin, jotka voidaan rinnastaa standardien laatimi- seen, sovelletaan samoja arviointiperusteita kuin standardeihin. C 118/38 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 4. 2000 7. 3 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 1 KOHDAN NOJALLA 7. 3. 1. 3 Sopimukset, jotka voivat kuulua 81 artiklan 1 175. Osana julkisten teht(cid:228)viens(cid:228) hoitamista viranomaiset voivat kannustaa joidenkin ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimusten tekemiseen tai tehd(cid:228) ne v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)miksi. Suuntaviivoissa ei oteta kantaa siihen, onko t(cid:228)llainen valtion puuttuminen asiaan j(cid:228)senvaltioille EY:n perustamissopimuksessa asetettujen velvoitteiden mu- kaista. Suuntaviivoissa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n vain arviointia, joka on teh- t(cid:228)v(cid:228) sen selvitt(cid:228)miseksi, vastaako sopimus 81 artiklaa. 7. 3. 1 Sopimuksen luonne 7. 3. 1. 1 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t sopimukset Kaikki ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimukset eiv(cid:228)t kuulu 81 artiklan 1 176. kohdan kiellon soveltamisalaan osapuolten yhteisest(cid:228) markki- naosuudesta riippumatta. 177. N(cid:228)in voi olla, jos osapuolille ei aseteta tietty(cid:228) erillist(cid:228) velvoitetta tai jos osapuolet ovat l(cid:246)ys(cid:228)sti sitoutuneita osallistu- maan alakohtaisen ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteen saavuttamiseen. J(cid:228)lkim- m(cid:228)isess(cid:228) tapauksessa arvioinnissa keskityt(cid:228)(cid:228)n osapuolten valin- nanvaraan sovitun ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteen saavuttamiseksi k(cid:228)ytet- t(cid:228)viss(cid:228) olevien teknisten tai taloudellisten keinojen suhteen. Mit(cid:228) monipuolisempia kyseiset keinot ovat, sit(cid:228) ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)i- sempi(cid:228) mahdolliset rajoittavat vaikutukset ovat. Perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan sovelta- 178. joissa sovitaan misalan ulkopuolelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)s sopimukset, joka ei tuotteiden tai prosessien ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelun tasosta, tuntuvasti vaikuta tuotteiden eik(cid:228) tuotannon monipuolisuuteen merkityksellisill(cid:228) markkinoilla, tai joiden merkitys on ostop(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)sten kannalta marginaalinen. Kun jotkin tuoteryhm(cid:228)t kielle- t(cid:228)(cid:228)n tai v(cid:228)hitt(cid:228)in poistetaan markkinoilta, rajoituksia ei voida tuoteryhmien osuus merkityksellisill(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) tuntuvina, maantieteellisill(cid:228) markkinoilla tai EU:n laajuisten markkinoiden tapauksessa kaikissa j(cid:228)senvaltioissa on v(cid:228)h(cid:228)inen. jos Uusien markkinoiden luomiseen johtavat sopimukset, 179. kuten kierr(cid:228)tyssopimukset, eiv(cid:228)t yleens(cid:228) rajoita kilpailua, jos ja niin kauan kuin osapuolet eiv(cid:228)t pysty hoitamaan kyseist(cid:228) toimintaa yksin(cid:228)(cid:228)n eik(cid:228) muita vaihtoehtoja ja/tai kilpailijoita ole. 7. 3. 1. 2 Sopimukset, jotka l(cid:228)hes aina kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan 180. Ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimukset kuuluvat 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos yhteisty(cid:246) ei todellisuudessa koske ymp(cid:228)ris- t(cid:246)tavoitteita vaan sen tavoitteena on kartelli eli kielletty hinto- jen vahvistaminen, tuotannon rajoittaminen tai markkinoiden jakaminen, tai jos yhteisty(cid:246) on osa laajempaa rajoittavaa sopi- musta, jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n sulkemaan todelliset tai mahdolliset kil- pailijat markkinoilta. kohdan soveltamisalaan 181. Ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimukset, jotka koskevat suurinta osaa toi- mialaa kansallisella tai EY:n tasolla, kuuluvat todenn(cid:228)k(cid:246)isesti 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos ne rajoittavat tuntuvasti osapuolten mahdollisuutta p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) tuotteittensa ominaisuuksista tai valmistustavasta ja antavat niille siten vaikutusvaltaa tois- tensa tuotannon tai myynnin suhteen. Osapuolten v(cid:228)listen ra- joitusten lis(cid:228)ksi ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimus voi v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kolmansien osapuolten tuotantoa joko tavarantoimittajina tai ostajina taikka vaikuttaa siihen merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. Esimerkiksi ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimukset, jotka v(cid:228)hitellen pois- 182. tavat merkitt(cid:228)v(cid:228)n osan osapuolten myynti(cid:228) suhteessa niiden tuotteisiin tai tuotantoprosesseihin tai vaikuttavat siihen mer- kitt(cid:228)v(cid:228)sti, voivat kuulua 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos osapuolilla on hallussaan merkitt(cid:228)v(cid:228) osa markkinoita. Sama koskee sopimuksia, joissa jaetaan osapuolikohtaisia saastekiin- ti(cid:246)it(cid:228). Sopimukset, 183. joissa merkitt(cid:228)v(cid:228)t markkinaosuudet huo- mattavalla osalla yhteismarkkinoita omaavat sopimuspuolet an- tavat jollekin yritykselle yksinoikeuden ker(cid:228)t(cid:228) ja/tai kierr(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) niiden tuotteita, voivat nekin rajoittaa kilpailua tuntuvasti, jos markkinoilla jo toimii muitakin vastaavan palvelun tarjoajia tai jos niit(cid:228) realistisen arvion mukaan voisi muutoin tulla alalle. 7. 4 ARVIOINTI 81 ARTIKLAN 3 KOHDAN NOJALLA 7. 4. 1 Taloudellinen hy(cid:246)ty 184. Komissio suhtautuu positiivisesti ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimusten k(cid:228)ytt(cid:228)miseen EY:n perustamissopimuksen 2 ja 174 artiklassa m(cid:228)(cid:228)riteltyjen tavoitteiden samoin kuin ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevien yhteis(cid:246)n toimintasuunnitelmien (43) tavoitteiden saavuttami- seksi, jos kyseiset sopimukset ovat kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukai- sia (44). 185. Perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan sovelta- misalaan kuuluvat ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimukset voivat merkit(cid:228) kulut- tajille joko yksil(cid:246)tasolla tai yleisell(cid:228) tasolla taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228), joka ylitt(cid:228)(cid:228) niiden kielteiset kilpailuvaikutukset. T(cid:228)m(cid:228) edellyt- t(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) sopimuksesta seuraa nettohy(cid:246)ty(cid:228) kuluttajalle tai yhteis- kunnalle koituvien ymp(cid:228)rist(cid:246)paineiden v(cid:228)henemisen kautta ver- rattuna tilanteeseen, jossa ei ryhdyt(cid:228) mihink(cid:228)(cid:228)n toimenpiteisiin. Toisin sanoen odotettavissa olevan taloudellisen hy(cid:246)dyn on yli- tett(cid:228)v(cid:228) kustannukset (45). koskeva (43) Viides ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) toimintaohjelma (EYVL C 138, 17. 5. 1993, s. 1) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s N:o 2179/98/EY, tehty 24. 9. 1998 (EYVL L 275, 10. 10. 1998, s. 1). (44) Ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimuksia koskeva tiedonanto KOM(96) 561 lopullinen, 27. 11. 1996, 27(cid:150)29 kohta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston edellisess(cid:228) alaviitteess(cid:228) mainitun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 3 artiklan 1 kohdan f alakohta. Tiedonantoon sis(cid:228)ltyy ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimuksia koskeva tar- kistuslista seikoista, jotka ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimuksen on yleens(cid:228) sis(cid:228)llet- t(cid:228)v(cid:228). (45) T(cid:228)m(cid:228) vastaa vaatimusta ottaa huomioon toimien toteuttamisesta tai toteuttamatta j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) mahdollisesti johtuvat edut ja kustan- nukset, kuten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n 174 artiklan 3 kohdassa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston edell(cid:228) mainitun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 7 artiklan d alakohdassa. 27. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/39 T(cid:228)llaisilla kustannuksilla tarkoitetaan kilpailun v(cid:228)hene- 186. misest(cid:228) aiheutuvia vaikutuksia yhdess(cid:228) talouden toimijoille koi- tuvien noudattamiskustannusten ja/tai ulkopuolisille aiheutu- vien vaikutusten kanssa. Hy(cid:246)tyj(cid:228) voidaan arvioida kahdessa vaiheessa. Jos taloudellista hy(cid:246)ty(cid:228) siirtyy yksitt(cid:228)isille kuluttajille kohtuullisella aikav(cid:228)lill(cid:228), yhteisest(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)hy(cid:246)dyst(cid:228) ei en(cid:228)(cid:228) tarvitse tehd(cid:228) erillist(cid:228) puolueetonta arviointia. Muussa tapauk- sessa kustannus-hy(cid:246)tyanalyysi voi olla tarpeen sen arvioimi- seksi, voidaanko kohtuudella olettaa kuluttajille yleisesti koitu- van nettohy(cid:246)ty(cid:228). 7. 4. 2 V(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys 187. Mit(cid:228) puolueettomammin ymp(cid:228)rist(cid:246)sopimuksen talou- dellinen tehokkuus osoitetaan, sit(cid:228) selvemmin jokainen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ys voidaan katsoa taloudellisessa yhteydess(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)- m(cid:228)ksi ymp(cid:228)rist(cid:246)tavoitteen saavuttamiseksi. 188. Arvioitaessa puolueettomasti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), jotka ensin(cid:228)- kym(cid:228)lt(cid:228) eiv(cid:228)t vaikuta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)milt(cid:228), on p(cid:228)(cid:228)dytt(cid:228)v(cid:228) samaan tulokseen kuin kustannustehokkuusanalyysissa, joka osoittaa, ett(cid:228) vaihtoehtoiset keinot kyseisten ymp(cid:228)rist(cid:246)hy(cid:246)tyjen saavut- tamiseksi tulisivat kohtuullisten odotusten vallitessa taloudelli- sesti tai rahallisesti kalliiksi. On esimerkiksi osoitettava hyvin selke(cid:228)sti, ett(cid:228) yhdenmukainen j(cid:228)tteenker(cid:228)ysmaksu, joka peri- t(cid:228)(cid:228)n yksitt(cid:228)isen yrityksen kustannuksista riippumatta, on v(cid:228)lt- t(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n koko toimialan laajuisen ker(cid:228)ysj(cid:228)rjestelm(cid:228)n toiminnan kannalta. 7. 4. 3 Kilpailua ei poisteta 189. Riippumatta ymp(cid:228)rist(cid:246)llisist(cid:228) ja taloudellisista eduista ja sopimusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myydest(cid:228), sopimus ei saa pois- taa kilpailua tuotteen tai tuotantoprosessin differoinnin, teknis- ten innovaatioiden tai markkinoille tulon osalta lyhyell(cid:228) eik(cid:228) keskipitk(cid:228)ll(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n aikav(cid:228)lill(cid:228). Jos esimerkiksi ker(cid:228)ys-/kierr(cid:228)tyslai- tokselle, jolla on mahdollisia kilpailijoita, annetaan yksinoi- keudet ker(cid:228)ykseen, oikeuksien kestossa olisi otettava huomioon mahdollisen vaihtoehtoisen toimijan tulo markkinoille. 7. 5 ESIMERKKEJ˜ 190. Esimerkki. T i l a n n e : L(cid:228)hes kaikki tietyn kotitalouskoneen (esim. pesuko- neen) valmistajat ja maahantuojat EU:ssa sopivat viranomaisten tuella, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) valmista eiv(cid:228)tk(cid:228) tuo EU:hun tuotteita, jotka eiv(cid:228)t vastaa tiettyj(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)kriteereit(cid:228) (kuten energiate- hokkuus). Yhdess(cid:228) osapuolten osuus EU:n markkinoilla on 90 %. Tuotteet, jotka t(cid:228)m(cid:228)n my(cid:246)t(cid:228) poistuvat v(cid:228)hitellen mark- kinoilta, muodostavat merkitt(cid:228)v(cid:228)n osan kokonaismyynnist(cid:228). Tuotteet korvataan ymp(cid:228)rist(cid:246)yst(cid:228)v(cid:228)llisemmill(cid:228) mutta my(cid:246)s kal- liimmilla tuotteilla. Sopimus v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)ksi v(cid:228)lillisesti kolman- sien osapuolten tuotantoa (esim. s(cid:228)hk(cid:246)laitokset, markkinoilta poistuviin tuotteisiin komponentteja toimittaneet yritykset). A n a l y y s i : Sopimus antaa osapuolille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan yritysten tuotannon ja tuonnin suhteen, koskee huomattavaa osaa yri- tysten myynti(cid:228) ja kokonaistuotantoa ja v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)ksi kolman- sien osapuolten tuotantoa. Kuluttajien valinta, joka perustuu osittain tuotteen ymp(cid:228)rist(cid:246)ominaisuuksiin, rajoittuu ja hinnat todenn(cid:228)k(cid:246)isesti nousevat. Siten sopimus kuuluu 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Viranomaisten mukanaololla ei ole ar- vioinnin kannalta merkityst(cid:228). Uudet tuotteet ovat kuitenkin teknisesti kehittyneempi(cid:228), ja pie- nent(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n suoraan tietty(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)ongelmaa (s(cid:228)hk(cid:246)ntuotan- nosta syntyv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t) ne eiv(cid:228)t v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) johda toisen ym- p(cid:228)rist(cid:246)ongelman syntymiseen tai pahenemiseen (esim. veden ja pesuaineiden kulutus). Nettovaikutus ymp(cid:228)rist(cid:246)tilanteen para- nemiseen ylitt(cid:228)(cid:228) kustannusten nousun. Sit(cid:228) paitsi kalliimpia tuotteita ostaneet kuluttajat saavat kustannukset nopeasti takai- sin, koska ymp(cid:228)rist(cid:246)yst(cid:228)v(cid:228)llisten tuotteiden k(cid:228)ytt(cid:246)kustannukset ovat pienemm(cid:228)t. Muiden vaihtoehtojen on osoitettu olevan saman nettohy(cid:246)dyn saamisen kannalta ep(cid:228)varmempia eik(cid:228) yht(cid:228) kustannustehokkaita. Osapuolilla on taloudelliset mahdol- lisuudet k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) erilaisia teknisi(cid:228) keinoja valmistaakseen tuot- teita, joilla on sovitut ymp(cid:228)rist(cid:246)ominaisuudet, ja kilpailua esiin- tyy edelleen tuotteen muiden ominaisuuksien suhteen. Siten edellytykset poikkeuksen saamiseksi 81 artiklan 3 kohdan no- jalla t(cid:228)yttyv(cid:228)t