title: Ehdotus: neuvoston päätös Slovakian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta

eurovoc_concepts:
EU programme
Member States' contribution
Slovakia
education
vocational training

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 14. 04. 2000 KOM(2000) 217 lopullinen 2000/0092 (ACC) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Slovakian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta (komission esittämä) PERUSTELUT Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa käynnistetyn laajentumisprosessin merkityksen. Myös vuonna 1997 määritelty vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia on vahvistettu uudelleen niin, että 13 ehdokasmaan osallistuminen yhteisön ohjelmiin on tärkeä osa strategiaa. Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) kymmenen ehdokasmaan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin kunkin maan Eurooppa-sopimuksessa. Eurooppa-sopimusten mukaisesti määrätään assosiaationeuvostot määrittävät ja yksityiskohtaiset säännöt. kunkin maan osallistumista koskevat ehdot Kaikki KIE-maat ovat osallistuneet vuonna 1999 yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskeviin ohjelmiin eli Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen sekä Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. Eräät maista ovat osallistuneet ohjelmiin jo vuodesta 1997, toiset vuodesta 1998 tai 1999. Maiden osallistuminen kyseisiin osa ohjelmiin kehitystä. niiden Assosiaationeuvostojen päätösten, joissa säädettiin ohjelmiin osallistumisen järjestelyistä, voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999, kuten myös itse ohjelmia koskevien päätösten voimassaolo. valmistelevaa liittymistä tärkeä ollut on Leonardo da Vinci -ohjelman toinen vaihe, Sokrates-ohjelman toinen vaihe ja uusi Nuoriso- ohjelma ovat jatkoa edellisille ohjelmille. Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toista vaihetta koskevissa päätöksissä säädetään, että KIE-maat voivat osallistua ohjelmiin. Vastaava säännös sisältyy luonnokseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta, jonka hyväksymismenettely on kesken. Kaikki KIE-maat ovat vahvistaneet halukkuutensa osallistua uusiin ohjelmiin vuodesta 2000 alkaen ja rahoittaa osallistumistaan osittain omasta kansallisesta talousarviostaan ja osittain ja 13. niille myönnettävillä vuotuisilla Phare-määrärahoilla. Kuten Luxemburgissa 12. joulukuuta 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä todettiin, näiden maiden itse rahoittamat osuudet ovat tasaisesti kasvamassa. Koska ohjelmat ovat luonteeltaan kansainvälisiä, on kaikkien osapuolten edun mukaista, että ohjelmien ensimmäisen vaiheen aikana aloitettuja toimia voitaisiin jatkaa keskeytyksettä ohjelmien seuraavissa vaiheissa tai asiaa koskevissa uusissa ohjelmissa. Jotta KIE-maat voisivat osallistua näihin uusiin ohjelmiin niiden alusta alkaen, komissio on tehnyt ehdotukset kahdeksi kunkin assosiaationeuvoston päätökseksi, joista toinen koskee jo voimassa olevia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia ja toinen Nuoriso-ohjelmaa. Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevat ehdotetut päätökset voitaisiinkin tehdä ensin ja Nuoriso-ohjelmaa koskevat päätökset heti, kun itse ohjelmaa koskeva päätös tulee voimaan. Ehdotettujen assosiaationeuvostojen päätösluonnosten pääkohdat ovat seuraavat: • KIE-maiden osanottajien esittämiin hankkeisiin ja aloitteisiin sovelletaan samoja kyseisiä ohjelmia koskevia ehtoja, sääntöjä ja menettelyitä kuin jäsenvaltioihin erityisesti hakemusten tekemisen ja hankkeiden esittämisen, arvioinnin ja valinnan, ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien kansallisten rakenteiden tehtävänjaon sekä ohjelmiin osallistumisen valvontaan liittyvien toimien osalta. 2 • KIE-maat maksavat vuosittaisen rahoitusosuuden ohjelmista assosiaationeuvostojen päätösten mukaisesti. Rahoitusosuutta ei palauteta KIE-maille, jos tulokset eivät vuoden päättyessä vastaa maksettua osuutta. • Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti KIE-maat kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta. • Päätöksiä sovelletaan ohjelmien keston ajan, ja ne tulevat voimaan päivänä, jona ne tehdään. Assosiaationeuvostojen päätösten mahdollisimman pikainen tekeminen antaisi ehdokasmaille mahdollisuuden jatkaa integroitumistaan yhteisön verkostoihin ja muihin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoalan toimintoihin niiden keskeytymättä. Näin ollen neuvostoa pyydetään hyväksymään liitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi Slovakian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta. 3 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Slovakian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovakian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirja tehtiin 4 päivänä joulukuuta 1995 tehdyllä neuvoston ja komission päätöksellä. Lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Slovakia voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muuhun toimintaan erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla, ja 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää Slovakian osallistumisen ehdoista ja edellytyksistä kyseiseen toimintaan. 3 päivänä maaliskuuta 1998 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovakian tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 1/981 voimaantulon jälkeen Slovakia on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä huhtikuuta 1998. Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/382/EY2 ja erityisesti sen 10 artiklan mukaan sekä yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 253/2000/EY3 ja erityisesti sen 12 artiklan mukaan Keski- ja Itä- Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua näihin ohjelmiin Eurooppa- sopimuksissa, päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti, assosiaationeuvostojen lisäpöytäkirjoissa niiden ja 1 2 3 EYVL L 88, 24. 3. 1998, s. 49. EYVL L 146, 11. 6. 1999, s. 33. EYVL L 28, 3. 2. 2000, s. 1. 4 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovakian tasavallan Eurooppa- sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Slovakian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin, on liitteenä oleva luonnos assosiaationeuvoston päätökseksi. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 5 Luonnos: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovakian tasavallan ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o …/ 2000, tehty. , Slovakian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevista ehdoista ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovakian tasavallan Eurooppa-sopimuksen Slovakian osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevan lisäpöytäkirjan ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan1, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Slovakia voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muuhun toimintaan erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla. 2 artiklan mukaisesti Lisäpöytäkirjan osallistumisen ehdoista ja edellytyksistä kyseiseen toimintaan. assosiaationeuvosto päättää Slovakian 3 päivänä maaliskuuta 1998 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovakian tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 1/982 voimaantulon jälkeen Slovakia on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä huhtikuuta 1998 ja on ilmaissut haluavansa osallistua ohjelmien toiseen vaiheeseen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Slovakia osallistuu Euroopan yhteisön Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toiseen vaiheeseen, jäljempänä ’Leonardo da Vinci II’ ja ’Sokrates II’, liitteissä I ja II vahvistettujen ehtojen mukaisesti; liitteet ovat tämän päätöksen erottamaton osa. Tätä päätöstä sovelletaan Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien keston ajan 1 päivästä tammikuuta 2000. 2 artikla 1 2 EYVL L 115, 9. 5. 1996, s. 43. EYVL L 88, 24. 3. 1998, s. 49. 6 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona assosiaationeuvosto tekee sen. Tehty Brysselissä Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 7 Ehdot Slovakian osallistumiselle Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmiin LIITE I 1. Slovakia osallistuu Leonardo da Vinci jäljempänä ’ohjelmat’, toimintaan kyseisistä ohjelmista 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/382/EY ja 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 253/2000/EY määriteltyjen tavoitteiden, perusteiden ja määräaikojen mukaisesti sekä niissä säädettyjä menettelyjä noudattaen, jollei tässä päätöksessä toisin säädetä. ja Sokrates II -ohjelmien, II- komission 2. Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevien päätösten 5 artiklan ehtojen sekä jäsenvaltioiden ja komission kyseisten ohjelmien kansallisten toimistojen velvollisuuksiin liittyvien luotava tarkoituksenmukaiset rakenteet, jotta ohjelmien toimien toteutusta voidaan hallinnoida koordinoidusti kansallisella tasolla, ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen asianmukaisen rahoituksen kyseisille toimistoille, joiden toimintaan ohjelmasta annetaan avustuksia. Slovakian on toteutettava kaikki muut taatakseen ohjelmien tehokas toiminta kansallisella tasolla. säännösten mukaisesti tarpeelliset Slovakian antamien toimet on 3. Voidakseen osallistua ohjelmiin Slovakia maksaa vuosittain osuuden Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liitteessä II esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Ohjelmissa tapahtuvien muutosten tai Slovakian valmiuksien kehittymisen huomioon ottamiseksi assosiaatiokomitealla on valtuudet tarvittaessa mukauttaa rahoitusosuutta, jotta talousarvion tasapaino säilyisi vakaana ohjelmia täytäntöön pantaessa. 4. Osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset järjestöihin ja yksityishenkilöihin. täyttäviin yhteisön laitoksiin, slovakialaisten järjestöjen täyttävien laitosten, voi ottaa Komissio nimittäessään riippumattomia asiantuntijoita ohjelmista tehtyjen päätösten asiaa koskevien säännösten mukaisesti avustamaan komissiota hankkeiden arvioinnissa. huomioon myös slovakialaiset asiantuntijat 5. Ohjelmien yhteisöulottuvuuden varmistamiseksi hankkeissa ja toimissa on oltava mukana vähintään yksi kumppani jostakin yhteisön jäsenvaltiosta, jotta niille voidaan myöntää yhteisön rahoitustukea. 6. Leonardo da Vinci II -ohjelman liitteessä I olevan III jakson 1 kohdassa tarkoitettuihin liikkuvuutta edistäviin toimiin ja Sokrates-ohjelman hajautettuihin toimiin sekä 2 kohdan mukaisesti perustettavien kansallisten toimistojen toimintaan annettavaan rahoitustukeen Slovakialle osoitetaan varoja vuotuisen talousarviojakauman perusteella. Kansallisten toimistojen toimintaan myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärä on 50 prosenttia kansallisten toimistojen toimintaohjelmien talousarvioista. yhteisön tasolla päätettävän ohjelman rahoitusosuuden Slovakian sekä 7. Yhteisön jäsenvaltiot ja Slovakia tekevät olemassa olevien säädösten rajoissa kaikkensa helpottaakseen opiskelijoiden, opettajien, koulutettavien, kouluttajien, korkeakoulujen hallintoviranomaisten, nuorten ja muiden edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata 8 liikkuvuutta ja oleskelua Slovakiassa ja yhteisön jäsenvaltioissa heidän osallistuessaan tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan. 8. Slovakia ei sovella tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimien yhteydessä käytettäviksi tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin välillisiä veroja, tulleja, tuonti- ja vientikieltoja tai -rajoituksia. 9. Euroopan yhteisöjen komissio ja Slovakia seuraavat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Slovakian osallistumista ohjelmiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen komission ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelmien seurantaa ja arviointia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista tehtyjen päätösten 13 ja 14 artiklan nojalla. Slovakia toimittaa komissiolle ja osallistuu muihin yhteisön tässä yhteydessä määräämiin tarvittavat kertomukset erityistoimiin. tai tekemissä 10. Yhteisön varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti slovakialaisten tahojen kanssa tai näiden tehdyissä tilintarkastustuomioistuimen tekemistä ja tilintarkastuksista. Tilintarkastuksia voidaan tehdä kyseisten tahojen yhteisöä kohtaan oleviin sopimusvelvoitteisiin liittyvien tulojen ja menojen valvomiseksi. Asianomaisten Slovakian viranomaisten on yhteistyön ja molemminpuolisen edun nimissä annettava kohtuulliseksi ja mahdolliseksi katsottavissa määrin apua tällaisen valvonnan ja tarkastusten suorittamisessa siten kuin kussakin tilanteessa on tarpeen tai hyödyllistä. on määrättävä valtuuttamasta komission valvonnasta sopimuksissa tai niiden Jäsenvaltioiden ja komission Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kansallisiin toimistoihin liittyviä velvollisuuksia koskevia komission antamia säännöksiä sovelletaan Slovakian, komission ja Slovakian kansallisten toimistojen välisiin suhteisiin. Jos väärinkäytöksiin, Slovakian laiminlyönteihin tai petoksiin, Slovakian viranomaiset ovat vastuussa varoista, joita ei saada takaisin. syyllistyneen kansallisten toimistojen todetaan 11. Slovakian edustajat osallistuvat tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Leonardo da Vinci II - ohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa ja Sokrates II -ohjelmasta tehdyn päätöksen 8 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen soveltamista. Slovakian edustajat eivät ole läsnä komiteoiden kokouksissa muita asioita käsiteltäessä eivätkä äänestyksissä. 12. Hakemusmenettelyihin, sopimuksiin, annettaviin kertomuksiin ja muihin ohjelman hallinnollisiin järjestelyihin liittyvässä komission kanssa käytävässä yhteydenpidossa käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. 13. Yhteisö ja Slovakia voivat lopettaa tämän päätöksen mukaisen toiminnan milloin tahansa ilmoittamalla asiasta kirjallisesti kaksitoista kuukautta aikaisemmin. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä lopettamishetkellä, jatketaan, kunnes ne saadaan päätökseen tässä päätöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti. 9 LIITE II Slovakian rahoitusosuus Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista 1. Leonardo da Vinci Voidakseen osallistua Leonardo da Vinci II -ohjelmaan Slovakia maksaa Euroopan unionin talousarvioon seuraavan rahoitusosuuden (euroina): Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 2 068 000 2 126 000 2 268 000 2 369 000 2 469 000 2 597 000 2 697 000 2. Sokrates Voidakseen osallistua Sokrates II -ohjelmaan Slovakia maksaa vuonna 2000 Euroopan unionin talousarvioon 2 131 000 euron rahoitusosuuden. Assosiaationeuvosto päättää Slovakian ohjelmaan seuraavina vuosina maksamasta rahoitusosuudesta vuoden 2000 kuluessa. 3. Slovakia maksaa edellä mainitun rahoitusosuuden osittain kansallisesta talousarviostaan ja osittain Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmastaan. Jollei Phare-ohjelman erillisestä ohjelmointimenettelystä muuta johdu, pyydetyt Phare-varat siirretään Slovakialle erillisellä kansallisesta rahoituspöytäkirjalla. Nämä talousarviosta tulevan osan kanssa Slovakian kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. yhdessä Slovakian varat muodostavat 4. Phare-varoja pyydetään seuraavan aikataulun mukaisesti: – 1 456 700 euroa Sokrates II -ohjelman rahoitusosuuteen vuonna 2000, – Leonardo da Vinci II -ohjelman rahoitusosuuteen vuosittain seuraavasti (euroina): Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 1 430 800 1 262 000 1 122 000 Määrä vahvistetaan myöhemmin Määrä vahvistetaan myöhemmin Määrä vahvistetaan myöhemmin Määrä vahvistetaan myöhemmin Loppuosa Slovakian rahoitusosuudesta maksetaan maan kansallisesta talousarviosta. 5. Ohjelmaan sovelletaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta erityisesti Slovakian rahoitusosuuden hallinnoinnin osalta. Komissio suorittaa Slovakian edustajien ja asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut, jotka aiheutuvat osallistumisesta tarkkailijoina liitteessä I olevassa 11 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden työskentelyyn tai muihin ohjelmien täytäntöönpanoon liittyviin kokouksiin, samoin perustein ja samojen menettelyjen mukaisesti kuin kulloinkin on voimassa Euroopan unionin jäsenvaltioiden valtiosta riippumattomien järjestöjen asiantuntijoiden osalta. 10 6. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Slovakiaa maksamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat kummankin ohjelman osalta. Rahoitusosuus pankkitilille. ilmoitetaan euroina, ja se maksetaan komission euromääräiselle Slovakia maksaa rahoitusosuutensa rahoituspyynnön mukaisesti: – viimeistään 1 päivänä toukokuuta sen kansallisesta talousarviosta rahoitettavan osuuden osalta rahoituspyynnön viimeistään 1 päivänä huhtikuuta, tai viimeistään kuukauden kuluttua rahoituspyynnön lähettämisestä, jos tämä tapahtuu myöhemmin, että komissio lähettää edellyttäen, – viimeistään 1 päivänä rahoitettavan osuuden osalta edellyttäen, että vastaavat määrät on toimitettu Slovakialle tähän mennessä, tai 30 päivän kuluessa kyseisten varojen toimittamisesta Slovakialle. toukokuuta Phare-ohjelmasta Jos rahoitusosuuden maksu viivästyy, Slovakia maksaa viivästyskorkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Viivästyskorkona käytetään eräpäivänä voimassa olevaa soveltamaa korkoa korotettuna Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiinsa 1,5 prosenttiyksiköllä. 11 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Slovakian osallistuminen Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmiin. 2. BUDJETTIKOHDAT B7-030 Taloudellinen tuki Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille maille. 6091 yhteisön ohjelmiin. ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden osallistumisesta Tulot Keski- 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 149 ja 150 artikla yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa. Slovakian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirja, osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. jossa määrätään Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta (toinen vaihe) 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/382/EY ja erityisesti sen 10 artikla. Yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 253/2000/EY ja erityisesti sen 12 artikla. 4. 4. 1 TOIMENPITEEN KUVAUS Toimenpiteen yleistavoite kanssa Slovakian lisäpöytäkirjassa määrätään Slovakian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin useilla eri aloilla, joihin kuuluu myös yleissivistävä ja ammatillinen koulutus. tehdyn Eurooppa-sopimuksen Sen lisäksi, että osallistuminen edistää Eurooppa-sopimusten taloudellista yhteistyötä ja kulttuuriyhteistyötä koskevien määräysten täytäntöönpanoa, se antaa Slovakialle mahdollisuuden tutustua yhteisön ohjelmissa noudatettaviin menettelyihin ja menetelmiin. Slovakia on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1. huhtikuuta 1998 alkaen. Komission 16. heinäkuuta 1997 antaman ”Agenda 2000” -tiedonannon ja Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti Slovakian osallistuminen näihin ohjelmiin on ollut osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, jolla tuetaan maan valmisteluja tulevaa Euroopan unioniin liittymistä varten. 12 Ohjelmiin osallistumiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja Slovakian assosiaationeuvoston päätöstä. Slovakian näiden ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen osallistumisesta 3. maaliskuuta 1998 tehdyn assosiaationeuvoston päätöksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999. Tämän uuden assosiaationeuvoston päätösluonnoksen tavoitteena on mahdollistaa Slovakian osallistuminen ohjelmaan tämän jälkeenkin sekä ohjelmien ensimmäisen ja toisen vaiheen välisen jatkuvuuden varmistaminen. Kuten aiemmassa päätöksessä, siinä säädetään erityisesti Slovakian rahoitusosuuteen liittyvistä edellytyksistä sekä ohjelmiin osallistumisen käytännön järjestelyistä. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Kyseisten yhteisön ohjelmien loppuun asti eli 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot Jaksotetut määrärahat Oletettu tulolaji Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan 3 artiklassa määrätään, että Slovakia vastaa itse osallistumisestaan aiheutuvista kustannuksista, joten sitä pyydetään maksamaan rahoitusosuus ohjelmiin osallistumisesta. Koska mainitun artiklan mukaan yhteisö täydentää Slovakian rahoitusosuutta, Slovakian on maksettava vain osa voi kansallisesta talousarviostaan. Loppuosa rahoitusosuudesta otetaan Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmasta. Tarvittavat Phare-varat kirjataan kohtaan B7-030 ja siirretään Slovakialle erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä varat muodostavat yhdessä Slovakian kansallisesta talousarviosta tulevan osan kanssa Slovakian kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. Kun Slovakia on maksanut koko osuuden, se siirretään EU:n talousarviosaatavien alamomentille 6091. 6. MENO-/TULOLAJI – tuen osuus 100 % – yhteisrahoitus julkisen tai yksityisen sektorin muiden tulolähteiden kanssa – Yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisinmaksusta ei ole määräyksiä. – Tulojen osalta Slovakian osuus sen osallistumiskulujen kattamisesta kirjataan alamomentille 6091. Tulo kohdistetaan kyseessä olevien kahden ohjelman menojen alamomenteille ja tarvittaessa käyttömenojen alamomenteille. Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan kohdassa 7. 4. 13 7. 7. 1 RAHOITUSVAIKUTUKSET Toimenpiteen yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja Slovakian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan mukaiset kyseisten kahden ohjelman rahoitus- ja talousarviojärjestelyt ovat seuraavat: Slovakian rahoitusosuudessa otetaan huomioon kaksi osatekijää: toimintakulut, – ennakoitavissa olevat joiden laskentaperusteena ovat ohjelmien määrärahat (Leonardo da Vinci -ohjelman kokonaisrahoituksen vuotuinen jakauma ja Sokrates-ohjelman vuoden 2000 alustava talousarvioesitys), maan kyky hyödyntää ohjelmaa, maan aiempi kokemus osallistumisesta Leonardo da Vinci- ja Sokrates- ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen, – ennakoitavissa olevat hallintokulut eli kokouksista ja virkamatkoista aiheutuvat kulut. Näiden hallintokulujen vuotuinen määrä on Leonardo da Vinci -ohjelmassa 24 000 euroa ja Sokrates-ohjelmassa 50 000 euroa. Slovakia käyttää osan Phare-ohjelman vuotuisen maakohtaisen ohjelmansa talousarviosta maksettavaa rahoituksesta toimintakulujen rahoitusosuutta. täydentääkseen maan kansallisesta 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken (euroa) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Yhteensä 2 068 000 2 126 000 2 268 000 2 369 000 2 469 000 2 597 000 2 697 000 16 594 000 2 131 000 2 131 000 4 199 000 2 126 000 2 268 000 2 369 000 2 469 000 2 597 000 2 697 000 18 725 000 Leonardo Vinci da Sokrates YHT. 7. 3 Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot Pro memoria: enimmäismäärään saakka suhteessa EU:n 15 jäsenvaltion Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kyseisen kaltaisiin määrärahoihin, kuitenkin maan kansallisesta talousarviosta maksettavan rahoitusosuuden rajoissa. 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu Alamomentille B7-030 kirjattavat määrät: 2000 2001 2002 YHTEENSÄ Maksusitoumus- määrärahat Maksumäärä- rahat 2 887 500 1 262 00 0 1 122 00 0 5 271 500 2 887 500 1 262 00 0 1 122 00 0 5 271 500 14 Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomentti 6091 Toiminnallinen osuus Hallinnollinen osuus YHTEENSÄ 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 YHTEENSÄ 4 125 000 2 102 000 2 244 000 2 345 000 2 445 000 2 573 000 2 673 000 18 507 000 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 4 199 000 2 126 000 2 268 000 2 369 000 2 469 000 2 597 000 2 697 000 18 725 000 8. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Kaikissa komission sopimuksissa ja muissa oikeudellisissa sitoumuksissa määrätään komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavista tarkastuksista. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa antaa kertomuksia ja rahoitusselvityksiä. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen tukikelpoisuuden suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaksi. 9. 9. 1 KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien avaamisen tavoitteena on auttaa Slovakiaa saamaan ohjelmista samanlaista hyötyä kuin yhteisön jäsenvaltiot. Yhteisön yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevien toimien olennainen tavoite kykyjään mahdollisimman hyvin sekä osoittamaan aloitteellisuutta ja luovuutta siten, että he rakentamiseen voivat eurooppalaisen täysipainoisesti. Tämän koulutusalueen asteittainen perustaminen. toimintaan perustana Euroopan avoimen kaikkia Euroopan hyödyntämään yhteiskunnan kansalaisia tavoitteen osallistua ja on auttaa on Yleissivistävän koulutuksen alaa koskevan Sokrates II -ohjelman yleistavoitteena on edistää korkealaatuisen koulutuksen kehittämistä kannustamalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: – eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen koulutuksen kaikilla tasoilla, jotta eurooppalaista identiteettiä voitaisiin vahvistaa tukeutumalla kunkin jäsenvaltion kulttuuriperintöön, – Euroopan unionin kielten, erityisesti vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten, määrällisen jotta vahvistetaan Euroopan unionin kansojen välistä ymmärtämystä ja yhteisvastuuta, ja lisäksi koulutuksen kulttuurien välisen ulottuvuuden edistäminen, parantamisen tuntemuksen edistäminen, laadullisen ja – oppilaitosten laajan ja tiiviin yhteistyön edistäminen kaikilla koulutuksen tasoilla niiden älyllisten ja pedagogisten voimavarojen vahvistamiseksi, 15 – opetushenkilöstön ulottuvuuden edistämiseksi opinnoissa sekä opetushenkilöstön ammattitaidon laadullisen parantamisen edistäminen, eurooppalaisen liikkuvuuden edistäminen – opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen mahdollistamalla se, että osa opinnoista ulottuvuuden jäsenvaltiossa eurooppalaisen voidaan toisessa suorittaa vahvistamiseksi koulutuksessa, – oppilaiden välisten yhteyksien edistäminen Euroopan unionin tasolla ja eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen oppilaiden koulutuksessa, – korkeakoulututkintojen, opintojaksojen ja muiden muodollisen pätevyyden osoitusten vastavuoroisen tunnustamisen edistäminen avoimen eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisen helpottamiseksi koulutusalalla, – avoimen opiskelun ja etäopiskelun edistäminen tämän ohjelman toimien yhteydessä, – tietojen kokemusten ja koulutusjärjestelmien jäsenvaltioissa rikkauden ja keskinäisten virikkeiden lähde. vaihdon monimuotoisuudesta edistäminen, ja jotta ominaislaadusta jäsenvaltioiden tulisi Ammatillisen koulutuksen alaa koskevan Leonardo da Vinci -ohjelman pääasiallinen tavoite on toteuttaa jäsenvaltioiden toimia tukevaa ja edistävää ammatillisen koulutuksen politiikkaa. Ohjelman päätavoitteet ovat seuraavat: parantamalla – jäsenvaltioiden ammatillisten koulutusjärjestelmien ja -järjestelyjen kehittäminen ja nuorten siirtymistä parantamalla ammatillisen peruskoulutuksen laatua työelämään, ja jäsenvaltioiden täydennyskoulutusta koskevia järjestelyjä, tukemalla ammatillista neuvontaa ja ohjausta, edistämällä naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia ammatilliseen koulutukseen, parantamalla esimerkiksi sosiaalis-taloudellisten, maantieteellisten tai etnisten tekijöiden, fyysisen tai henkisen vajaakykyisyyden taikka puuttuvan tai ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden ammatillisten koulutusjärjestelyjen laatua, riittämättömän pätevyyden vuoksi muita heikommassa ammatillista asemassa jatko- – yritysten ja työntekijöiden ammatillisen koulutuksen kehittämisen tukeminen, korkeakoulujen ja yritysten välinen yhteistyö mukaan luettuna: ammatillisen koulutuksen uudistaminen teknologisten muutosten ja niiden työhön sekä tarvittaviin pätevyyksiin ja taitoihin kohdentuva vaikutus huomioon ottaen, investoinnit ja täydennyskoulutukseen, teknologisten innovaatioiden siirto osana yritysten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen alalla, naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen, työntekijöiden ammatilliseen jatko- – kielitaidon kehittämisen sekä yleisen tietämyksen ja innovaatioiden edistämisen tukeminen ammatillisessa koulutuksessa. 16 9. 2 Toimenpiteen perustelut – yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska ohjelmiin osallistumisesta johtuvat kustannukset ovat suuret taloudellinen tilanne on heikko, tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. ja Slovakian – toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Kansallisesta talousarviosta suoritettavan rahoitusosuuden, jota täydennetään Phare- ohjelmasta myönnettävällä Slovakian yhdentyminen asianomaisiin ohjelmiin antaa sen kansalaisille mahdollisuuden yhteistyöhön Euroopan yhteisön nykyisten jäsenvaltioiden kansalaisten kanssa. Slovakian kansalaisten yhdentymisellä yhteisön verkkoihin on suuri merkitys Slovakian valmistautumiselle tulevaan jäsenyyteen. rahoitusosuudella, myötä tapahtuva – tärkeimmät erityistuloksiin epävarmuustekijät, jotka saattavat vaikuttaa toimenpiteen Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla slovakialaisten yritysten ja laitosten kykyä vastata komission näiden kahden ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. 9. 3 Toiminnan seuranta ja arviointi II- Leonardo da Vinci arviointimenettelyt koskevissa päätöksissä säädetään) koskevat myös hyväksi rahoitettuja toimia. ja (erityisesti arvioinnin osalta, kuten näitä kahta ohjelmaa slovakialaisten edunsaajien -ohjelmiin kuuluvat ja Sokrates seuranta- II 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III OSA A) Tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on jossa otetaan tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, huomioon ja lisähenkilöstömäärä. lisämäärärahat budjettivallan vahvistamat käyttäjän Josta Kesto lisähenkilöstöä 2000–2006 10. 1 Vaikutus toimien määrään Toimien luonne Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilöstö vakinaiset virat väliaikaiset toimet Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä A B C 1 1 2 asianomaisen pääosaston tai yksikön nykyistä henkilöstöä 1 1 2 17 10. 2 Henkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus Määrä Laskutapa (kokonaiskustannukset vuosina 2000–2006) (euroa) Virkamiehet (*) 1 512 000 2 henkilöä x 7 vuotta x 108 000 Väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä 1 512 000 (*) Käyttäen tehtävien hoitamiseen tarvittavia nykyisiä voimavaroja (laskelma perustuu talousarvion osastoihin A1, A2, A4, A5 ja A7). 10. 3 Toiminnasta aiheutuva muiden hallintomenojen kasvu (euroa) Budjettikohta Määrä Laskutapa (toimen vuotuiset kustannukset) A-7010 – virkamatkat 13 000 1 100 euroa x 12 virkamatkaa vuodessa A-7031 – komiteat 26 000 27 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin* A-7030 – muut kokoukset 28 000 29 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin** 7000 Keskimäärin neljään seitsemän päivää kestävään kokoukseen osallistuvien Slovakian asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut Yhteensä 74 000 * 2 edustajaa 12:ssa komiteoiden ja alakomiteoiden kokouksessa (8 Sokrates-ohjelmaan ja 4 Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvää kokousta) ja 1 edustaja 3:ssa Sokrates-ohjelman alakomiteoiden kokouksessa 2 edustajaa 5:ssä Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvässä kokouksessa ja 1 edustaja 19:ssä Sokrates -ohjelmaan liittyvässä kokouksessa Edellä esitetyt menot katetaan Slovakialta saaduilla tuloilla (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen kohdat 5. 3 ja 7. 4). 18 * *


title: WRITTEN QUESTION E-1244/00 by Raffaele Costa (PPE-DE) to the Commission. Ministerial concessions for radio-relay systems frequencies.

eurovoc_concepts:
Italy
infringement of EU law
restriction on competition
waveband

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/155 (2001/C 46 E/178) WRITTEN QUESTION E-1244/00 by Raffaele Costa (PPE-DE) to the Commission (14 April 2000) Subject: Ministerial concessions for radio-relay systems frequencies Italian operators in the dedicated radio-relay systems sector, a telecommunications technique used by the police, Provinces, Forestry Service and emergency services among others, have been complaining for some time about the confusing and bureaucratic procedures used by the Italian Ministry of Communications for granting the necessary frequencies, which often takes two years or more. Apart from this inefficiency, the fees charged for licences for the frequencies have apparently suddenly in a sector in which market forces and recent liberalisation have, on the increased almost threefold, contrary, pushed tariffs down. Can the Commission say whether the relevant Italian legislation complies with Community competition rules and whether this increase, which, significantly, coincides with the advent of cellular mobile is in any way attributable to more or less visible cartels operated by mobile phone communications, companies? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (8 June 2000) It is true that Italian operators have complained to the Commission about the time taken for this procedure and the fees charged by the Italian Communications Ministry for granting frequencies for mobile communications for closed user groups. Italian law governs telecommunications services offered to the public differently from those offered to closed user groups, although Commission Directive 90/388/EEC of 28 June 1990 on competition in the markets for telecommunications services (1) makes no such distinction. This Directive requires the Member States to take the necessary measures to guarantee the right of any economic operator to provide these telecommunications services. It also provides that as long as frequencies are available a Member State may not refuse to allocate them. The requirement is all the simpler to implement for mobile communications for private use as these services do not, in general, require exclusive frequencies to be allocated. The Italian authorities have announced that a regulation intended to solve the curent difficulties is to be adopted, though this has not yet been done. The Commission has contacted the Italian authorities on this subject several times, most recently by letter dated March 2000. If no progress is made, the Commission will be obliged to send a formal letter of complaint to the Italian Government. The Commission has no information suggesting that the increase in frequency fees may be intended to favour mobile network operators. (1) OJ L 192, 24. 7. 1990. (2001/C 46 E/179) WRITTEN QUESTION E-1248/00 by Ioannis Souladakis (PSE) to the Council (27 April 2000) Subject: Turkish (cid:145)green passports(cid:146) In spite of representations from various European governments to date, Turkey is continuing to issue (cid:145)green passports(cid:146) to Turkish nationals who are travelling abroad, especially to Europe. These passports enable Turkish citizens to avoid obtaining a visa for countries which they are about to visit and are usually issued to high-ranking Turkish state officials and members of their families


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1206/00 från Jannis Sakellariou (PSE) till kommissionen. Direktiven om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt och om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

eurovoc_concepts:
EC Directive
environmental impact
environmental protection
impact study
mining extraction
prevention of pollution
protected area

text: C 81 E/20 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 3. 2001 (2001/C 81 E/020) SKRIFTLIG FR¯GA P-1167/00 fr(cid:229)n Nirj Deva (PPE-DE) till r(cid:229)det (6 april 2000) ˜mne: K(cid:246)nsspecifika budgetanslag Enligt artikel 13 i f(cid:246)rdraget kan r(cid:229)det n(cid:228)r det g(cid:228)ller diskriminering: (cid:148)vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering p(cid:229) grund av k(cid:246)n(cid:148). Kan kommissionen f(cid:246)rklara f(cid:246)ljande avsnitt i den gemensamma st(cid:229)ndpunkten (EG) nr 13/2000 (1) av den 16 december 1999: (cid:148)3. Vid urval, f(cid:246)rberedelse, genomf(cid:246)rande och utv(cid:228)rdering av verksamheter skall s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rk- samhet (cid:228)gnas (cid:229)t kvinnors/flickors och m(cid:228)ns/pojkars k(cid:246)nsspecifika roller, kunskap, perspektiv och bidrag vid den h(cid:229)llbara f(cid:246)rvaltningen och utnyttjandet av naturresurser(cid:148)? Kan kommissionen (cid:228)ven f(cid:246)rklara p(cid:229) vilket s(cid:228)tt den gemensamma st(cid:229)ndpunkten faller inom ramen f(cid:246)r skyldigheterna enligt f(cid:246)rdraget? (1) EGT C 64, 6. 3. 2000, s. 47. Svar (10 oktober 2000) R(cid:229)det anser det inte l(cid:228)mpligt att uttala sig i en fr(cid:229)ga d(cid:228)r beslutsprocessen fortfarande p(cid:229)g(cid:229)r. (2001/C 81 E/021) SKRIFTLIG FR¯GA E-1206/00 fr(cid:229)n Jannis Sakellariou (PSE) till kommissionen (14 april 2000) ˜mne: Direktiven om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt och om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter I Bayrisches Gesetz- und Verordnungsblatt (Bayerns f(cid:246)rfattningssamling) har man vid genomf(cid:246)randet av direktiv 85/337/EEG (1) om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt inf(cid:246)rt en s(cid:229) kallad bayrisk gr(cid:228)vningslag, som i artikel 8 till(cid:229)ter gr(cid:228)vning i nationalparker och naturskydds- omr(cid:229)den. 1. ˜r en best(cid:228)mmelse om utvinning av ytn(cid:228)ra mineraler i nationalparker och naturskyddsomr(cid:229)den f(cid:246)renlig med direktivet om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt och med direktiv 92/43/EEG (2) om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter? Den bayriska milj(cid:246)ministern har i broschyren (cid:148)Bauen im Einklang mit Natur und Landschaft (cid:129) Eingriffs- regelung in der Bauleitplanung(cid:148) (s. 13, bild 7, kategori II och III) gett till(cid:229)telse till att i lagen skyddade omr(cid:229)den f(cid:229)r bebyggas, om motsvarande mot(cid:229)tg(cid:228)rder vidtas. ˜r f(cid:246)rst(cid:246)relse av naturliga och naturn(cid:228)ra flodavsnitt, bebyggande av str(cid:228)nder, utbyggnad av gamla 2. busk- och sn(cid:229)rlandskap och artrika skogar f(cid:246)renligt med direktivet om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter? (1) EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40. (2) EGT L 206, 22. 7. 1992, s. 7. 13. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 81 E/21 Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 juni 2000) Kommissionen vill p(cid:229)peka att den inte har tillg(cid:229)ng till vare sig den lagstiftning eller det dokument som parlamentsledamoten n(cid:228)mner. Varken r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt, eller r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter, utesluter m(cid:246)jligheten att utvinna mineralr(cid:229)varor i omr(cid:229)den som skyddas i nationell lagstiftning. Om r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG (cid:228)r till(cid:228)mpligt g(cid:228)ller emellertid s(cid:228)rskilda krav, t. ex. att en milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning skall genomf(cid:246)ras och att allm(cid:228)nheten skall ta del i besluts- fattandet. Om p(cid:229)verkan p(cid:229) omr(cid:229)dena (cid:228)r betydande m(cid:229)ste projektets milj(cid:246)konsekvenser identifieras och bed(cid:246)mas, och resultaten av denna bed(cid:246)mning m(cid:229)ste sedan beaktas vid beslutsfattandet. Vad g(cid:228)ller r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG (cid:228)r det v(cid:228)rt att notera att detta direktiv i f(cid:246)rsta hand g(cid:228)ller omr(cid:229)den som ing(cid:229)r i Natura 2000-n(cid:228)tet. Om ett s(cid:229)dant omr(cid:229)de p(cid:229)verkas skall det i varje enskilt fall bed(cid:246)mas huruvida kraven i r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG skall uppfyllas, s(cid:228)rskilt kraven i artikel 6 (t. ex. en bed(cid:246)mning av hur omr(cid:229)det p(cid:229)verkas och avsaknad av alternativa l(cid:246)sningar). I dessa Natura 2000-omr(cid:229)den m(cid:229)ste det finnas ett tillr(cid:228)ckligt antal livsmilj(cid:246)typer enligt bilaga 1 till direktivet. Betr(cid:228)ffande det dokument som parlamentsledamoten n(cid:228)mner, kan s(cid:228)gas att en best(cid:228)mmelse som inneb(cid:228)r att ett generellt tillst(cid:229)nd beviljas f(cid:246)r gr(cid:228)vning i Natura 2000-omr(cid:229)den inte f(cid:246)refaller vara f(cid:246)renlig med de str(cid:228)nga kraven i artikel 6 i direktivet, om det enda villkor som st(cid:228)lls (cid:228)r att kompensations(cid:229)tg(cid:228)rder skall vidtas. Kommissionen kan i nul(cid:228)get parlamentsledamoten att tillhandah(cid:229)lla n(cid:246)dv(cid:228)ndig information. inte kommentera parlamentsledamotens fr(cid:229)gor mer ing(cid:229)ende utan ber (2001/C 81 E/022) SKRIFTLIG FR¯GA E-1208/00 fr(cid:229)n Anna Karamanou (PSE) till r(cid:229)det (27 april 2000) ˜mne: ¯tal mot 13 iranier av judisk tro i Iran Sedan ungef(cid:228)r ett (cid:229)r tillbaka sitter 13 iranier av judisk tro i f(cid:228)ngsligt f(cid:246)rvar utan att ha d(cid:246)mts. De (cid:228)r misst(cid:228)nkta f(cid:246)r spionage och uts(cid:228)tts dagligen f(cid:246)r om(cid:228)nsklig och f(cid:246)rnedrande behandling. Enligt senaste rapporter har de flesta av dem inte till(cid:229)tits att v(cid:228)lja vilka advokater som skall f(cid:246)rsvara dem i r(cid:228)tteg(cid:229)ngen som planeras till den 13 april. Kan r(cid:229)det, mot bakgrund av den (cid:148)kritiska dialog(cid:148) som inletts mellan Europeiska unionen och Iran, meddela vilka (cid:229)tg(cid:228)rder den har f(cid:246)r avsikt att vidta f(cid:246)r att se till att dessa personer ges en r(cid:228)ttvis och (cid:246)ppen r(cid:228)tteg(cid:229)ng och r(cid:228)tt att v(cid:228)lja sina f(cid:246)rsvarsadvokater? (2001/C 81 E/023) SKRIFTLIG FR¯GA E-1250/00 fr(cid:229)n Alejandro Cercas (PSE) till r(cid:229)det (27 april 2000) ˜mne: R(cid:228)ttsliga garantier och m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter f(cid:246)r en grupp judiska medborgare i Iran Vid flera tillf(cid:228)llen har Europaparlamentet (resolutionen som antogs i september 1999) och media tagit upp riskerna f(cid:246)r att en grupp iranska judar som anklagas f(cid:246)r spionage kan st(cid:228)llas inf(cid:246)r r(cid:228)tta och eventuellt d(cid:246)mas till d(cid:246)den. Kan r(cid:229)det informera om de (cid:229)tg(cid:228)rder som har vidtagits eller initiativ som r(cid:229)det kan (cid:246)verv(cid:228)ga att vidta f(cid:246)r att garantera respekten f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och framf(cid:246)r allt en r(cid:228)ttvis r(cid:228)tteg(cid:229)ng f(cid:246)r dessa medborgare?


title: WRITTEN QUESTION E-1229/00 by Sebastiano Musumeci (UEN) to the Commission. Imports of orange juice from Mexico.

eurovoc_concepts:
Mexico
agricultural product
citrus fruit
countervailing charge
development aid
fruit juice
preferential agreement
restriction on competition

text: C 53 E/108 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 The main aim of the Commission remains the proper implementation and application by the United States of the TRIPs Agreement bearing in mind that Section 211 can potentially affect all European companies dealing with Cuba. It should be in the interest of the Community and its Member States to ensure that the provisions of the TRIPs Agreement are respected by all WTO members. (1) OJ C 374 E, 28. 12. 2000, p. 145. (2) OJ C 46 E, 13. 2. 2001, p. 50. (3) See page 32. (2001/C 53 E/138) WRITTEN QUESTION E-1229/00 by Sebastiano Musumeci (UEN) to the Commission (14 April 2000) Subject: Imports of orange juice from Mexico The Commission recently agreed a large quota of imports on preferential terms, including 31 000 tonnes of Mexican orange juice, 750 tonnes of cut flowers, 400 tonnes of exotic flowers, 30 000 tonnes of honey and 1 000 tonnes of melons. This absurd arrangement, coming after the Euro-Mediterranean agreement, is yet another hard blow for the agricultural industry in southern Italy, and more especially Sicily, where the crisis in the citrus sector has dismayed tens of thousands of people working in that sector. In view of the foregoing: 1. On what basis can unfair competition be regarded as compatible with cooperation with less developed countries? 2. Does the Commission consider that it should suspend, in the light of the changed market conditions, the devastating effects of the bilateral agricultural agreements and adopt corresponding compensatory measures, as laid down in those very agreements with third countries? Answer given by My Fischler on behalf of the Commission (29 May 2000) The Commission believes that the recently concluded trade agreement with Mexico is one in which the overall outcome for agriculture is well balanced. Indeed, it could be said that in the fruit and vegetables and cut flowers sectors the outcome is in favour of the Community. For many products in these sectors, Mexico will grant immediate liberalisation on imports from the Community. A part from a limited number of quotas which it will grant to Mexico, the Community will keep most of these products on a list of products that are not to be liberalised at this stage. The Commission also believes that the quotas granted will not have an adverse impact on either the less developed countries or European producers. The question of compensation to European producers therefore does not arise. It is also worth noting that in a declaration made in the context of the agreement, the Commission agreed to monitor imports on the Community market under the orange juice quota referred to by the Honourable Member. Furthermore, provision is made under Article 15 of the agreement for certain safeguard procedures in the event of particular difficulties as a result of imports to either the Community or Mexican markets. The Commission negotiators also ensured that, under the agreement, the Community entry price system will continue to operate. As the Honourable Member will appreciate, this is particularly important in the fruit and vegetables sector. Finally, the excellent outcome on rules of origin for agriculture products under the agreement, where Mexico accepted the Community rules of origin for many products, should be noted. This, for example, means that in the case of the orange juice quota referred to, such juice must come from oranges grown in Mexico


title: QUESTION ÉCRITE E-1243/00 posée par Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) à la Commission. Appel d'offres lancé par la commune italienne de Messine en vue de la construction d'une ligne de tramway financée par l'Union européenne.

eurovoc_concepts:
EU financing
Sicily
environmental impact
public works
urban transport

text: C 72 E/30 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 6. 3. 2001 RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (17 juillet 2000) La Commission rØpond (cid:224) toutes les questions Øcrites dans les meilleurs dØlais et de la maniŁre la plus complŁte possible et consacre des ressources considØrables (cid:224) cet exercice. Cette annØe, la Commission a rØpondu (cid:224) 2 064 questions Øcrites, dans un dØlai moyen de 6 semaines et un jour. Elle s(cid:146)efforce de respecter les dØlais qui lui sont impartis par le Parlement (3 semaines pour les questions prioritaires, 6 semaines pour les autres questions), et elle y parvient dans de nombreux cas. En 1999 et cette annØe, elle a rØpondu (cid:224) 20 questions posØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire, dont 12 dans les dØlais impartis par le Parlement, le temps de rØponse le plus long ayant ØtØ de 8 semaines et 2 jours. La Commission ne voit pas exactement (cid:224) quelles questions l(cid:146)Honorable Parlementaire fait allusion, aucune question Øcrite concernant les allØgations de M. Van Buitenen n(cid:146)Øtant, (cid:224) sa connaissance, restØe sans rØponse (cid:224) la date de la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire, ou restØe sans rØponse (cid:224) ce jour. Elle a recensØ six questions Øcrites posØes (cid:224) ce sujet cette annØe avant la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire et transmet (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire ainsi qu(cid:146)au secrØtariat gØnØral du Parlement une copie de ces questions accompagnØes de leurs rØponses, dont il ressort que, pour la moitiØ d(cid:146)entre elles, le dØlai imparti par le Parlement a ØtØ respectØ. (2001/C 72 E/033) QUESTION (cid:201)CRITE E-1240/00 posØe par Brigitte Langenhagen (PPE-DE) (cid:224) la Commission (14 avril 2000) Objet: Situation du cormoran Phalacrocorax (carbo carbo) dans la directive 79/409/CEE La directive 79/409/CEE (1) concernant la conservation des oiseaux sauvages a inscrit le Phalacrocorax carbo sinensis parmi les espŁces de l(cid:146)annexe I dont l(cid:146)habitat est protØgØ. En juillet 1997, cette annexe ayant ØtØ modifiØe par la directive 97/49/CEE (2), le cormoran Phalacrocorax carbo sinensis a ØtØ rayØ de la liste. La Commission compte-t-elle Øgalement rayer le cormoran Phalacrocorax carbo carbo de l(cid:146)annexe I de la directive 79/409/CEE? (1) (2) JO L 103 du 25. 4. 1979, p. 1. JO L 223 du 13. 8. 1997, p. 9. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (5 juin 2000) La sous-espŁce de cormoran Phalacrocorax carbo carbo ne figure pas et n(cid:146)a jamais figurØ (cid:224) l(cid:146)annexe I de la directive 79/409/CEE du Conseil, du 2 avril 1979, concernant la conservation des oiseaux sauvages. Par consØquent, la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire est sans objet. (2001/C 72 E/034) QUESTION (cid:201)CRITE E-1243/00 posØe par Giuseppe Di Lello Finuoli (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (14 avril 2000) Objet: Appel d(cid:146)offres lancØ par la commune italienne de Messine en vue de la construction d(cid:146)une ligne de tramway financØe par l(cid:146)Union europØenne La commune de Messine a lancØ un appel d(cid:146)offres en vue de la construction d(cid:146)une ligne de tramway qui doit Œtre financØe par des fonds europØens (cid:224) concurrence de 148 milliards de lires. La rØalisation des travaux a dØj(cid:224) enregistrØ un retard important par rapport au calendrier prØvu et d(cid:146)importants dommages ont ØtØ causØs (cid:129) et continuent de l(cid:146)Œtre (cid:129) (cid:224) l(cid:146)environnement. Plus de trois mille arbres ont par exemple ØtØ dØracinØs. 6. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 72 E/31 Ces travaux ont ØtØ projetØs et financØs sans qu(cid:146)une Øvaluation de l(cid:146)impact sur l(cid:146)environnement (EIE) n(cid:146)ait ØtØ rØalisØe et certaines phases du projet auraient ØtØ payØes sans que les contr(cid:244)les prescrits n(cid:146)aient ØtØ effectuØs. La Commission pourrait-elle fournir des informations sur la procØdure de financement de ces travaux et, en particulier, sur les contr(cid:244)les effectuØs en cas de paiement Øventuel de diffØrentes phases, ainsi que sur le montant de ces paiements? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (6 juin 2000) la pØriode de programmation Le programme opØrationnel plurifonds (POP) pour la Sicile durant 1994-1999 prØvoit, au travers de la mesure 3. 5, le financement des interventions relatives au transport urbain sur rail. Dans ce contexte, la rØgion de Sicile a proposØ au cofinancement un projet de tramway (cid:224) Messina sur le parcours Gazzi-Annunziata. Ce projet est actuellement examinØ par la Commission qui a rØcemment demandØ des informations complØmentaires aux autoritØs rØgionales, notamment en ce qui concerne les aspects de l(cid:146)Øvaluation d(cid:146)impact environnemental ØvoquØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Sur la base des rØsultats de cette Øvaluation, la Commission dØcidera du financement Øventuel du projet en question. (2001/C 72 E/035) QUESTION (cid:201)CRITE P-1247/00 posØe par Pasqualina Napoletano (PSE) (cid:224) la Commission (11 avril 2000) Objet: DØtournement d(cid:146)enfants somaliens confiØs (cid:224) des familles italiennes Ces derniŁres annØes ont ØtØ enregistrØs de nombreux cas de dØtournement d(cid:146)enfants, surtout de nationalitØ somalienne, confiØs (cid:224) des familles italiennes par des «parents» (vrais ou prØsumØs) et emmenØs illØgalement vers d(cid:146)autres pays (dont certains pays membres de l(cid:146)Union europØenne). Dans certains cas, on est parvenu (cid:224) retrouver ses enfants, mais de grandes difficultØs ont ØtØ rencontrØes auprŁs des familles auxquelles ils avaient ØtØ prØcØdemment confiØs pour faire respecter les droits des mineurs qui leur avaient ØtØ confiØs auprŁs des autoritØs judiciaires de certains (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union. On peut (cid:224) juste titre suspecter que dans bien de cas, ces mineurs ont ØtØ remis non par les vØritables parents, mais par des tiers qui en tentent de tirer profit de leurs conditions. Et en particulier, de nombreux problŁmes ont ØtØ rencontrØs en ce qui concerne l(cid:146)application de la Convention de La Haye sur le trafic international illicite de mineurs, cause de la non-application de fait de cette mŒme convention, (cid:224) laquelle il faut ajouter des difficultØs d(cid:146)acceptation des conditions de traitement et de santØ des enfants, d(cid:146)exercer leur droit de visite et d(cid:146)obtenir ainsi le rapatriement de ces mineurs, comme le prØvoyait pourtant la convention. Tout ceci en raison de la tendance des autoritØs judiciaires de certains (cid:201)tats signataires de contester (??) ces mesures de prise en charge, en contraste manifeste avec l(cid:146)esprit de la convention, qui rØserve par contre le bien-fondØ de ces mesures (cid:224) des cas particuliers. La Commission pourrait-elle dire: (cid:129) quelles mesures les institutions de l(cid:146)Union envisagent d(cid:146)adopter pour assurer une coopØration judiciaire efficace en ce qui concerne la prise en charge et le dØtournement international de mineurs; (cid:129) quelles mesures envisagent-elles d(cid:146)adopter pour garantir une harmonisation des dispositions des (cid:201)tats membres en matiŁre de reconnaissance des prises en charge des mineurs; (cid:129) quelles mesures envisagent-elles d(cid:146)adopter pour garantir que les accords internationaux existants (Convention de La Haye et autres) soient effectivement et intØgralement respectØs par les autoritØs des (cid:201)tats membres?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1249/00 från Ioannis Souladakis (PSE) till kommissionen. Gröna turkiska pass.

eurovoc_concepts:
Türkiye
common foreign and security policy
diplomatic protection
illicit trade
organised crime
passport

text: C 46 E/156 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Enligt en uppskattning (i den turkiska tidningen Milliyet den 14 mars 2000) r(cid:246)r det sig om ett mycket stort antal pass, inte f(cid:228)rre (cid:228)n en och en halv miljon. Det som dessutom (cid:228)r orov(cid:228)ckande med denna industri kring (cid:148)de gr(cid:246)na passen(cid:148) (cid:228)r det faktum att m(cid:229)nga av dessa (cid:228)r utst(cid:228)llda p(cid:229) personer som har direkt samr(cid:246)re med den turkiska maffian, med den organiserade brottsligheten, med knarktrafik, spionage och smuggling av massf(cid:246)rintelsevapen. Trots att Turkiet flera g(cid:229)nger har bedyrat att landet skall upph(cid:246)ra med utf(cid:228)rdandet av (cid:148)gr(cid:246)na pass(cid:148) och d(cid:228)refter b(cid:246)rja samla in de pass som redan utf(cid:228)rdats, har detta inte skett. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar r(cid:229)det vidta f(cid:246)r att f(cid:229) till st(cid:229)nd en kontroll och en begr(cid:228)nsning av inresetillst(cid:229)nden f(cid:246)r personer som kommer till Europa fr(cid:229)n Turkiet med (cid:148)gr(cid:246)na pass(cid:148), detta f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att personer som har samr(cid:246)re med internationell smugglingsverksamhet och organiserad brottslighet illegalt tar sig in i Europa? Svar (10 juli 2000) R(cid:229)det upplyser den (cid:228)rade parlamentsledamoten om att, utom i de fall som anges i artikel 17. 2 i Konventionen om till(cid:228)mpning av Schengenavtalet, r(cid:246)rligheten f(cid:246)r innehavare av diplomatpass, officiella pass och tj(cid:228)nstepass p(cid:229) gemenskapsr(cid:228)ttens nuvarande stadium faller under medlemsstaternas beh(cid:246)righet. (2001/C 46 E/180) SKRIFTLIG FR¯GA E-1249/00 fr(cid:229)n Ioannis Souladakis (PSE) till kommissionen (14 april 2000) ˜mne: (cid:148)Gr(cid:246)na turkiska pass(cid:148) Turkiet forts(cid:228)tter, trots de inv(cid:228)ndningar som olika europeiska regeringar haft mot detta, att utf(cid:228)rda (cid:148)gr(cid:246)na pass(cid:148) f(cid:246)r turkiska medborgare som reser utomlands och till Europa. Dessa pass g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r turkiska medborgare att undg(cid:229) visumbest(cid:228)mmelserna i det land de har f(cid:246)r avsikt att bes(cid:246)ka. Vanligtvis utf(cid:228)rdas dessa pass till h(cid:246)gt uppsatta statliga turkiska tj(cid:228)nstem(cid:228)n samt till dessa personers familjemedlemmar. Enligt en uppskattning (i den turkiska tidningen Milliyet den 14 mars 2000) r(cid:246)r det sig om ett mycket stort antal pass, inte f(cid:228)rre (cid:228)n en och en halv miljon. Det som dessutom (cid:228)r orov(cid:228)ckande med denna industri kring (cid:148)de gr(cid:246)na passen(cid:148) (cid:228)r det faktum att m(cid:229)nga av dessa (cid:228)r utst(cid:228)llda p(cid:229) personer som har direkt samr(cid:246)re med den turkiska maffian, med den organiserade brottsligheten, med knarktrafik, spionage och smuggling av massf(cid:246)rintelsevapen. Trots att Turkiet flera g(cid:229)nger har bedyrat att landet skall upph(cid:246)ra med utf(cid:228)rdandet av (cid:148)gr(cid:246)na pass(cid:148) och d(cid:228)refter b(cid:246)rja samla in de pass som redan utf(cid:228)rdats, har detta inte skett. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r att f(cid:229) till st(cid:229)nd en kontroll och en begr(cid:228)nsning av inresetillst(cid:229)nden f(cid:246)r personer som kommer till Europa fr(cid:229)n Turkiet med (cid:148)gr(cid:246)na pass(cid:148), detta f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att personer som har samr(cid:246)re med internationell smugglingsverksamhet och organiserad brottslighet illegalt tar sig in i Europa? Svar fr(cid:229)n Ant(cid:243)nio Vitorino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 juni 2000) Kommissionen k(cid:228)nner till de officiella gr(cid:246)na pass som utf(cid:228)rdas av de turkiska myndigheterna till bland andra h(cid:246)ga tj(cid:228)nstem(cid:228)n och deras familjer. Dessa specialpass godk(cid:228)nns av flera medlemsstater, som ger innehavarna dispens fr(cid:229)n viseringstv(cid:229)ng, medan innehavare av vanliga turkiska pass m(cid:229)ste ha visum f(cid:246)r att resa in i medlemsstaterna. Denna praxis (cid:228)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med g(cid:228)llande r(cid:228)tt, eftersom det i artikel 4 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 574/1999 av den 12 mars 1999 om fastst(cid:228)llande av de tredje l(cid:228)nder vars medborgare m(cid:229)ste ha visering n(cid:228)r de passerar medlemsstaternas yttre gr(cid:228)nser (1) f(cid:246)reskrivs att (cid:148)en medlemsstat kan undanta medborgare i tredje l(cid:228)nder som omfattas av viseringstv(cid:229)ng ((cid:133)) fr(cid:229)n viseringstv(cid:229)nget. Detta skall s(cid:228)rskilt g(cid:228)lla ((cid:133)) innehavare av diplomatpass, tj(cid:228)nstepass och andra officiella pass(cid:148). 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/157 Det ankommer inte p(cid:229) kommissionen att uttala sig om den moraliska vandeln hos innehavarna av gr(cid:246)na turkiska pass. Kommissionen k(cid:228)nner heller inte till n(cid:229)got fall, d(cid:228)r dessa personer skulle ha beg(cid:229)tt olagliga handlingar i medlemsstaterna. (1) EGT L 72, 18. 3. 1999. (2001/C 46 E/181) SKRIFTLIG FR¯GA E-1252/00 fr(cid:229)n Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) till kommissionen (14 april 2000) ˜mne: Tj(cid:228)rhalten i tobak i Grekland Harmoniseringsstr(cid:228)vanden p(cid:229)g(cid:229)r f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla en h(cid:246)gsta gr(cid:228)ns f(cid:246)r tj(cid:228)rhalten i cigarretter som s(cid:228)ljs inom Europeiska unionen, n(cid:228)mligen 10 milligram. Kommissionen har dock f(cid:246)r en l(cid:228)ngre tid fram(cid:246)ver undan- tagsvis beviljat Grekland tillst(cid:229)nd att l(cid:229)ta de tobaksvaror som s(cid:228)ljs i landet ha en tj(cid:228)rhalt som (cid:228)r l(cid:229)ngt (cid:246)ver maximiv(cid:228)rdet f(cid:246)r EU. Med h(cid:228)nvisning till det ovanst(cid:229)ende ville jag fr(cid:229)ga kommissionen varf(cid:246)r kommissionen beviljat Grekland ett s(cid:229)dant tillst(cid:229)nd f(cid:246)r tj(cid:228)rhalten i tobaksvaror, i och med att detta tillst(cid:229)nd inte st(cid:229)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med unionens m(cid:229)l p(cid:229) folkh(cid:228)lsans omr(cid:229)de? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (26 maj 2000) Inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets direktiv 90/239/EEG av den 17 maj 1990 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om h(cid:246)gsta till(cid:229)tna tj(cid:228)rhalt i cigaretter (1) har Grekland beviljats undantag och f(cid:229)r skjuta fram datum f(cid:246)r verkst(cid:228)llande av gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet 12 milligram (mg) tj(cid:228)ra per cigarett till och med den 31 december 2006. Detta undantag beror p(cid:229) s(cid:228)rskilda socioekonomiska sv(cid:229)righeter som finns i medlems- staten. Inom ramen f(cid:246)r (cid:228)ndringen av r(cid:229)dets direktiv 89/622/EEG (2) av den 13 november 1989 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om m(cid:228)rkning av tobaksvaror, 90/239/EEG och r(cid:229)dets direktiv 92/41/EEG (3) av den 15 maj 1992 om (cid:228)ndring av direktiv 89/622/EEG som kommissionen f(cid:246)reslagit (4) och som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande diskuteras p(cid:229) parlaments- och r(cid:229)dsniv(cid:229), f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen att man beh(cid:229)ller undantaget f(cid:246)r Grekland p(cid:229) grund av socioekonomiska sv(cid:229)righeter i denna medlemsstat. Det (cid:228)r viktigt att p(cid:229)peka att om undantaget beh(cid:229)lls till och med den 31 december 2006 (eller 6 (cid:229)r fr(cid:229)n och med datumet f(cid:246)r antagandet) kommer maximihalten f(cid:246)r tj(cid:228)ra per cigarett att ha minskat till 10 milligram (mg). Detta finns med i beaktandet av tj(cid:228)rdirektivet 90/239/EEG och h(cid:228)nvisar till det faktum att den tobak som odlas i Grekland inneh(cid:229)ller en h(cid:246)g tj(cid:228)rhalt. Denna medlemsstat drabbas d(cid:228)rmed i h(cid:246)gre grad av direktivets best(cid:228)mmelser (cid:228)n andra producentl(cid:228)nder. Det tar dessutom l(cid:229)ng tid att f(cid:246)r(cid:228)ndra dessa tobakssorter och slutligen kr(cid:228)vs det en mycket stor arbetskraft f(cid:246)r tobaksproduktion i Grekland och ett stort antal familjer (cid:228)r delaktiga. (1) EGT L 137, 30. 5. 1990. (2) EGT L 359, 8. 12. 1989. (3) EGT L 158, 11. 6. 1992. (4) KOM(1999) 594 slutlig


title: Komission asetus (EY) N:o 781/2000, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2000, asetuksessa (ETY) N:o 429/90 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 223. erityisessä tarjouskilpailussa sovellettavan voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärän vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
aid system
award of contract
butter
intervention agency

formats: pdf print

text: 15. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 95/15 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 781/2000, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2000, asetuksessa (ETY) N:o 429/90 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 223. erityisessä tarjouskilpailussa sovellettavan voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärän vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkina- järjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1), ja erityisesti sen 10 artiklan, (2) (3) Saatujen tarjousten tutkimisesta seuraa, että olisi vahvis- tettava tarjouskilpailussa saatujen tarjousten perusteella tuen enimmäismäärä jäljempänä tarkoitetulle tasolle ja määrättävä sen perusteella käyttötarkoitusvakuus. Tässä asetuksessa määrätyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: (1) Yhteisössä suoraan kulutukseen tarkoitetulle voiöljylle tuesta 20 päivänä tarjouskilpailulla myönnettävästä helmikuuta 1990 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 429/90 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutet- tuna asetuksella (EY) N:o 124/1999 (3), mukaisesti inter- ventioelimet aloittavat pysyvän tarjouskilpailun tuen myöntämiseksi voiöljylle; mainitun asetuksen 6 artik- lassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpai- lussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistet- tava vähintään 96 prosenttia rasva-ainetta sisältävälle voiöljylle myönnettävän tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaise- matta; käyttötarkoitusvakuuden määrä on vahvistettava tämän mukaisesti. enimmäismäärä tuen ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksessa (ETY) N:o 429/90 säädetyn pysyvän tarjouskil- pailun osana järjestetyssä 223. erityisessä tarjouskilpailussa tuen enimmäismäärä ja käyttötarkoitusvakuus vahvistetaan seuraavasti: — tuen enimmäismäärä: — käyttötarkoitusvakuus: 117 EUR/100 kg 129 EUR/100 kg. Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä huhtikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 48. (2) EYVL L 45, 21. 2. 1990, s. 8. (3) EYVL L 16, 21. 1. 1999, s. 19


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1223/00 υποβολή: Jannis Sakellariou (PSE) προς την Επιτροπή. Αναγνώριση των γάλλων εκπαιδευτικών στα βαυαρικά σχολεία.

eurovoc_concepts: recognition of vocational training qualifications

text: C 374 E/210 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/248) GRAPTH ERVTHSH P-1221/00 ypobolh·: Robert Evans (PSE) prow thn Epitroph· (10 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Μεταφορα΄ ζω΄ντων ζω΄ων- χρη΄ση εγκεκριµε΄νων σηµει΄ων στα΄σης στην Ιταλι΄α Η Οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 91/628/ΕΟΚ (1)(ο΄πως τροποποιη΄θηκε απο΄ την οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 95/29/ΕΚ) (2) σχετικα΄ µε την προστασι΄α των ζω΄ων κατα΄ τη µεταφορα΄ ορι΄ζει ο΄τι τα ζω΄α θα πρε΄πει να εκφορτω΄νονται και να αναπαυ΄ονται για 24 ω΄ρες, να ται΅ζονται και να ποτι΄ζονται µετα΄ απο΄ ταξι΄δι δια΄ρκειας 29 ωρω΄ν στην περι΄πτωση των προβα΄των και 24 ωρω΄ν στην περι΄πτωση των χοι΄ρων. Αυτη΄ η υποχρε΄ωση εκφο΄ρτωσης, σι΄τισης, ποτι΄σµατος και ανα΄παυσης πρε΄πει να πραγµατοποιει΄ται σε σηµει΄α στα΄σης που ε΄χουν εγκριθει΄ απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη στα πλαι΄σια του κανονισµου΄ αριθ. 1255/97 (3). Πολλοι΄ χοι΄ροι, προ΄βατα και βοοειδη΄ µεταφε΄ρονται µετα΄ απο΄ µακρινα΄ ταξι΄δια στην Ιταλι΄α απο΄ α΄λλα κρα΄τη µε΄λη. Ποια εγκεκριµε΄να σηµει΄α στα΄σης στην Ιταλι΄α χρησιµοποιου΄νται στην πρα΄ξη για την εκφο΄ρτωση, τη σι΄τιση, το πο΄τισµα και την ανα΄παυση των ζω΄ων που εισε΄ρχονται στην Βο΄ρειο Ιταλι΄α απο΄ α΄λλα κρα΄τη µε΄λη και µεταφε΄ρονται στη συνε΄χεια στη Νο΄τια Ιταλι΄α η΄ την Ελλα΄δα; (1) (2) (3) ΕΕ L 340 της 11. 12. 1991, σελ. 17. ΕΕ L 148 της 30. 6. 1995, σελ. 52. ΕΕ L 174 της 2. 7. 1997, σελ. 1. Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Mai(cid:138)oy 2000) Ο κανονισµο΄ς (ΕΚ) 1255/97 του Συµβουλι΄ου της 25ης Ιουνι΄ου 1997 για τα κοινοτικα΄ κριτη΄ρια που απαιτου΄νται για τα σηµει΄α στα΄σης και για την τροποποι΄ηση του σχεδι΄ου δροµολογι΄ου που αναφε΄ρεται στο παρα΄ρτηµα της οδηγι΄ας 91/628/ΕΟΚ ο΄πως τροποποιη΄θηκε απο΄ την οδηγι΄α 95/29/ΕΚ του Συµβουλι΄ου της 29ης Ιουνι΄ου 1995 για την προστασι΄α των ζω΄ων κατα΄ τη µεταφορα΄, ορι΄ζει ο΄τι (α΄ρθρο 3(1)) «Τα κρα΄τη µε΄λη µεριµνου΄ν ω΄στε τα σηµει΄α στα΄σης να εγκρι΄νονται απο΄ την αρµο΄δια αρχη΄ του κρα΄τους µε΄λους στην επικρα΄τεια του οποι΄ου ευρι΄σκονται. » Η αρµοδιο΄τητα της Επιτροπη΄ς ορι΄ζεται στην παρα΄γραφο 3 του ιδι΄ου α΄ρθρου που αναφε΄ρει ο΄τι «Η αρµο΄δια αρχη΄ κοινοποιει΄ στην Επιτροπη΄ τον κατα΄λογο των εγκεκριµε΄νων σηµει΄ων στα΄σης καθω΄ς και τις τυχο΄ν αναπροσαρµογε΄ς του. Η Επιτροπη΄ κοινοποιει΄ τα στοιχει΄α αυτα΄ στα κρα΄τη µε΄λη στο πλαι΄σιο της µο΄νιµης κτηνιατρικη΄ς επιτροπη΄ς». Επιπλε΄ον για να ενισχυ΄σει την κυκλοφορι΄α του καταλο΄γου αυτου΄ στο κοινο΄ και ιδι΄ως προς τους µη κυβερνητικου΄ς οργανισµου΄ς, ο΄πως π. χ οι οργανω΄σεις µεταφορε΄ων και οι οργανω΄σεις προστασι΄ας των ζω΄ων, η Επιτροπη΄ δηµοσι΄ευσε τη λι΄στα των σηµει΄ων στα΄σης στην εξη΄ς διευ΄θυνση στο διαδι΄κτυο: http://forum. europa. eu. int/Public/irc/dg6/vets/info/data/stagpt/stagpt. htm Όσον αφορα΄ τη µεταφορα΄ ζω΄ων προς την Ελλα΄δα η΄ τη νο΄τια Ιταλι΄α η τελευται΄α ενηµε΄ρωση του καταλο΄γου στις 31 Μαρτι΄ου 2000 ανε΄φερε επτα΄ σηµει΄α στα΄σης στην Ιταλι΄α. Το τελευται΄ο σηµει΄ο στα΄σης που δηλω΄θηκε απο΄ τις ιταλικε΄ς αρχε΄ς βρι΄σκεται στην επαρχι΄α του Μπα΄ρι (περιφε΄ρεια Puglia) το οποι΄ο αντιστοιχει΄ στην κυ΄ρια διαδροµη΄ που ακολουθει΄ται για τη µεταφορα΄ προβα΄των στην Ελλα΄δα. Ένα ακο΄µα σηµει΄ο στα΄σης στην Ιταλι΄α βρι΄σκεται στην επαρχι΄α της Ρω΄µης(περιφε΄ρεια Laziο) σε µι΄α απο΄ τις κυ΄ριες διαδροµε΄ς προς τη νο΄τια Ιταλι΄α. Η Επιτροπη΄ παρακολουθει΄ µε ιδιαι΄τερη προσοχη΄ την ανα΄πτυξη του δικτυ΄ου των σηµει΄ων στα΄σης στην επικρα΄τεια της Κοινο΄τητας. (2000/C 374 E/249) GRAPTH ERVTHSH E-1223/00 ypobolh·: Jannis Sakellariou (PSE) prow thn Epitroph· (14 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Αναγνω΄ριση των γα΄λλων εκπαιδευτικω΄ν στα βαυαρικα΄ σχολει΄α Μια Γαλλι΄δα µε επα΄ρκεια CAPES για τη διδασκαλι΄α γερµανικω΄ν και γαλλικω΄ν στο λυ΄κειο και δεκαετη΄ πει΄ρα σε γαλλικο΄ σχολει΄ο πρε΄πει να πα΄ρει πρω΄τα το «Gro(cid:223)es Deutsches Sprachdiplom» µε «Λι΄αν Καλω΄ς» και στη συνε΄χεια 28. 12. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 374 E/211 (cid:129) εφο΄σον διαπιστωθου΄ν κενα΄ σε σχε΄ση µε τις διατα΄ξεις που αφορου΄ν την κατα΄ρτιση των εκπαιδευτικω΄ν (cid:129) να λα΄βει µε΄ρος σε δοκιµασι΄ες κατα΄ρτισης η΄ περιο΄δους ασκη΄σεως προσαρµογη΄ς. Πω΄ς κρι΄νει η Επιτροπη΄ αυτε΄ς τις αποδει΄ξεις κατα΄ρτισης (Gro(cid:223)es Deutsches Sprachdiplom, δοκιµασι΄ες 1. κατα΄ρτισης, περι΄οδοι ασκη΄σεως προσαρµογη΄ς) µε βα΄ση την ε΄ννοια της απαγο΄ρευσης διακρι΄σεων µεταξυ΄ ευρωπαι΄ων πολιτω΄ν και την αρχη΄ της ελευ΄θερης µετακι΄νησης των προσω΄πων; Αναγνωρι΄ζοντας το γεγονο΄ς ο΄τι συ΄µφωνα µε την αρχη΄ της επικουρικο΄τητας το πεδι΄ο της εκπαι΄δευσης 2. υπα΄γεται στα κρα΄τη µε΄λη η΄ στα οµο΄σπονδα κρα΄τη, προ΄κειται οι ανωτε΄ρω αναφερο΄µενες αρχε΄ς να παυ΄σουν να ισχυ΄ουν λο΄γω του γεγονο΄τος ο΄τι οι απαιτη΄σεις για αναγνω΄ριση των τι΄τλων σπουδω΄ν ει΄ναι το΄σο υψηλε΄ς ω΄στε να ει΄ναι πρακτικα΄ αδυ΄νατο να γι΄νει α΄σκηση του επαγγε΄λµατος του εκπαιδευτικου΄ σε α΄λλο κρα΄τος µε΄λος της ΕΕ; Apa·nthsh toy k. Bolkestein Ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Mai(cid:138)oy 2000) Η αναγνω΄ριση των διδακτικω΄ν προσο΄ντων διε΄πεται απο΄ την Οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 89/48/ΕΟΚ της 21 ∆εκεµβρι΄ου 1988, σχετικα΄ µε ε΄να γενικο΄ συ΄στηµα αναγνω΄ρισης των διπλωµα΄των τριτοβα΄θµιας εκπαι΄δευσης, που πιστοποιου΄ν επαγγελµατικη΄ εκπαι΄δευση ελα΄χιστης δια΄ρκειας τριω΄ν ετω΄ν (1). Η Οδηγι΄α αυτη΄ αναφε΄ρει ο΄τι υπη΄κοοι ενο΄ς κρα΄τους µε΄λους ε΄χουν το δικαι΄ωµα να ασκη΄σουν σε ε΄να α΄λλο κρα΄τος µε΄λος, επα΄γγελµα, το οποι΄ο ει΄ναι πλη΄ρως αναγνωρισµε΄νο στο κρα΄τος µε΄λος προε΄λευση΄ς τους. Η Οδηγι΄α δεν εναρµονι΄ζει τα διαφορετικα΄ µαθη΄µατα εκπαι΄δευσης που απαιτου΄νται σε κα΄θε κρα΄τος µε΄λος για προ΄σβαση στα δια΄φορα επαγγε΄λµατα. Για το λο΄γο αυτο΄ το α΄ρθρο 4 της Οδηγι΄ας προβλε΄πει ο΄τι το κρα΄τος µε΄λος υποδοχη΄ς µπορει΄ να επιβα΄λει σε ε΄να µετανα΄στη αντισταθµιστικο΄ µε΄τρο (πρβλ. δοκιµασι΄α επα΄ρκειας η΄ δοκιµαστικη΄ περι΄οδο προσαρµογη΄ς, γι(cid:146)αυτο΄ µπορει΄ να αποφασι΄σει ο ενδιαφερο΄µενος) ο΄ταν υπα΄ρχουν ουσιω΄δεις διαφορε΄ς ανα΄µεσα στην εκπαι΄δευση του µετανα΄στη και τις απαιτη΄σεις του κρα΄τους µε΄λους υποδοχη΄ς. Ως εκ του΄του, οι βαυαρικε΄ς αρχε΄ς ε΄χουν το δικαι΄ωµα να επιβα΄λλουν στον κα΄τοχο ενο΄ς διπλω΄µατος διδασκαλι΄ας που ε΄χει αποκτηθει΄ σε ε΄να α΄λλο κρα΄τος µε΄λος, την ολοκλη΄ρωση της δοκιµαστικη΄ς περιο΄δου προσαρµογη΄ς η΄ τη συµµετοχη΄ σε δοκιµη΄ επα΄ρκειας, ω΄στε να αναπληρωθει΄ κα΄ποια ε΄λλειψη που παρουσια΄ζεται στην εκπαι΄δευση΄ του, σε συ΄γκριση µε εκει΄νη που απαιτει΄ται στη Βαυαρι΄α. Οι γλωσσικε΄ς απαιτη΄σεις, συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 3(1) του Κανονισµου΄ (ΕΟΚ) αριθ. 1612/68 του Συµβουλι΄ου της 15 Οκτωβρι΄ου 1968 περι΄ της ελευ΄θερης κυκλοφορι΄ας των εργαζοµε΄νων στο εσωτερικο΄ της Κοινο΄τητας (2), ει΄ναι συµβατε΄ς µε τον κοινοτικο΄ νο΄µο ο΄ταν αιτιολογου΄νται απο΄ τη φυ΄ση της προς πλη΄ρωση θε΄σης εργασι΄ας. Το ∆ικαστη΄ριο αποφα΄νθηκε ο΄τι η θε΄ση ενο΄ς διδα΄σκοντα σε δηµο΄σιο ινστιτου΄το επαγγελµατικη΄ς κατα΄ρτισης ει΄ναι θε΄ση που αιτιολογει΄ την απαι΄τηση γλωσσικη΄ς γνω΄σης, στα πλαι΄σια του α΄ρθρου 3(1) του προαναφερθε΄ντα Κανονισµου΄, τε΄τοια απαι΄τηση επιβα΄λλεται κατ(cid:146) αναλογικο΄ και χωρι΄ς δια΄κριση τρο΄πο (Απο΄φαση της δεδοµε΄νου ο΄τι 28 Νοεµβρι΄ου 1989, Υπο΄θεση C-379/87). Η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι η βαυαρικη΄ νοµοθεσι΄α δεν παραβαι΄νει τις αρχε΄ς αυτε΄ς, εφο΄σον αναφε΄ρει ο΄τι η αρµο΄δια αρχη΄ ει΄ναι δυνατο΄ν να αποδεχθει΄ α΄λλα αποδεικτικα΄ πτυχι΄α, εκτο΄ς απο΄ το «Gro(cid:223)e Deutsche Sprachdiplom» ο΄σον αφορα΄ τις γλωσσικε΄ς γνω΄σεις του υποψηφι΄ου. Όπως ε΄χει υπο΄ψη της η Επιτροπη΄, οι βαυαρικε΄ς αρχε΄ς απαιτου΄ν το «Gro(cid:223)e Deutsche Sprachdiplom», µο΄νο ο΄ταν ο ενδιαφερο΄µενος, δεν µπορει΄ να αποδει΄ξει διαφορετικα΄ ο΄τι ε΄χει τις απαραι΄τητες γλωσσικε΄ς γνω΄σεις για να διδα΄ξει ειδικα΄ θε΄µατα που καλυ΄πτονται απο΄ την απαιτου΄µενη α΄δεια. (1) (2) ΕΕ L 19 της 24. 1. 1989. ΕΕ L 257 της 19. 10. 1968. (2000/C 374 E/250) GRAPTH ERVTHSH P-1234/00 ypobolh·: Karin Scheele (PSE) prow thn Epitroph· (10 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Πλαστικοποιητικη΄ ουσι΄α φθαλικου΄ δισαιθυλεξυλι΄ου στο πολυβινυλοχλωρι΄διο (PVC) Στο λιανικο΄ εµπο΄ριο τροφι΄µων της Αυστρι΄ας, τα ει΄δη διατροφη΄ς, ο΄πως, λ. χ. , τεµαχισµε΄νο τυρι΄ σε µερι΄δες, συσκευα΄ζονται συνη΄θως σε διαφανει΄ς µεµβρα΄νες (που µπορει΄ να κατασκευα΄ζονται απο΄ PVC) και διατι΄θενται στο


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1216/00 af Erik Meijer (GUE/NGL), Alexander de Roo (Verts/ALE), Johannes Blokland (EDD), Dorette Corbey (PSE) og Theodorus Bouwman (Verts/ALE) til Kommissionen. Genåbningen af Ijzeren Rijn-jernbanelinjen gennem naturområdet De Meinweg ved den nederlandsk-tyske grænse.

eurovoc_concepts:
Belgium
EU environmental policy
Germany
Netherlands
environmental impact
nature reserve
rail network

text: C 53 E/102 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Helsingfors i 1999 vil der p(cid:229) grundlag af konklusionerne fra tidligere młder i Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d blive udarbejdet en tiltr(cid:230)delsespart- nerskabsaftale. Aftalen indeholder de prioriteter, som tiltr(cid:230)delsesforberedelserne skal koncentreres omkring under hensyntagen til politiske og łkonomiske kriterier samt en medlemsstats forpligtelser. Der skal endvidere forel(cid:230)gges et nationalt program for overtagelse af den g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsret. Der fastl(cid:230)gges endvidere passende kontrolforanstaltninger. (2001/C 53 E/132) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1215/00 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen (14. april 2000) Om: Personer, som er łkonomisk afh(cid:230)ngige af Europa-Parlamentet Hvor mange britiske politikere, med undtagelse af EP-medlemmer, modtager penge fra EU, det v(cid:230)re sig pensionsbelłb eller belłb fra andre kilder? Hvem drejer det sig om? Hvor store belłb er der tale om i hvert enkelt tilf(cid:230)lde? Hvilket krav stilles der til s(cid:229)danne personer med hensyn til at stłtte deres tidligere arbejdsgivers politik? Svar fra Neil Kinnock p(cid:229) Kommissionens vegne (25. maj 2000) Kommissionen g(cid:229)r ud fra, at det (cid:230)rede medlem med »britiske politikere« mener tidligere medlemmer af Kommissionen. Fłlgende tidligere britiske medlemmer af Kommissionen modtager i łjeblikket en pension, der kom til udbetaling, da de n(cid:229)ede pensionsalderen: George Thompson, Roy Jenkins, Stanley Clinton Davis, Francis Cockfield, Ivor Richard, Bruce Millan og Ralf Dahrendorf. De samlede (cid:229)rlige udgifter hertil er for tiden ca. 245 000 £ netto. Den overgangsydelse, som Sir Leon Brittan har ret til, blev efter łnske fra ham selv suspenderet fra 1. januar 2000. Der stilles ikke krav om, at de tidligere kommissionsmedlemmer »stłtter deres tidligere arbejdsgivers politik«. De er bundet af traktatens artikel 213 og ved edsafl(cid:230)ggelse til »efter tjenesteperiodens ophłr at udvise h(cid:230)derlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse af visse hverv. Overtr(cid:230)des disse forpligtelser kan Domstolen p(cid:229) beg(cid:230)ring af R(cid:229)det eller Kommissionen (cid:129) alt efter omst(cid:230)ndighederne (cid:129) afskedige den p(cid:229)g(cid:230)ldende fra hans stilling (cid:133) eller fratage ham retten til pension eller tilsvarende fordele«. Der er ligeledes pligt til at underrette Kommissionen om alle (cid:230)ndringer, der har betydning for denne ret (vedt(cid:230)gtens artikel 43 og R(cid:229)dets forordninger nr. 422/67/E(cid:216)F og 5/67/Euratom af 25. juli 1967 om lłnningsregulativ for Kommissionens formand og medlemmer og for Domstolens pr(cid:230)sident, dommere, generaladvokater og justitssekret(cid:230)r (1). (1) EFT L 187 af 8. 8. 1967 med (cid:230)ndringer. (2001/C 53 E/133) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1216/00 af Erik Meijer (GUE/NGL), Alexander de Roo (Verts/ALE), Johannes Blokland (EDD), Dorette Corbey (PSE) og Theodorus Bouwman (Verts/ALE) til Kommissionen (14. april 2000) Om: Gen(cid:229)bningen af Ijzeren Rijn-jernbanelinjen gennem naturomr(cid:229)det De Meinweg ved den nederlandsk- tyske gr(cid:230)nse 1. Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at der i slutningen af marts 2000 blev indg(cid:229)et en aftale mellem Belgien, Nederlandene og Tyskland om at gen(cid:229)bne den tidligere Ijzeren Rijn-jernbanelinje mellem havnen i Antwerpen og Ruhromr(cid:229)det i Tyskland? 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/103 Er Kommissionen klar over, at den i spłrgsm(cid:229)l 1 n(cid:230)vnte jernbanelinje g(cid:229)r igennem naturomr(cid:229)det De 2. Meinweg mellem byerne Roermond og M(cid:246)nchengladbach, og at dette er en af grundene til, at denne ensporede og ikke-elektrificerede linje i lang tid ikke har v(cid:230)ret benyttet til jernbanetransport og ikke kan gen(cid:229)bnes uden at blive istandsat? Erindrer Kommissionen sig sit svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel nr. P-1875/99 (1) af De Roo, hvoraf det 3. fremg(cid:229)r, at de forventede betydelige virkninger for De Meinweg skal vurderes p(cid:229) grundlag af direktiverne 92/43/EF (2) og 79/409/E(cid:216)F (3), men at der endnu ikke var noget, der tydede p(cid:229), at der allerede var sket en overtr(cid:230)delse af disse direktiver, s(cid:229)ledes at Kommissionen ville anmode de nederlandske myndigheder om oplysninger herom? Hvilke oplysninger har Kommissionen nu modtaget? 4. Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at den i spłrgsm(cid:229)l 1 n(cid:230)vnte beslutning for Nederlandenes vedkom- mende foregriber en miljłkonsekvensanalyse, der endnu ikke er foretaget i dette land, s(cid:229)ledes at aftalen ikke kan indeb(cid:230)re nogen reelle forpligtelser for denne medlemsstat? 5. Hvilken procedure fłlges der med hensyn til vurderingen af miljłkonsekvenserne for den tyske del af str(cid:230)kningen, og hvorn(cid:229)r kan Kommissionen ogs(cid:229) for denne del vurdere, om de p(cid:229)g(cid:230)ldende direktiver eventuelt er overtr(cid:229)dt? 6. Spiller det en v(cid:230)sentlig rolle i Kommissionens vurdering, om en trafikforbindelse, der er i strid med direktiverne, har en midlertidig eller en varig karakter, og er det acceptabelt, at en s(cid:229)dan str(cid:230)kning bruges, indtil der eventuelt anl(cid:230)gges en anden str(cid:230)kning? 7. Er Kommissionen villig til at fremme, at Ijzeren Rijn-linjen snarest muligt oml(cid:230)gges fra den nu aftalte rute til forbindelsen fra Venlo til M(cid:246)nchengladbach, f. eks. ved hj(cid:230)lp af etableringen af den manglende forbindelse langs motortrafikvej E3/34 mellem det belgiske jernbanenet ved Turnhout og det nederlandske jernbanenet ved Eindhoven, som ogs(cid:229) kan anvendes til persontransport? Er Kommissionen ogs(cid:229) villig til (cid:129) indtil der etableres ny infrastruktur (cid:129) at fremme, at transporten 8. finder sted via den eksisterende belgisk-tyske godsbane mellem VisØ og Aachen, s(cid:229)ledes at Meinweg- omr(cid:229)det varigt kan sk(cid:229)nes? (1) EFT C 170 E af 20. 6. 2000, s. 113. (2) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. (3) EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (30. maj 2000) Som n(cid:230)vnt i svaret p(cid:229) skriftlig forespłrgsel P-1875/99 fra Alexander de Roo (1) har Kommissionen sendt et brev til den nederlandske regering og bedt om oplysninger om hvordan R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (2) og R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (3) er blevet anvendt i forbindelse med Meinweg. Meinweg er udlagt som s(cid:230)rligt beskyttet omr(cid:229)de i henhold til direktiv 79/409/E(cid:216)F, og ogs(cid:229) foresl(cid:229)et som s(cid:230)rligt bevarings- omr(cid:229)de i henhold til direktiv 92/43/E(cid:216)F. Kommissionen har bedt Nederlandene at oplyse om projektets mulige virkninger for Meinweg er blevet vurderet som kr(cid:230)vet i artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/E(cid:216)F, og i bekr(cid:230)ftende fald hvad resultaterne er blevet. Kommissionen har endnu ikke f(cid:229)et svar fra Nederlandene, og svarfristen er nu overskredet. Derfor har den sendt en rykker og bedt Nederlandene svare hurtigst muligt. Fłr Kommissionen har set resultaterne af vurderingen kan den ikke vurdere om direktiv 79/409/E(cid:216)F og direktiv 92/43/E(cid:216)F, s(cid:230)rlig sidstn(cid:230)vntes artikel 6, stk. 4, skal anvendes p(cid:229) projektet. C 53 E/104 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 Anvendelsen af direktiv 79/409/E(cid:216)F og direktiv 92/43/E(cid:216)F er hovedsagelig medlemsstaternes ansvar. Kommissionens eneste ansvar er at kontrollere om den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat har overholdt de krav direktiverne stiller. Kravene i artikel 6, stk. 4, i direktiv 92/43/E(cid:216)F, f. eks. vurdering af alternative linjefłringer i stedet for midlertidig eller permanent gen(cid:229)bning af den eksisterende bane gennem Meinweg, finder kun anvendelse hvis resultaterne af en vurdering i henhold til artikel 6, stk. 3, viser at projektet vil f(cid:229) betydelig virkning for Meinweg. I łjeblikket er Kommissionen ikke i besiddelse af materiale der tyder p(cid:229) at der błr gribes ind som skitseret i spłrgsm(cid:229)let, fłr der er kommet svar fra Nederlandene. Den har endnu ikke f(cid:229)et oplysninger om at der allerede har fundet en overtr(cid:230)delse af direktiv 79/409/E(cid:216)F eller direktiv 92/43/E(cid:216)F sted. (1) EFT C 170 E af 20. 6. 2000. (2) EFT L 103 af 25. 4. 1979. (3) EFT L 206 af 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/134) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1218/00 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen (14. april 2000) Om: Tłrkens fłlger i Portugal Tłrken i Portugal vil som bekendt i flere henseender have en skadelig indvirkning p(cid:229) landbruget, is(cid:230)r p(cid:229) vinter- og for(cid:229)rs-sommerafgrłderne. Vil Kommissionen derfor oplyse, om den allerede har taget forholdsregler med henblik p(cid:229) at yde stłtte til de skadelidte portugisiske producenter, og i bekr(cid:230)ftende fald hvilke forholdsregler? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. maj 2000) Kommissionen fłlger nłje situationen i forbindelse med den tłrke, Portugal har oplevet i de seneste m(cid:229)neder. Det er endnu for tidligt at evaluere den skade, producenterne har lidt i (cid:229)r. Kommissionen er rede til at se n(cid:230)rmere p(cid:229) konkrete problemer, der m(cid:229)tte opst(cid:229) i forbindelse med de f(cid:230)lles markedsordninger. Hvis Portugal anmoder om det, kan EU (cid:129) inden for rammerne af sit operationelle program for landbrug og udvikling af landdistrikter for perioden 2000-2006 og i overensstemmelse med de allerede fastlagte bevillinger (cid:129) medfinansiere retablering af produktionspotentiale, der er forringet p(cid:229) grund af naturkata- strofer. (2001/C 53 E/135) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1222/00 af Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) til Kommissionen (14. april 2000) Om: Efteropkr(cid:230)vning af told I henhold til den generelle toldpr(cid:230)ferenceordning indfłres der tekstilvarer fra Bangladesh med oprindel- sescertifikater p(cid:229) gunstige betingelser til det europ(cid:230)iske marked. Kommissionen har foranlediget efteropkr(cid:230)vet told p(cid:229) varer, der er importeret i perioden 1994-1996. Dette skaber betydelige łkonomiske vanskeligheder for europ(cid:230)iske importłrer, ligesom det har skabt stor utilfredshed, at importłrer, der var i god tro, er blevet holdt i uvidenhed om de involverede myndigheders mistanke om udbredte uregelm(cid:230)ssigheder. I denne sammenh(cid:230)ng łnskes fłlgende spłrgsm(cid:229)l belyst:


title: PERGUNTA ESCRITA E-1230/00 apresentada por Erik Meijer (GUE/NGL) à Comissão. Incompatibilidade com as directivas europeias dos ensaios de perfurações realizados pela NAM na região natural neerlandesa De Biesbosch, protegida ao abrigo da directiva relativa à conservação das aves selvagens.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Netherlands
North Brabant
environmental impact
gas industry
protection of animal life

text: 20. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 53 E/109 (2001/C 53 E/139) PERGUNTA ESCRITA E-1230/00 apresentada por Erik Meijer (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (14 de Abril de 2000) Objecto: Incompatibilidade com as directivas europeias dos ensaios de perfura(cid:231)ıes realizados pela NAM na regiªo natural neerlandesa «De Biesbosch», protegida ao abrigo da directiva relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo das aves selvagens Recordar-se-Æ a Comissªo das suas respostas (cid:224)s perguntas escritas nos E-0330/00 (1) e P-0179/00 (2) 1. sobre ensaios de perfura(cid:231)ıes com vista (cid:224) explora(cid:231)ªo de gÆs no parque nacional «De Biesbosch», nos Pa(cid:237)ses Baixos, segundo as quais: a) a Comissªo refere nªo estar ao corrente da situa(cid:231)ªo; b) c) «De Biesbosch» merece ser classificado como zona de protec(cid:231)ªo especial no que respeita (cid:224) conserva(cid:231)ªo das espØcies de aves, mas as autoridades neerlandesas ainda nªo o fizeram; de acordo com a jurisprudŒncia do Tribunal de Justi(cid:231)a, uma zona a designar como zona de protec(cid:231)ªo especial tem de ser protegida nos termos dos nos 3 e 4 do artigo 6o e do artigo 7o da Directiva 92/43/ CEE (3) e a Comissªo tomarÆ as medidas necessÆrias para garantir que a legisla(cid:231)ªo ambiental da Comunidade Ø plenamente respeitada nesse caso? Pode a Comissªo confirmar que (cid:129) contrariamente (cid:224)s suas respostas (cid:224)s perguntas escritas acima 2. referidas nos E-330/00 e P-0179/00 (cid:129) o parque nacional «De Biesbosch», nos Pa(cid:237)ses Baixos, foi, entretanto, classificado de acordo com a directiva relativa (cid:224)s aves, mas nªo Ø abrangido pela legisla(cid:231)ªo de protec(cid:231)ªo da natureza? De acordo com o no 3 do artigo 6o da Directiva 92/43/CEE, todos os planos suscept(cid:237)veis de afectar, 3. de forma significativa, uma zona de protec(cid:231)ªo especial serªo objecto de uma avalia(cid:231)ªo e s(cid:243) poderÆ ser concedida autoriza(cid:231)ªo para esses planos depois de se ter a certeza de que as caracter(cid:237)sticas naturais da regiªo em questªo nªo serªo afectadas. Partilha a Comissªo da minha opiniªo de que um controlo global da directiva sobre as aves e da directiva sobre os habitats, como o que foi exercido pelo MinistØrio dos Assuntos Econ(cid:243)micos (vide carta da ministra Jorritsma, de 24 de Janeiro de 2000) nªo pode ser considerado suficiente para se conseguir a garantia necessÆria de que as caracter(cid:237)sticas naturais da regiªo nªo sªo afectadas? O no 3 do artigo 6o da Directiva 92/43/CEE refere igualmente a obriga(cid:231)ªo de auscultar a opiniªo 4. pœblica. Aos opositores a esse projecto que pretendiam indica(cid:231)ıes sobre a localiza(cid:231)ªo das perfura(cid:231)ıes para a prospec(cid:231)ªo de gÆs foi respondido que se tratava de dados empresariais secretos da NAM e, consequente- mente, nªo foi dado seguimento ao pedido de envio do mapa de que constam as localiza(cid:231)ıes planeadas. S(cid:243) depois de a autoriza(cid:231)ªo estar dada Ø que se soube que a localiza(cid:231)ªo era a regiªo central do parque nacional «De Biesbosch». Nªo considera a Comissªo que, no que respeita (cid:224) obriga(cid:231)ªo de auscultar a opiniªo pœblica, nªo se cumpriram as disposi(cid:231)ıes do no 3 do artigo 6o? EstÆ a Comissªo disposta a contactar a autoridade competente, o MinistØrio neerlandŒs dos Assuntos 5. Econ(cid:243)micos, por nªo cumprir as disposi(cid:231)ıes previstas na directiva acima referida? 6. Nªo considera a Comissªo que a obriga(cid:231)ªo deverÆ ser anulada se, tal como eu, constatar que as autoridades competentes, no (cid:226)mbito da directiva CEE, nªo exercem um controlo rigoroso, a fim de, desse modo, poderem garantir a manuten(cid:231)ªo adequada dessa zona de marØs de Ægua doce e regiªo natural, o parque «De Biesbosch»? Em caso afirmativo, estarÆ disposta a tomar as medidas adequadas para promover essa iniciativa? (1) (2) (3) JO C 330 E de 21. 11. 2000, p. 129. JO C 330 E de 21. 11. 2000, p. 99. JO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. C 53 E/110 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 2. 2001 Resposta dada pela ComissÆria Margot Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (19 de Maio de 2000) Conforme exposto na resposta (cid:224)s perguntas escritas P-0179/00 e E-330/00 colocadas, respectivamente, pelos Senhores De Roo (1) e Meijer (2), a Comissªo oficiou os Pa(cid:237)ses Baixos solicitando informa(cid:231)ıes sobre a aplica(cid:231)ªo da Directiva 79/409/CEE do Conselho, de 2 de Abril de 1979, relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo das aves selvagens (3) e da Directiva 92/43/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1992, relativa (cid:224) preserva(cid:231)ªo dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens (4) no que diz respeito ao parque natural de Biesbosch. O (ZPE) nos termos da Directiva Parque de Biesbosch foi classificado como zona de protec(cid:231)ªo especial 79/409/CEE, tendo sido proposto como s(cid:237)tio de import(cid:226)ncia comunitÆria (SIC) tambØm nos termos da Directiva 92/43/CEE. No seu of(cid:237)cio, a Comissªo perguntava aos Pa(cid:237)ses Baixos se tinha sido realizada uma avalia(cid:231)ªo adequada em conformidade com o no 3 do artigo 6o da Directiva 92/43/CEE relativamente aos impactos do projecto sobre o parque de Biesbosch e, em caso afirmativo, quais os resultados da mesma. A Comissªo perguntava, igualmente, se tinha sido auscultada a opiniªo pœblica. A Comissªo ainda nªo recebeu qualquer resposta dos Pa(cid:237)ses Baixos nªo obstante o prazo jÆ ter terminado. Por esta razªo, a Comissªo remeteu novo of(cid:237)cio aos Pa(cid:237)ses Baixos solicitando uma resposta o mais brevemente poss(cid:237)vel. Enquanto a Comissªo nªo for informada dos resultados da avalia(cid:231)ªo, nªo poderÆ ajuizar da aplicabilidade das Directivas 79/409/CEE e 92/43/CEE, designadamente do no 4 do artigo 6o da Directiva 92/43/CEE, ao projecto em questªo. A aplica(cid:231)ªo das Directivas 79/409/CEE e 92/43/CEE Ø, em primeiro lugar, da responsabilidade do Estado- -membro interessado. (cid:192) Comissªo cabe apenas verificar se o Estado-membro respeitou as disposi(cid:231)ıes das referidas Directivas. As disposi(cid:231)ıes do no 4 do artigo 6o da Directiva 92/43/CEE s(cid:243) sªo aplicÆveis no caso de os resultados da avalia(cid:231)ªo a que se refere o no 3 do artigo 6o da directiva revelarem que o projecto apresenta um impacto significativo sobre o parque de Biesbosch. No momento, a Comissªo nªo tem indica(cid:231)ªo de que tenham de ser tomadas medidas, conforme sugerido na pergunta que lhe foi colocada, prØvias (cid:224) recep(cid:231)ªo da resposta das autoridades holandesas. A Comissªo ainda nªo obteve qualquer indica(cid:231)ªo de que se tenha verificado uma infrac(cid:231)ªo (cid:224) Directiva 79/409/CEE ou (cid:224) Directiva 92/43/CEE. (1) (2) (3) (4) JO C 330 E de 21. 11. 2000, p. 99. JO C 330 E de 21. 11. 2000, p. 129. JO L 103 de 25. 4. 1979. JO L 206 de 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/140) PERGUNTA ESCRITA E-1231/00 apresentada por Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo Objecto: Aproveitamento hidroelØctrico da bacia do rio Ulla (Galiza) (14 de Abril de 2000) A Xunta de Galiza atravØs do seu organismo aut(cid:243)nomo Aguas de Galicia, estÆ a analisar o pedido da empresa elØctrica Uni(cid:243)n Fenasa, S. A. , de aproveitamento integral da bacia do rio Ulla. O projecto apresentado pela empresa elØctrica consiste na constru(cid:231)ªo de 12 barragens que, no caso de serem autorizadas, provocariam uma grave altera(cid:231)ªo das caracter(cid:237)sticas naturais dessa bacia. Nalguns casos a concatena(cid:231)ªo dos p(cid:226)ntanos pode implicar o desaparecimento total de amplos trechos do leito do rio (represas 1, 2 e 3 no rio Ulla). Noutros casos, o projecto implica o desvio do leito do rio por canais de deriva(cid:231)ªo (represa 14 no rio Deza). Este projecto Ø rejeitado pelos habitantes da zona. Expressªo dessa rejei(cid:231)ªo sªo as 5 000 alega(cid:231)ıes apresentadas ao organismo Aguas de Galicia solicitando o seu indeferi- mento


title: Règlement (CE) n° 784/2000 de la Commission, du 14 avril 2000, fixant la restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains longs dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 2176/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
third country

text: L 95/18 FR Journal officiel des Communautés européennes 15. 4. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 784/2000 DE LA COMMISSION du 14 avril 2000 fixant la restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains longs dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 2176/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 3072/95 du Conseil du 22 décembre 1995 portant organisation commune du marché du riz (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2072/98 (2), et notamment son article 13, paragraphe 3, (3) (4) considérant ce qui suit: dont l'offre se situe au niveau de la restitution maximale à l'exportation ou à un niveau inférieur. L'application des critères visés ci-dessus à la situation actuelle du marché du riz en cause conduit à fixer la restitution maximale à l'exportation au montant repris à l'article 1er. Les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement (1) (2) Par le règlement (CE) no 2176/1999 de la Commis- sion (3), une adjudication de la restitution à l'exportation de riz a été ouverte. Conformément à l'article 5 du règlement (CEE) no 584/ 75 de la Commission (4), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 299/95 (5), sur la base des offres dépo- sées la Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 22 du règlement (CE) no 3072/95, décider de la fixation d'une restitution maximale à l'exportation. Pour cette fixation, il doit être tenu compte notamment des critères prévus à l'article 13 du règlement (CE) no 3072/ 95. L'adjudication est attribuée à tout soumissionnaire A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier La restitution maximale à l'exportation de riz blanchi à grains longs du code NC 1006 30 67 à destination de certains pays tiers est fixée sur base des offres déposées du 7 au 13 avril 2000 à 278,00 EUR/t dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 2176/1999. Le présent règlement entre en vigueur le 15 avril 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 14 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 267 du 15. 10. 1999, p. 4. (4) JO L 61 du 7. 3. 1975, p. 25. (5) JO L 35 du 15. 2. 1995, p. 8