title: Nariadenie Komisie (ES) č. 823/2000 z 19. apríla 2000 o uplatnení článku 81 (3) zmluvy na určité kategórie dohôd, rozhodnutí a zosúladených postupov medzi linkovými prepravnými lodnými spoločnosťami (konzorciá)text s významom pre EHP.

eurovoc_concepts:
carriage of goods
international transport
maritime law
maritime transport
restrictive trade practice
transport regulations

text: 4 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 2 32000R0823 20. 4. 2000 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 100/24 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 823/2000 z 19. apríla 2000 o uplatnení článku 81 (3) zmluvy na určité kategórie dohôd, rozhodnutí a zosúladených postupov medzi linkovými prepravnými lodnými spoločnosťami (konzorciá) (text s významom pre EHP) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 479/92 z 25. febru- ára 1992 o uplatnení článku 85 (3) zmluvy na určité kategórie dohôd, rozhodnutí a zosúladených postupov medzi linkovými prepravnými lodnými spoločnosťami (konzorciá) (1), zmenenom a doplnenom Aktom o vstupe Rakúska, Fínska, a Švédska, najmä jeho článku 1, po publikovaní návrhu tohoto nariadenia (2), po konzultácii s Poradným výborom pre obmedzujúce postupy a dominantné postavenia v námornej preprave, keďže: (1) (2) (3) Nariadenie (EHS) č. 479/92 splnomocňuje Komisiu na uplatnenie článku 81 (3) zmluvy na určité kategórie dohôd, rozhodnutí a zosúladených postupov medzi pre- pravnými spoločnosťami (konzorciá) vzťahujúcich sa k spoločnej prevádzke pravidelných linkových preprav- ných služieb, ktoré prostredníctvom kooperácie vznikajú- cej medzi prepravnými spoločnosťami, ktoré sú stranami dohody, môžu obmedziť súťaž v rámci spoločného trhu a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, a môžu preto spadať pod zákaz obsiahnutý v článku 81(1) zmluvy. Komisia využila túto právomoc prijatím nariadenia (ES) č. 870/95 (3). Vo svetle doposiaľ takto získaných skúseno- stí je možné vymedziť kategóriu konzorcií, ktoré môžu spadať pod pôsobnosť článku 81(1), ale ktoré je možné bežne považovať za spĺňajúce podmienky stanovené v článku 81(3). Komisia brala primerane do úvahy osobitné črty námornej prepravy. Tieto črty taktiež predstavujú podstatný faktor pri každom hodnotení konzorcií nepokrytých touto sku- pinovou výnimkou, ktoré vykonala Komisia. (1) Ú. v. ES L 55, 29. 2. 1992, s. 3. (2) Ú. v. ES C 379, 31. 12. 1999, s. 13. (3) Ú. v. ES L 89, 21. 4. 1995, s. 7. (4) (5) (6) (7) (8) Konzorciá definované v tomto nariadení vo všeobecnosti napomáhajú zlepšeniu produktivity a kvality dostupných služieb pravidelnej linkovej prepravy z dôvodu racionali- zácie, ktorú prinášajú do aktivít členských spoločností a prostredníctvom úspor z rozsahu, ktoré umožňujú pri prevádzke plavidiel a využívaní prístavných zariadení. Tak- tiež napomáhajú presadzovať technický a hospodársky pokrok uľahčovaním a nabádaním k väčšiemu využitiu kontajnerov a efektívnejšiemu využitiu kapacity plavidiel. Užívatelia prepravných služieb poskytovaných konzor- ciami spravidla získajú spravodlivý podiel na výhodách vyplývajúcich zo zlepšení v produktivite a kvalite služieb, ktoré prinášajú. Výhody môžu mať tiež formu zlepšenia vo frekvencii prepravy a zastávkach na linkovej plavbe, alebo zlepšenia v plánovaní prepravy, ako aj v zlepšení kvality a individualizovanej prepravy prostredníctvom použitia modernejších plavidiel a ostatného zariadenia, vrátane prí- stavných zariadení. Užívatelia môžu účinne profitovať z konzorcií iba vtedy, ak jestvuje dostatočná súťaž v obchodných odvetviach, v ktorých konzorciá prevádz- kujú svoju činnosť. Tieto dohody by preto mali využívať skupinové výnimky za predpokladu, že nedávajú dotknutým spoločnostiam možnosť vylúčenia súťaže v podstatnej časti daného obchodného odvetvia. Aby sa brali do úvahy neustále pohyby na trhu námornej prepravy a časté zmeny urobené stranami v podmienkach dohôd o konzorciách alebo v aktivitách pokrytých týmito dohodami, jeden z cieľov tohoto nariadenia je vyjasniť podmienky, ktoré majú kon- zorciá splniť tak, aby mali prospech zo skupinových výni- miek, ktoré nariadenie udeľuje. Na účely zavedenia a prevádzkovania spoločnej služby, podstatnou črtou vlastnou konzorciám je schopnosť reali- zovať prispôsobenia kapacity. Nevyužívanie určitého per- centa kapacity plavidiel v rámci konzorcia nie je podstat- nou črtou konzorcií. Skupinová výnimka udelená týmto nariadením by mala pokryť tak konzorciá pôsobiace v rámci líniovej konferen- cie, ako aj konzorciá pôsobiace mimo takýchto konferen- cií, s výnimkou toho, že nepokrýva spoločné stanovenie prepravných sadzieb. 08/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 5 (9) Aktivity stanovovania sadzieb spadajú pod nariadenie Rady (EHS) č. 4056/86 z 22. decembra 1986 o stanovení podrobných pravidiel uplatnenia článkov 85 a 86 zmluvy na námornú prepravu (1), zmenenom a doplnenom Aktom o vstupe Rakúska, Fínska a Švédska. Členovia konzorcia, ktorí si želajú spoločne stanoviť sadzby, pričom nespĺňajú kritériá nariadenia (EHS) č. 4056/86, musia požiadať o individuálnu výnimku. (10) Prvá z podmienok pripojených k skupinovej výnimke by mala byť tá, že sa na užívateľov prepravy prenesie spravod- livý podiel výhod vyplývajúcich zo zlepšenej efektívnosti, ako aj ostatných výhod ponúkaných konzorciom. (11) Táto požiadavka článku 81(3) by mala byť považovaná za splnenú, keď je konzorcium v jednej z nasledovných troch situácií: — existuje účinná cenová súťaž medzi členmi konferen- cie, v rámci ktorej konzorcium pôsobí, ako výsledok nezávislých krokov v oblasti sadzieb, členmi konferencie, ktorí nie — v rámci konferencie, v ktorej konzorcium pôsobí, exi- stuje dostatočný stupeň efektívnej súťaže v zmysle slu- žieb poskytovaných medzi členmi konzorcia a ostat- nými sú členmi konzorcia, ako výsledok skutočnosti, že dohoda o kon- ferencii výslovne dovoľuje konzorciám ponúkať ich vlastné dojednania o službách, napríklad poskytovanie dodávky systémom „just-in-time“ alebo vyspelej „elek- tronickej výmeny údajov“ (EDI) zo strany konzorcia, umožňujúcej užívateľom byť neustále informovaní o tom, kde sa ich tovary nachádzajú, alebo značné zvý- šenie plavieb alebo počtu zastávok v službe ponúkanej konzorciom v porovnaní čo ponúka konferencia, tým, s pre určité prístavy, zasielateľov, prepravcov, alebo posky- tovateľov služieb pridružených k preprave, pokiaľ takéto sadzby alebo podmienky nie je možné ekonomicky odô- vodniť. (14) Cieľom podmienok by malo byť tiež to, aby sa zabránilo konzorciám presadzovať obmedzenia súťaže, ktoré nie sú nepostrádateľné pre dosiahnutie cieľov odôvodňujúcich udelenie výnimky. Na tento účel by mali dohody o kon- zorciách obsahovať ustanovenie umožňujúce každému lin- kovému prepravcovi ako zmluvnej strane vystúpiť z kon- zorcia za predpokladu, že toto vystúpenie primerane oznámi. Avšak ustanovenie by malo stanoviť dlhšiu výpo- vednú lehotu v prípade vysoko integrovaných a/alebo inve- stične náročných konzorcií tak, aby sa brali do úvahy vyš- šie investície vynaložené na ich vytvorenie a rozsiahlejšiu reorganizáciu v prípade odchodu člena. Je taktiež potrebné ustanoviť, že ak konzorcium prevádzkuje svoju činnosť so spoločnou marketingovou štruktúrou, každý člen by mal mať právo účasti v nezávislých marketingových aktivitách za predpokladu, že to primeraným spôsobom oznámi. (15) Výnimka by mala byť obmedzená na konzorciá, ktoré nemajú možnosť vylúčenia súťaže v podstatnej časti pred- metných služieb. (16) Aby sa na účely výnimky určilo, či súťaž existuje na kaž- dom trhu, kde prevádzkuje konzorcium svoju činnosť, mal by sa brať do úvahy nie iba priamy obchod medzi prí- stavmi obsluhovanými konzorcium, ale akúkoľvek súťaž zo strany linkových služieb plaviacich sa z prístavov, ktoré môžu nahradiť prístavy obsluhované konzorciom, a tam kde je to vhodné, aj iné druhy dopravy. — členovia konzorcia sú vystavení účinnej skutočnej alebo potenciálnej súťaži zo strany liniek mimo kon- zorcia, či už konferencia prevádzkuje svoju činnosť v danom obchodnom odvetví alebo odvetviach, alebo nie. (17) Skupinová výnimka udelená podľa tohto nariadena je preto uplatniteľná iba za podmienky, že na každom trhu, kde operuje konzorcium, nepresahuje jeho trhový podiel danú veľkosť. (12) Aby sa splnila tá istá požiadavka v článku 81(3), malo by sa utvoriť ustanovenie pre ďalšiu podmienku zameranú ide o kvalitu na podporu individuálnej súťaže, pokiaľ služby, medzi členmi konzorcia navzájom, ako aj medzi členmi konzorcia a ostatnými prepravnými spoločnosťami prevádzkujúcimi v odvetví alebo odvetviach. (13) Malo by byť podmienkou, že konzorciá a ich členovia neuplatňujú vo vzťahu k danej trase sadzby a prepravné podmienky odlíšené výlučne podľa krajiny pôvodu alebo určenia pri prepravovaných tovaroch, čo by takto spôso- bilo odchýlky v obchode spoločenstva, ktoré sú škodlivé (1) Ú. v. ES L 378, 31. 12. 1986, s. 4. (18) Trhový podiel konzorcia v rámci konferencie by mal byť menší z pohľadu skutočnosti, že dané dohody sú presadzo- vané dodatočne k existujúcej obmedzujúcej dohode. (19) Avšak, primerané je ponúknuť konzorciám, ktoré presa- hujú limity stanovené týmto nariadením o určené percen- to, ale ktoré sú stále vystavené účinnej súťaži v obchod- ných odvetviach, v ktorých prevádzkujú svoju činnosť, zjednodušený postup tak, aby mohli mať prospech z práv- nej istoty poskytovanej skupinovými výnimkami. Takýto postup by mal umožniť Komisii realizovať efektívny moni- toring a zjednodušiť administratívnu kontrolu dohôd. (20) Avšak konzorciá presahujúce limit by mali byť schopné získať výnimku individuálnym rozhodnutím za predpokla- du, že spĺňajú testy článku 81(3), berúc do úvahy osobité črty námornej prepravy. 6 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 2 (21) Toto nariadenie sa má vzťahovať iba na dohody uzavreté medzi členmi konzorcia. Skupinová výnimka teda nemá pokrývať obmedzujúce dohody uzavreté na jednej strane medzi konzorciami alebo jedným alebo viacerými ich členmi a ostatnými prepravnými spoločnosťami na strane druhej. Taktiež sa nevzťahujú na obmedzujúce dohody medzi rôznymi konzorciami prevádzkujúcimi v tom istom obchodnom odvetví takýchto konzorcií. alebo medzi členmi (22) Určité záväzky by mali byť tiež pripojené k výnimke. V tomto ohľade by mali byť užívatelia prepravy vždy v postavení, aby sa mohli oboznámiť s podmienkami poskytovania služby námornej prepravy spoločne pre- vádzkovanej členmi konzorcia. Mali by sa prijať ustanove- nia zabezpečujúce skutočné a efektívne konzultácie medzi konzorciami a užívateľmi prepravy o aktivitách pokrytých dohodami. Toto nariadenie tiež špecifikuje, čo sa chápe pod „skutočnými a efektívnymi konzultáciami“ a aké základné procesné etapy sa majú pri takýchto konzultá- ciách dodržiavať. Je treba prijať ustanovenia pre takéto povinné konzultácie obmedzené na aktivity konzorcia ako takého. (23) Takéto konzultácie pravdepodobne zabezpečia efektívnej- šiu prevádzku služieb námornej prepravy, keďže berú do úvahy požiadavky užívateľov. Následne by mali byť vyňaté určité obmedzujúce postupy, ktoré by mohli vyplývať z takýchto konzultácií. (24) Na účely tohoto nariadenia je konceptom „vyššej moci“ ten, ktorý je stanovený Súdnym dvorom Európskych spo- ločenstiev v ním zavedenom precedenčnom práve. (25) Je potrebné prijať ustanovenie, aby arbitrážne nálezy a odporúčania vyjednávačov akceptované stranami boli oznámené Komisii tak, aby bolo možné overiť, či konzor- ciá nie sú týmto vyňaté z podmienok a povinností stano- vených v nariadení a teda neporušujú ustanovenia článkov 81 a 82. (26) Je nevyhnutné špecifikovať v súlade s článkom 6 nariade- nia (EHS) č. 479/92 prípady, v ktorých Komisia môže odňať spoločnostiam výhodu skupinovej výnimky. (27) 11 konzorcií malo výhodu skupinovej výnimky obsiahnu- tej v nariadení (ES) č. 870/95 uplatnením námietkového konania podľa tohto nariadenia, čo umožnilo Komisii najmä overiť, že sú vystavení účinnej súťaži. Nie je žiaden náznak, že sa okolnosti odvtedy zmenili tak, že by tieto konzorciá už neboli vystavené účinnej súťaži. Tieto kon- zorciá by preto mali byť aj naďalej vyňaté za podmienok stanovených v tomto nariadení. (28) Nie je potrebné predkladať žiadne žiadosti podľa článku 12 nariadenia (EHS) č. 4056/86 vo vzťahu k dohodám auto- maticky vyňatým týmto nariadením. Avšak tam, kde exis- tujú skutočné pochybnosti, malo by byť spoločnostiam povolené požiadať Komisiu, aby vyhlásila, či sú ich dohody v súlade s týmto nariadením. (29) Týmto nariadením nie je dotknuté uplatnenie článku 82 zmluvy. (30) Z pohľadu straty účinnosti nariadenia (ES) č. 870/95 je vhodné prijať nové nariadenie obnovujúce skupinovú výnimku: PRIJALA TOTO NARIADENIE: KAPITOLA 1 PÔSOBNOSŤ A DEFINÍCIE Článok 1 Pôsobnosť Toto nariadenie sa vzťahuje na konzorciá iba pokiaľ tieto poskytujú medzinárodné linkové prepravné služby z alebo do jedného alebo viacerých prístavov spoločenstva. Článok 2 Definície Na účely tohoto nariadenia: 1. „konzorciom“ rozumieme dohodu medzi dvoma lebo viace- rými prepravcami prevádzkujúcimi plavidlá, ktorí poskytujú medzinárodné linkové prepravné lodné služby výhradne na prevoz nákladu, hlavne v kontajneroch, vo vzťahu k jed- nému alebo viacerým obchodným odvetviam, ktorej cieľom je rozvinúť spoluprácu v spoločnom prevádzkovaní služieb námornej prepravy, ktorá zlepšuje službu, inak pri absencii konzorcia ponúkanú jednotlivo každým z jeho členov tak, aby sa racionalizovali ich prevádzky prostredníctvom technických, prevádzkových a/alebo obchodných dojednaní, s výnimkou fixovania cien, 2. „linková lodná preprava“ je pravidelná preprava tovarov na konkrétnej trase alebo trasách medzi prístavmi a v súlade s časovými rozpismi a vopred zverejnenými plavebnými dátu- mami a dokonca aj nepravidelná preprava dostupná všetkým užívateľom prepravy za poplatok, 3. „dojednanie o službách“ znamená zmluvné dojednanie uza- vreté medzi jedným alebo viacerými užívateľmi prepravy a individuálnym členom konzorcia alebo samotným konzor- ciom, podľa ktorého na oplátku za záväzok zadania prepravy určitého množstva tovarov počas určeného obdobia obdrží užívateľ individuálny záväzok od člena konzorcia alebo samo- tného konzorcia na poskytnutie individualizovanej služby, ktorá je určenej kvality a špeciálne prispôsobená jeho potre- bám, 08/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 7 4. „užívateľ prepravy“ znamená akýkoľvek podnik (ako zasiela- teľ, adresát, lodný zasielateľ), ktorý vstúpil, alebo preukázal úmysel vstúpiť, do zmluvného vzťahu s konzorciom (alebo jedným z jeho členov) na prepravu tovarov, alebo akákoľvek asociácia prepravcov, 5. „postup nezávislej sadzby“ znamená právo námornej konfe- rencie ponúknuť na individuálnej báze a s ohľadom na tovar, prepravné sadzby, ktoré sa odlišujú od sadzieb stanovených v tarifách konferencie, za predpokladu, že sa to oznámi čle- nom konferencie. KAPITOLA II VÝNIMKY Článok 3 Vyňaté dohody 1. Podľa článku 81(3) zmluvy a podľa podmienok a záväzkov určených v tomto nariadení sa týmto deklaruje, že článok 81(1) zmluvy sa nevzťahuje na aktivity vymenované v odseku 2 tohoto článku, ak sú obsahom dohôd konzorcií tak, ako je to vymedzené v článkoch 1 a 2 tohoto nariadenia. 2. Deklarácia neuplatniteľnosti sa vzťahuje iba na nasledovné aktivity: a) spoločná prevádzka služieb linkovej lodnej prepravy, ktorá pozostáva výhradne z nasledovných aktivít: i) koordinácia a/alebo spoločné určenie plavebných časo- vých rozpisov a určenie zastávok na linkovej plavbe, ii) výmena, predaj alebo krížový charter miesta alebo slotov na plavidlách, iii) združovanie plavidiel a/alebo prístavných zariadení, iv) využitie jednej alebo viacerých kancelárií spoločnej pre- vádzky, v) poskytnutie kontajnerov, šasi alebo iného zariadenia alebo kúpne zmluvy leasingové a/alebo nájomné, na takéto zariadenie, vi) využitie systému výmeny počítačových dát a/alebo systém spoločnej dokumentácie; b) dočasné kapacitné úpravy, c) spoločná prevádzka alebo využitie prístavných terminálov a s tým spojených služieb (napr. preprava ľahkými prístav- nými člnmi a služby nakládky/vykládky), d) účasť v jednom alebo viacerých nasledovných združeniach: náklad, výnos, čistý výnos, e) spoločné vykonávanie hlasovacích práv vlastnených konzor- ciom v konferencii, v rámci ktorej prevádzkujú svoju činnosť jej členovia, pokiaľ sa spoločne vykonávaný hlas týka aktivít konzorcia ako takého, f) spoločné marketingové štruktúry a/alebo vydanie spoločného konosamentu, g) akákoľvek iná aktivita pridružená k tým, ktoré sú uvedené v bodoch a) až f), ktorá je nevyhnutná pre ich implementáciu. 3. Nasledovné prípady sa budú obzvlášť považovať za pridružené aktivity v zmysle odseku 2 g): a) záväzok členov konzorcia používať na predmetnú obchodnú činnosť alebo činnosti plavidlá pridelené konzorciu a zdržať sa prenájmu priestoru na plavidlách patriacich tretím stranám, b) záväzok členov konzorcia nepreviesť ani neprenajať priestor ostatným prepravcom prevádzkujúcim plavidlá v danom obchodnom odvetví alebo odvetviach, s výnimkou predchá- dzajúceho súhlasu ostatných členov konzorcia. Článok 4 Nevyužívanie kapacít Výnimka stanovená v článku 3 sa nevzťahuje na konzorcium, ak toto konzorcium zahŕňa dojednania týkajúce sa nevyužívania existujúcich kapacít, ktorým sa členovia konzorcia linkových prepravcov zdržia využívania určitého percenta kapacít plavidiel prevádzkovaných v rámci konzorcia. KAPITOLA III PODMIENKY PRE VÝNIMKU Článok 5 Základné podmienky pre udelenie výnimky Výnimka stanovená v článku 3 sa udelí, iba ak je splnená jedna alebo viacero nasledovných podmienok: a) existuje účinná cenová súťaž medzi členmi konferencie, v rámci ktorej prevádzkuje konzorcium svoju činnosť, a to v dôsledku skutočnosti, že členovia sú výslovne oprávnení dohodou o konferencii, či už štatutárnym záväzkom alebo inak, uplatniť postup nezávislej sadzby na ktorúkoľvek pre- pravnú sadzbu stanovenú v tarifách konferencie; alebo b) vo vnútri konferencie, v ktorej konzorcium prevádzkuje svoju činnosť, existuje dostatočný stupeň účinnej súťaže medzi členmi konferencie v zmysle poskytovaných služieb, a to v dôsledku skutočnosti, že dohoda o konferencii výslovne umožňuje konzorciu ponúkať svoje vlastné dojednania slu- žieb, bez ohľadu na formu, pokiaľ ide o frekvenciu a kvalitu poskytovaných prepravných služieb, ako aj možnosť kedykoľ- vek prispôsobiť ponúkané služby ako reakciu na špecifické požiadavky užívateľov prepravy; alebo c) či už konferencia prevádzkuje svoju činnosť v danom obchod- nom odvetví resp. odvetviach alebo nie, sú členovia konzor- cia vystavení súťaži zo strany tých linkových prepravcov, ktorí nie sú členmi kon- zorcia. reálnej alebo potenciálnej účinnej 8 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 2 Článok 6 Podmienky týkajúce sa trhového podielu 1. Aby sa konzorcium stalo spôsobilým pre udelenie výnimky podľa článku 3, musí mať na každom trhu, na ktorom prevádz- kuje svoju činnosť, trhový podiel prepočítaný vo vzťahu k objemu prevážaných tovarov (nákladné tony alebo ekvivalentné jednotky) menej ako 30 %, ak prevádzkuje svoju činnosť v rámci konferen- cie, a menej ako 35 %, ak prevádzkuje svoju činnosť mimo kon- ferencie. 2. Výnimka stanovená v článku 3 bude aj naďalej platiť, ak je trhový podiel uvedený v odseku 1 tohto článku prekročený počas akéhokoľvek obdobia dvoch za sebou idúcich kalendárnych rokov o nie viac ako jednu desatinu. 3. Ak je prekročený jeden z limitov špecifikovaných v odsekoch 1 a 2, výnimka stanovená v článku 3 bude aj naďalej platiť počas šiestich mesiacov nasledujúcich po konci kalendárneho roka, počas ktorého bol limit prekročený. Táto lehota bude predĺžená na 12 mesiacov, ak prekročenie nastalo v dôsledku odchodu takého prepravcu z trhu, ktorý nie je členom konzorcia. Článok 7 Námietkové konanie 1. Výnimka stanovená v článkoch 3 a 10 sa vzťahuje taktiež na konzorciá, ktorých trhový podiel na ktoromkoľvek trhu, kde prevádzkujú svoju činnosť, presahuje limity určené v článku 6, avšak nepresahuje 50 % na žiadnom z trhov, za podmienky, že dané dohody sú oznámené Komisii v súlade s ustanoveniami nariadenia Komisie (ES) č. 2843/98 (1) a Komisia nepodá námietku voči takejto výnimke v lehote šiestich mesiacov. Šesťmesačná lehota začne plynúť od dátumu, kedy oznámenie nadobudne účinnosť v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 2843/98. 2. Odsek 1 sa použije iba vtedy, ak sa uvedie výslovný odkaz na tento článok v oznámení alebo v správe sprevádzajúcej ozná- menie. 3. Komisia môže podať námietku voči výnimke. Komisia podá námietku voči výnimke, ak obdrží žiadosť o jej podanie od členského štátu do troch mesiacov od zaslania ozná- menia uvedeného v odseku 1 členskému štátu. Žiadosť musí byť odôvodnená na základe úvah týkajúcich sa súťažných pravidiel zmluvy. 4. Komisia môže vziať svoju námietku voči výnimke späť kedy- koľvek. Ak však bola námietka vznesená na žiadosť členského štátu pričom táto žiadosť trvá, môže byť námietka vzatá späť iba po konzultácii s Poradným výborom pre obmedzujúce praktiky a dominantné postavenie v námornej preprave. 5. Ak je námietka späťvzatá preto, že dotknuté podniky preuká- zali, že podmienky článku 81(3) sú splnené, výnimka platí od dátumu oznámenia. 6. Ak je námietka späťvzatá, pretože dotknuté podniky doplnili a zmenili dohodu tak, že podmienky článku 81(3) sú splnené, výnimka platí od dátumu nadobudnutia účinnosti dodatkov a zmien. 7. Ak Komisia namieta voči výnimke a jej námietka nie je vzatá späť, účinky oznámenia budú upravené ustanoveniami časti II nariadenia (EHS) č. 4056/86. Článok 8 Ostatné podmienky Spôsobilosť pre udelenie výnimky podľa článkov 3 a 10 je daná splnením nasledovných podmienok: a) konzorcium musí dovoliť každému členovi ponúkať na základe individuálnej zmluvy svoje vlastné dojednania slu- žieb, b) dohoda o konzorciu musí členským spoločnostiam zaručiť právo vystúpiť z konzorcia bez finančných alebo iných posti- hov, ako najmä záväzok prerušiť všetky prepravné aktivity v danom obchodnom odvetví či odvetviach, či už spojená alebo nie s podmienkou, že takáto aktivita môže byť obno- vená iba po uplynutí určitého obdobia. Toto právo bude spo- jené s maximálne 6 mesačnou výpovednou lehotou, jej ply- nutie môže začať najskôr 18 mesiacov od nadobudnutia platnosti dohody. Avšak v prípade vysoko integrovaného konzorcia, ktoré má združený čistý výnos a/alebo vysokú úroveň investícií kvôli nákupu alebo nájmu plavidiel zo strany členov konkrétne s cieľom založenia konzorcia, maximálna výpovedná lehota bude 6 mesiacov, ktorá môže začať plynúť najskôr 30 mesia- cov od vstúpenia dohody do platnosti. c) ak konzorcium prevádzkuje svoju činnosť so spoločnými mar- ketingovými štruktúrami, každý člen konzorcia musí mať možnosť začať nezávislý marketing bez sankcie v maximálnej lehote 6 mesiacov od oznámenia, d) ani konzorcium ani členovia konzorcií nespôsobia v rámci spoločného trhu škodu určitým prístavom, užívateľom pre- pravy alebo prepravcom tým, že budú uplatňovať na prepravu rovnakých tovarov a v oblasti pokrytej dohodou sadzby a pod- mienky prepravy, ktoré sa odlišujú podľa krajiny pôvodu alebo určenia resp. prístavu nakládky alebo vykládky, pokiaľ nie sú tieto sadzby alebo podmienky ekonomicky odôvodnené. KAPITOLA IV ZÁVÄZKY Článok 9 Záväzky spojené s výnimkou (1) Ú. v. ES L 354, 30. 12. 1998, s. 22. 1. Záväzky stanovené v odsekoch 2 až 5 tohto článku budú pri- pojené k výnimkám stanoveným v článku 3 a článku 13 (1). 08/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 9 2. Medzi užívateľmi alebo ich zastupujúcimi organizáciami na jednej strane a konzorciom na strane druhej sa uskutočnia sku- točné a efektívne konzultácie s cieľom hľadania riešení vo všet- kých dôležitých záležitostiach, iných než sú čisto prevádzkové záležitosti zanedbateľného významu, týkajúcich sa podmienok a kvality pravidelných námorných prepravných služieb ponúka- ných konzorciom alebo jeho členmi. Tieto konzultácie sa uskutočnia kedykoľvek na žiadosť jednej z vyššie uvedených strán. Konzultácie sa musia uskutočniť, okrem prípadov vyššej moci, pred implementáciou opatrenia tvoriaceho predmet konzultácie. Ak sú z dôvodov vyššej moci členovia konzorcia povinní uviesť rozhodnutie do platnosti pred konaním konzultácií, akékoľvek požadované konzultácie sa uskutočnia do 10 pracovných dní od dátumu žiadosti. Okrem prípadu vyššej moci, o ktorom bude zmienka v oznámení zverejňujúcom opatrenie, žiadne verejné oznámenie o opatrení sa neuskutoční pred konzultáciami. Konzultácie sa uskutočnia v súlade s nasledovnými procesnými etapami: a) pred konzultáciou budú konzorciom písomne oznámené pod- robnosti o predmete konzultácie druhej strane, b) výmena stanovísk sa uskutoční medzi stranami písomne, na stretnutiach, alebo obidvoma spôsobmi tak, aby zástupco- via členov konzorcia a zúčastnených zasielateľov mali mož- nosť dosiahnuť spoločné stanovisko, pričom strany vynaložia všetko svoje úsilie na dosiahnutie tohto cieľa, c) ak nemožno dosiahnuť spoločné stanovisko napriek úsiliu oboch strán, nezhoda bude uznaná a verejne oznámená. Do pozornosti Komisie ju môže dať ktorákoľvek zo strán, preukázať na žiadosť Komisie, že podmienky a záväzky uložené článkami 5 až 8 a odsekmi 2 a 3 tohto článku sú splnené, a musia Komisii v tejto lehote predložiť danú dohodu o konzorciu. Článok 10 pre Výnimka prepravy a konzorciami o využití služieb pravidelnej námornej prepravy dohody medzi užívateľmi Dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy medzi užívateľmi prepravy alebo ich zastupiteľskými organizáciami na strane jednej a konzorciom vyňatým podľa článku 3 na strane druhej, týkajúce sa podmienok a kvality linkových námorných prepravných služieb poskytovaných konzorciom, a všetky všeobecné otázky spojené s takými službami, pokiaľ vyvstanú z konzultácií stanovených v odseku 2 článku 9, sa týmto vynímajú zo zákazu stanoveného v článku 81(1) zmluvy. KAPITOLA V RÔZNE USTANOVENIA Článok 11 Profesionálne tajomstvo 1. Informácie získané v dôsledku uplatňovania článku 7 a odseku 5 článku 9 sa použijú iba na účely tohoto nariadenia. 2. Komisia a orgány členských štátov, ich predstavitelia a ostatní úradníci nesprístupnia tie informácie získané v dôsledku uplatňo- vania tohoto nariadenia, ktoré sú predmetom profesionálneho tajomstva. d) stanoví sa prijateľná lehota na ukončenie konzultácií, ak je to možné, formou spoločnej dohody medzi dvoma stranami. Táto lehota nebude kratšia než jeden mesiac, okrem výnimoč- ných prípadov alebo osobitnej dohody medzi stranami. 3. Ustanovenia odsekov 1 a 2 nebránia zverejneniu všeobecných informácií alebo štúdií, ktoré neobsahujú informácie vzťahujúce sa ku konkrétnym podnikom alebo asociáciám podnikov. 3. Podmienky týkajúce sa služieb námornej prepravy poskytova- ných konzorciom a jeho členmi, vrátane tých, ktoré sa týkajú kva- lity takýchto služieb a všetkých relevantných modifikácií, budú na požiadanie sprístupnené užívateľom prepravy za primeraný poplatok a na preskúmanie budú sprístupnené bez nákladov v kanceláriách členov konzorcia, alebo v samotnom konzorciu a jeho sprostredkovateľov. 4. Arbitrážne nálezy a odporúčania vyjednávačov zmieru urov- návajúce spory týkajúce sa praktík konzorcií pokrytých týmto nariadením, ktoré boli prijaté stranami, budú Komisii oznámené zo strany konzorcia. 5. Každé konzorcium žiadajúce o výhodu uplatnenia tohoto nariadenia musí byť schopné v lehote, ktorú určí Komisia na indi- viduálnej báze a ktorá nebude kratšia ako jeden mesiac, Článok 12 Odňatie skupinovej výnimky Komisia môže odňať výhody tohoto nariadenia v súlade s člán- kom 6 nariadenia (EHS) č. 479/92, ak v konkrétnom prípade zistí, že dohoda, rozhodnutie alebo zosúladený postup vyňatý podľa článku 3 alebo článku 13 (1) tohoto nariadenia má napriek tomu určité dopady, ktoré sú nezlučiteľné s podmienkami stanovenými článkom 81 (3) alebo ktoré sú zakázané podľa článku 82 zmluvy, najmä ak: a) ak v danom obchodnom odvetví nepôsobí účinná súťaž z pro- stredia mimo konferencie, v ktorej prevádzkuje svoju činnosť konzorcium, alebo z prostredia mimo daného konzorcia, b) konzorcium opakovane zlyháva v plnení záväzkov stanove- ných v článku 9, 10 SK Úradný vestník Európskej únie 08/zv. 2 c) správanie konzorcia spôsobuje javy nezlučiteľné s článkom 82 zmluvy, d) takéto javy vyplývajú z arbitrážneho nálezu. Článok 13 Prechodné ustanovenia 1. Článok 81 (1) zmluvy sa nevzťahuje na dohody platné dňa 25. apríla 2000, ktoré k tomuto dátumu spĺňajú požiadavky na vyňatie stanovené nariadením (ES) č. 870/95 a na ktoré sa uplatnil námietkové konanie stanovené článkom 7 tohoto naria- denia. 2. Oznámenie realizované pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 870/95, vo vzťahu ku ktorému dňa šiestich mesiacov 25. apríla 2000, bude považované za realizované podľa článku 7 tohoto nariadenia. neuplynulo obdobie Článok 14 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenia nadobúda účinnosť 26. apríla 2000. Bude sa uplatňovať do 25. apríla 2005. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 19. apríla 2000 Za Komisiu Mario MONTI člen Komisie


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1261/00 di Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) alla Commissione. Trasferimento del complesso industriale Empresa Nacional de Celulosa-Electroquímica del Noroeste (ENCE-ELNOSA), situato nella città di Pontevedra, sulle rive dell'estuario omonimo, in Galizia.

eurovoc_concepts:
EU competence
EU environmental policy
Galicia
air quality
chlorine
paper
transfer of businesses
water pollution

formats: html pdf print

text: 6. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 72 E/33 Risposta data dal sig. Patten in nome della Commissione (14 giugno 2000) La Commissione rinvia l(cid:146)onorevole parlamentare alle risposte date alle interrogazioni orali H-429/99 dell(cid:146)onorevole Alavanos e H-431/99 dell(cid:146)onorevole Papayannakis nel tempo delle interrogazioni della tornata parlamentare del settembre 1999 (1) nonchØ all(cid:146)interrogazione scritta E-1481/99 dell(cid:146)onorevole Manisco (2). Per rispondere al primo dei quesiti dell(cid:146)onorevole parlamentare, due studi sono stati realizzati per accertare, tra l(cid:146)altro, se l(cid:146)impiego di bombe all(cid:146)uranio impoverito in Kosovo abbiano provocato un inquinamento radioattivo. Il primo, finanziato dalla Commissione, era una valutazione preliminare dell(cid:146)impatto ambien- tale del conflitto in Kosovo ed Ł stato eseguito dal Centro regionale per l(cid:146)ambiente dell(cid:146)Europa centrale e orientale. La relazione si pu(cid:242) consultare sul sito web del Centro: www. rec. org. Una valutazione piø dettagliata Ł stata in seguito condotta dall(cid:146)unit(cid:224) operativa per i Balcani del Programma per l(cid:146)ambiente delle Nazioni Unite (UNEP), la cui relazione Ł a sua volta disponibile sul sito web del Programma: www. grid. u- nep. ch. Entrambe le relazioni giungono alla conclusione che il conflitto in Kosovo non ha causato una catastrofe ambientale nella regione. Alla luce di questi risultati non si Ł ritenuto necessario adottare misure del tipo di quelle menzionate nel secondo e terzo quesito dell(cid:146)onorevole parlamentare. Ciononostante, la Commissione, attraverso il suo ufficio umanitario (ECHO) e la sua Task Force Kosovo, nel frattempo sostituita dall(cid:146)Agenzia di ricostru- zione, ha assunto il ruolo di guida delle iniziative internazionali intraprese piø in generale per rispondere ad altri problemi, quali quello del trattamento dell(cid:146)acqua. La Commissione sostiene inoltre, nel quadro del patto di stabilit(cid:224), un programma regionale di risanamento ambientale che contribuir(cid:224) alla ricostruzione ambientale in tutta la regione dei Balcani. La Commissione non pu(cid:242) trattare la questione piø generale del divieto delle bombe all(cid:146)uranio impoverito, poichØ non Ł competente in materia di armamenti. (1) Dibattiti del Parlamento europeo (settembre 1999). (2) GU C 203 E del 18. 7. 2000, pag. 2. (2001/C 72 E/037) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1261/00 di Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) alla Commissione (19 aprile 2000) Oggetto: Trasferimento del complesso industriale Empresa Nacional de Celulosa-Electroqu(cid:237)mica del Noroe- ste (ENCE-ELNOSA), situato nella citt(cid:224) di Pontevedra, sulle rive dell(cid:146)estuario omonimo, in Galizia Il complesso formato dalle imprese pubbliche ENCE, produttrice di cellulosa e ELNOSA, produttrice di cloro, Ł situato nel territorio della citt(cid:224) di Pontevedra a poche centinaia di metri dal centro della citt(cid:224) sulla riva dell(cid:146)omonimo estuario, in prossimit(cid:224) della citt(cid:224) e del porto di Mar(cid:237)n. Tale complesso costituisce oggi un fattore di continuo deterioramento delle acque dell(cid:146)estuario, dotato di una fauna ittica particolarmente ricca, pregiudica le condizioni di vita delle citt(cid:224) a causa dell(cid:146)inquinamento atmosferico che produce e rappresenta un grave ostacolo allo sviluppo urbanistico delle due citt(cid:224). Se il complesso chimico non fosse situato in tale zona, le citt(cid:224) di Pontevedra e di Mar(cid:237)n costituirebbero una zona urbanistica unica. Lo spazio occupato dalle fabbriche e da una immensa laguna di decantazione delle acque reflue Ł in riva al mare, in una delle localit(cid:224) della Galizia piø privilegiate dalla natura. Il complesso Ł installato in terreni di concessione amministrativa che, secondo la legge sulle coste dello Stato spagnolo (articolo 66, paragrafo 2), scade tassativamente nel 2018. Tuttavia il complesso si trova in una situazione di illegalit(cid:224). I disagi e le continue proteste dei cittadini hanno costretto il governo della Galizia a stabilire nel 1989 una convenzione con l(cid:146)ENCE allo scopo di stabilire parametri per gli scarichi in mare come condizione per consentire l(cid:146)utilizzazione di un emissario per scaricare le acque reflue al centro dell(cid:146)estuario e a decretare nel 1991 la chiusura preventiva di ELNOSA. ENCE non ha rispettato la convenzione che aveva firmato e quindi ancora nel 1998 il governo della Galizia continuava a vietare l(cid:146)utilizzazione dell(cid:146)emissario per le acque reflue e ELNOSA continuava a scaricare mercurio senza auto- C 72 E/34 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 6. 3. 2001 limiti consentiti dalla legge. L(cid:146)Amministrazione spagnola e l(cid:146)Istituto rizzazione in quantit(cid:224) superiori ai nazionale di tossicologia affermano che le acque scaricate da ENCE sono da considerare tossiche e possono danneggiare gravemente l(cid:146)ambiente e i servizi competenti dell(cid:146)Universit(cid:224) di Santiago affermano che i valori di mercurio presenti nella fauna dell(cid:146)estuario sono di circa 0,1 ppm, e sono quindi superiori ai limiti consentiti. Sapendo che, in ogni caso, il complesso non pu(cid:242) fare alcuna previsione economica e industriale per un periodo successivo al 2018, anno in cui scade la concessione amministrativa dei terreni del litorale in cui Ł situato, ed essendo i responsabili a conoscenza dell(cid:146)ostilit(cid:224) della popolazione nei confronti della fabbrica in vista dei gravi disagi che essa provoca, la Commissione non ritiene opportuno adottare le misure necessarie affinchØ, studiando il problema unitamente alle amministrazioni galiziana e spagnola e in vista dei danni economici, sociali e ambientali causati, la ELNOSA venga immediatamente trasferita e venga negoziato il trasferimento, in un periodo di tempo determinato e a breve termine, anche degli stabilimenti ENCE in un luogo idoneo? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (9 giugno 2000) In base al principio di sussidiariet(cid:224) non Ł compito della Commissione disporre il trasferimento di complessi industriali. Tuttavia, se venisse dimostrato che gli impianti in questione violano la normativa comunitaria in materia ambientale, la Commissione potrebbe sollecitare l(cid:146)intervento delle autorit(cid:224) spagnole affinchØ queste ne garantiscano l(cid:146)osservanza. Tra le misure che la Commissione pu(cid:242) adottare al riguardo rientra anche il procedimento d(cid:146)infrazione ai sensi dell(cid:146)articolo 226 (ex articolo 169) del trattato CE. Dalle informazioni fornite dall(cid:146)onorevole parlamentare, emerge che la direttiva 96/61/CE del Consiglio del 24 settembre 1996 sulla prevenzione e la riduzione integrate dell(cid:146)inquinamento (1) non ha ancora efficacia vincolante nei confronti dei due impianti industriali in oggetto, e questo perchØ il termine ultimo per l(cid:146)applicazione della direttiva Ł fissato all(cid:146)ottobre 2007. Il caso deve essere perci(cid:242) esaminato alla luce delle pertinenti direttive in materia di scarichi idrici e di emissioni di sostanze inquinanti nell(cid:146)atmosfera. Preme rilevare che la Commissione aveva gi(cid:224) esaminato una denuncia che segnalava la possibile violazione di diverse direttive comunitarie in materia di inquinamento atmosferico e idrico da parte dell(cid:146)impianto industriale di Pontevedra (Galizia). Dall(cid:146)esame del caso non sono emerse infrazione di sorta, per cui alla fine del 1999 ne Ł stata decisa l(cid:146)archiviazione. (1) GU L 257 del 10. 10. 1996. (2001/C 72 E/038) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1278/00 di Eurig Wyn (Verts/ALE) alla Commissione (11 aprile 2000) Oggetto: Agricoltura (cid:129) Lino e Canapa La Commissione Ł consapevole che a titolo delle sue attuali proposte tra il 60 e l(cid:146)80 % dei terreni coltivati a lino nel Regno Unito non saranno ammissibili agli aiuti? E che ci(cid:242) strangoler(cid:224) immediatamente questa industria del Regno Unito? La Commissione accetta che recentemente si siano sviluppati mercati innovativi per i raccolti di fibre corte, a costi di investimento cospicui per l(cid:146)industria del settore, in numerosi Stati membri tra cui il Galles? Se gli agricoltori non hanno la possibilit(cid:224) di espandere la propria produzione per approvvigionare questi nuovi sbocchi allora gli investimenti nelle aree rurali saranno stati del tutto inutili. E in ultimo la Commissione accetta che i confini tra i mercati di fibre corte e lunghe divengano indefiniti, in quanto le produzioni di fibre lunghe sono competitive anche sui mercati dei nuovi prodotti il che significa che aiuti differenziati offrano vantaggi concorrenziali ai produttori di fibre lunghe sul medesimo mercato?


title: WRITTEN QUESTION E-1284/00 by Gerhard Hager (NI) to the Commission. Rescue flight contracts with the main association of Austrian social insurance institutions.

eurovoc_concepts:
Austria
air transport
exclusive distribution agreement
infringement of EU law
restriction on competition
social security
transport authorisation
transport of patients

text: C 46 E/164 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 hazardous waste for recovery to non-OECD countries. As noted above, from 1 January 1998, no exports of hazardous wastes to non-OECD countries may occur from the Community. As for information on illegal shipments, the Commission concluded in its first three-year report on the implementation of Regulation (EEC) No 259/93 that a whole series of obligations under the Regulation were not referred to in the questionnaire which served as a basis for the Member States(cid:146) yearly reports. Therefore, a new additional questionnaire has in the meantime been adopted (Commission Decision 1999/ 412 of 3 June 1999 concerning a questionnaire for the reporting obligation of Member States pursuant to Article 41(2) of Council Regulation (EEC) No 259/93 (2)). This obliges Member States also to report on cases of illegal traffic of waste. The information requested in the additional questionnaire will have to be provided for the first time for the reporting period of the calendar year 2000. (1) Communication from the Commission to the Council and the Parliament concerning the implementation of Regulation (EEC) No 259/93 on the supervision and control of shipments of waste within, into and out of the Community, COM(1998) 475 final. (2) OJ L 156, 23. 6. 1999. (2001/C 46 E/188) WRITTEN QUESTION E-1284/00 by Gerhard Hager (NI) to the Commission (19 April 2000) Subject: Rescue flight contracts with the main association of Austrian social insurance institutions Further to my Question No E-0137/00 (1) I wish to submit specific supplementary information. As my research has shown, the problem arises in connection with the closed settlement contracts concluded in Austria between the Federal Ministry for Internal Affairs and a private-sector association on the one hand and the main association of Austrian social insurance institutions on the other, not just from the inadequate tendering procedure for those contracts. The problem arises more from the fact that direct settlement between the above bodies has, since 31 March 1995, been concluded without any contractual basis, whereas the option of direct settlement by other suppliers of such services is rejected by the main association of Austrian social insurance institutions. It is against that background that I wish to ask the Commission the following supplementary question: Does the circumstance that direct settlements between the main association of Austrian social insurance institutions and the said rescue flight undertakings are concluded without any contractual basis not raise doubts in the Commission whether these arrangements are compatible with the provisions of Directive 92/ 50/EEC (2) of 18 June 1992? (1) OJ C 280 E, 3. 10. 2000, p. 183. (2) OJ L 209, 24. 7. 1992, p. 1. Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (15 June 2000) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to his Question No E-0137/00, which also dealt with rescue flight contracts with the main association of Austrian social insurance institutions. The Commission will be in a position to answer the question raised by the Honourable Member once it has received the information it is awaiting from the Austrian authorities. The conclusion of a contract does not, of course, preclude the possibility of an infringement of Council Directive 92/50/EEC of 18 June 1992 relating to the coordination of procedures for the award of public service contracts


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1270/00 van Alejandro Cercas (PSE), Miguel Martínez Martínez (PSE), Emilio Menéndez del Valle (PSE) en María Sornosa Martínez (PSE) aan de Commissie. Interne vergelijkende onderzoeken COM/TA/99, COM/TB/99 en COM/TC/99.

text: 20. 3. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 89 E/19 Zuid-Afrika en vormt dus een aanvulling op de financiering van het nationale programma. Zuid-Afrika heeft reeds aanvaard om drie miljoen € van de EPRD-toewijzing van 2000 te reserveren. Een tweede fase wordt gewijd aan een pakket maatregelen om de particuliere sector bij te staan zijn concurrentievermogen te verhogen (via de invoering van nieuwe technieken, verbeterd beheer en verbeterde werkwijzen en de omscholing van arbeidskrachten) en aan het opstellen, waar nodig, van voorlopige begrotingssteunpro- gramma(cid:146)s in het kader van coherente macro-economische programma(cid:146)s. Een derde fase zal zijn gewijd aan de tenuitvoerlegging van dergelijke programma(cid:146)s. Voorts werd op het verzoek van Swaziland een fiscaal herstructureringsprogramma opgesteld dat in juni 2000 aan het ComitØ van het EOF zal worden voorgelegd. De tenuitvoerlegging van het project zal vier jaren beslaan en hiermee zal 5,6 miljoen € gemoeid zijn. Het project heeft ten doel Swaziland bij te staan bij de opbouw van zijn vermogen om een deugdelijk en rechtvaardig belastingbeleid uit te werken en uit te voeren in een constant stabiel macro-economisch klimaat. Het Internationaal Monetair Fonds (IMF) werd bij de uitwerking van dit programma betrokken. Botswana diende onlangs een verzoek om steun in voor een voorgenomen belastinghervormingspro- gramma dat beoogt de overheidsinkomsten te verhogen via de invoering van een belasting op de toegevoegde waarde en verbetering van de belastingaanslag en de inning van belastingen en rechten. Met Botswana werd overeengekomen dat de Gemeenschapssteun in de eerste plaats zal worden geconcentreerd op de aanwerving van een belastingadviseur (juli 2000) die dan zal helpen met het opstellen van een belastinghervormingsproject. (1) PB C 46 E van 13. 2. 2001. (2001/C 89 E/017) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1270/00 van Alejandro Cercas (PSE), Miguel Mart(cid:237)nez Mart(cid:237)nez (PSE), Emilio MenØndez del Valle (PSE) en Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) aan de Commissie (19 april 2000) Betreft: Interne vergelijkende onderzoeken COM/TA/99, COM/TB/99 en COM/TC/99 De directeur-generaal Personeelszaken en administratie van de Commissie heeft op 2 december 1999 beslo- ten de drie bovengenoemde vergelijkende onderzoeken tot 22 december 1999 (cid:132)opnieuw open te stellen(cid:148), hoewel de uiterste termijn voor inschrijving van deze vergelijkende onderzoeken, die in de aankondigingen was vastgelegd op 30 juli 1999 om 16. 00 uur, reeds was verstreken. Tevens besloot hij de op 6 en 7 december 1999 geplande schriftelijke examenonderdelen tot nader order uit te stellen. 1. Zou de Commissie: (cid:129) willen aangeven om welke reden zij het standpunt van de jury(cid:146)s naast zich neer heeft gelegd teneinde niet alleen kandidaten toe te laten die volgens haar besluit van 2 december 1999 (cid:132)niet alle nodige stukken, zoals bedoeld in punt XII van de aankondigingen van de vergelijkende onderzoeken, hadden overgelegd(cid:148) (cid:129) dat wil zeggen niet voldeden aan de door de Commissie zelf vastgestelde regels voor deelneming aan bovengenoemde vergelijkende onderzoeken (cid:129), maar ook om nieuwe kandidaten toestemming te geven zich tussen 2 en 22 december 1999 voor bovengenoemde vergelijkende onderzoeken in te schrijven, dus buiten de officieel gepubliceerde termijnen; (cid:129) de namen en het aantal kandidaten per soort vergelijkend onderzoek kunnen opgeven, die na 2 december 1999 door de jury zijn toegelaten; (cid:129) kunnen waarborgen dat tot de groepen na 2 december 1999 toegelaten kandidaten geen kandidaten behoren, die verwant zijn met commissarissen of met leden van hun kabinet; (cid:129) willen aangeven welk soort garantie de Administratie heeft geboden om de jury(cid:146)s te overreden hun taak weer op zich te nemen nadat zij hun ontslag hadden ingediend? C 89 E/20 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 3. 2001 2. Is de Commissie niet ook van mening: (cid:129) dat het besluit van de Administratie d. d. 2 december 1999, dat via gewone e-mail is bekendgemaakt, ertoe heeft geleid dat bij de organisatie van deze vergelijkende onderzoeken met het oog op aanstelling in vaste dienst ernstige inhoudelijke en vormfouten zijn gemaakt en dat dit besluit onbegrijpelijk is in het licht van het beleid inzake transparantie waartoe de Commissie zich verbonden heeft; (cid:129) dat kandidaten die niet in staat zijn naar behoren een inschrijvingsdossier samen te stellen, dat wellicht ingewikkeld, maar niettemin duidelijk is, niet geschikt zijn als ambtenaar? Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (6 juni 2000) De Commissie kan het geachte parlementslid meedelen dat alleen juryleden moeten bevestigen dat zij niet verwant zijn met een van de kandidaten. De Commissie vraagt deze informatie niet aan de kandidaten zelf. De Directeur-generaal heeft de redenen voor zijn besluit aan de betrokken jury(cid:146)s en aan het Paritair comitØ uiteengezet en ermee ingestemd opnieuw na te gaan hoeveel kandidaten voor elk vergelijkend onderzoek zijn geslaagd. Vervolgens hebben de jury(cid:146)s in januari 2000 hun werkzaamheden hervat. Voor de overige vragen worden de geachte parlementsleden verwezen naar de antwoorden die reeds zijn gegeven op de schriftelijke vragen E-216/00 van de heer Ferri (1) en P-832/00 van de heer Turco (2) en op mondelinge vraag H-125/00 van de heer Turco in het vragenuurtje tijdens de vergaderperiode van februari 2000 van het Parlement (3). (1) PB C 374 E van 28. 12. 2000, blz. 37. (2) PB C 26 E van 26. 1. 2001, blz. 116. (3) Handelingen van het Europees Parlement (februari 2000). (2001/C 89 E/018) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1286/00 van Hiltrud Breyer (Verts/ALE) aan de Commissie Betreft: Indirecte subsidie voor steenkool en kernenergie (19 april 2000) In het Witboek over hernieuwbare energiebronnen krijgt de Commissie de verplichting om maatregelen tegen de subsidieverlening aan steenkool en kernenergie te nemen. 1. a) Hoeveel klachten over de sector steenkool en de sector kernenergie heeft de Commissie in de afgelopen twee jaar ontvangen die betrekking hadden op eventuele subsidieverlening? b) Welke beslissing heeft de Commissie in de diverse gevallen genomen? c) Uit welke landen kwamen de klachten en om welke elektriciteitsbedrijven ging het in de diverse gevallen? d) Hoeveel klachten worden momenteel door de Commissie in deze sector behandeld en uit welke landen zijn de klachten afkomstig? e) Wat is per geval de aard van de klacht? 2. a) Hoe identificeert de Commissie indirecte, niet aangemelde subsidies voor steenkool en kernenergie in de lidstaten? b) Heeft de Commissie een systematiek ontwikkeld om indirecte subsidies in deze sector aan het licht te brengen? c) Zo ja, is deze systematiek dan doeltreffend in die zin dat eventuele concurrentievoordelen van individuele openbare nutsbedrijven worden voorkomen?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 824/2000 av den 19 april 2000 om fastställande av förfarandet och villkoren för interventionsorganens övertagande av spannmål samt analysmetoderna för kvalitetsbestämning

eurovoc_concepts:
cereals
common organisation of markets
intervention agency
product quality

text: 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/31 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 824/2000 av den 19 april 2000 om fastställande av förfarandet och villkoren för interventionsorganens övertagande av spannmål samt analysmetoderna för kvalitetsbestämning EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (8) med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 5 i denna, och av följande skäl: produkter som lagras i offentliga lager (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 808/1999 (4). Åtskilliga ändringar har gjorts av kommissionens förord- ning (EEG) nr 689/92 av den 19 mars 1992 om fast- ställande av förfarandet och villkoren för interventions- organens övertagande av spannmål (5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1664/1999 (6), samt kommis- sionens förordning (EEG) nr 1908/84 av den 4 juli 1984 om fastställande av referensmetoderna för kvalitetsbe- stämning på spannmål (7), senast ändrad genom förord- ning (EEG) nr 2507/87 (8). För ökad klarhet är det lämp- ligt att ersätta de förordningarna med den här förord- ningen. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Interventionspriset på vete, durumvete, korn, råg, majs och sorghum bör fastställas för de kvaliteter som i största möjliga utsträckning motsvarar genomsnittskvali- teterna för spannmål som skördas inom gemenskapen. Tillämpandet av pristillägg och prisavdrag vid interven- tionstillfället bör avspegla de kvalitetsrelaterade prisskill- naderna på marknaden. Spannmål som inte håller tillräckligt god kvalitet för att kunna användas eller lagras bör inte godkännas för intervention. förenkla det normala interventionsförfarandet För att och i synnerhet för att få homogena partier av varje spannmålsslag som erbjuds till intervention bör en lägsta kvantitet fastställas under vilken interventionsorganet inte har skyldighet att acceptera erbjudandet. Det kan emellertid vara nödvändigt att för vissa medlemsstater föreskriva en större lägsta kvantitet för att interventions- organen skall kunna ta hänsyn till förhållanden och praxis i partihandelsledet i dessa länder. För att undvika att åtskillnad görs mellan olika produ- center bör villkoren för erbjudande av spannmål till interventionsorganen och för deras övertagande av spannmål vara så enhetliga som möjligt inom hela gemenskapen. Det bör fastställas vilka metoder som krävs för att bestämma kvaliteten på vete, durumvete, korn, råg, majs och sorghum. Medlemsstaterna bör förvissa sig om interventionslag- rens tillstånd, som ett komplement till den årliga inven- tering som föreskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 2148/96 av den 8 november 1996 om bestämmelser för utvärdering och kontroll av de kvantiteter jordbruks- (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (9) Förvaltningskommittén för spannmål har inte avgivit något yttrande inom den tid som dess ordförande bestämt. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Varje innehavare av ett homogent parti på minst 80 ton vete, råg, korn, majs eller sorghum eller 10 ton durumvete, skördade inom gemenskapen, skall vara berättigad att erbjuda partiet till interventionsorganet under de tidsperioder som anges i artikel 4. 2 i förordning (EEG) nr 1766/92. Interventionsorganen får emellertid fastställa en större lägsta kvantitet. Artikel 2 För att spannmålen skall godkännas för intervention skall 1. den vara av sund, god och marknadsmässig kvalitet. 2. Spannmålen skall anses vara av sund, god och marknads- mässig kvalitet om den har den typiska färgen för spannmålen i fråga, är fri från onormal lukt och levande skadedjur (inbe- gripet kvalster) i alla utvecklingsstadier, uppfyller minimikraven för kvalitet som anges i bilaga I och då radioaktiviteten inte överstiger de maximivärden som anges i gemenskapsbestäm- melserna. Om situationen så kräver skall halten radioaktiv förorening kontrolleras, dock endast under den tidsperiod som är nödvändig. Kontrollernas varaktighet och omfattning skall vid behov fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 23 i förord- ning (EEG) nr 1766/92. Om analyserna då visar att Zeleny-talet för ett parti vete ligger mellan 22 och 30 måste deg av detta vara icke-klistrig och maskinbearbetningsbar för att anses vara av sund, god och marknadsmässig kvalitet enligt punkt 1. (3) EGT L 288, 9. 11. 1996, s. 6. (4) EGT L 102, 17. 4. 1999, s. 70. (5) EGT L 74, 20. 3. 1992, s. 18. (6) EGT L 197, 29. 7. 1999, s. 28. (7) EGT L 178, 5. 7. 1984, s. 22. (8) EGT L 235, 20. 8. 1987, s. 10. L 100/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 Definitionerna av andra beståndsdelar än basspannmål av 3. felfri kvalitet skall, vad avser denna förordning, vara de som anges i bilaga II. a) Anbudsgivarens namn. b) Vilket spannmålsslag som erbjuds. Kärnor av basspannmål och andra spannmål som är skadade, angripna av mjöldrygor eller skämda skall klassificeras som ”andra orenheten”, även om de har fel som tillhör andra kate- gorier. c) Platsen där den erbjudna spannmålen lagras. d) Den erbjudna spannmålens kvantitet, huvudsakliga egen- skaper och skördeår. e) Vilken interventionsort som anbudet avser. Artikel 3 Följande metoder skall användas för att bestämma kvaliteten på spannmål som enligt artiklarna 5 och 6 i förordning (EEG) nr 1766/92 erbjuds interventionsorganen: 3. 1 Referensmetoden för bestämning av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet skall vara den som anges i bilaga III. 3. 2 Referensmetoden för bestämning av vattenhalten skall vara den som anges i bilaga IV. Dock får medlemsstaterna också använda andra metoder baserade på principen enligt bilaga IV, metod ISO 712/1998 eller någon metod baserad på infraröd teknik. Vid tvist skall metoden i bilaga IV tillämpas. 3. 3 Referensmetoden för bestämning av tanninhalten i sorghum skall vara ISO 9648/1988. 3. 4 Referensmetoden för att fastställa om deg av vete är icke- klistrig och maskinbearbetningsbar skall vara den som anges i bilaga V. 3. 5 Referensmetoden för att fastställa proteinnehållet i malda kärnor av vete skall vara den som International Associa- tion for Cereal Chemistry (ICC) godkänner, för vilken stan- darder fastställs enligt nr 105/2: ”metod för bestämning av i spannmål och spannmålsprodukter”. proteininnehållet På blanketten skall det även intygas att produkterna har sitt ursprung inom gemenskapen eller, spannmål godkänns för intervention på särskilda villkor beroende på produktionsområde, skall uppgift lämnas om i vilken region det är producerat. i det fall Interventionsorganet får emellertid även godta anbud som lämnas i någon annan skriftlig form, som via telekommunika- tion, under förutsättning att samtliga uppgifter som skall lämnas på den blankett som avses i föregående stycke finns medtagna. Utan att det påverkar giltigheten från inlämningsdagen för ett anbud enligt får medlemsstaterna begära att anbudet följs av att den blankett som avses i första stycket insänds eller direkt överlämnas till behörigt organ. tredje stycket, Om ett erbjudande inte är giltigt skall 2. interventionsor- ganet underrätta den berörda aktören inom fem arbetsdagar efter det att erbjudandet mottagits. 3. Om ett erbjudande godtas skall aktörerna snarast möjligt underrättas om vid vilket lager spannmålen skall övertas samt om tidsplanen för leverans. Interventionsorganet får ändra denna tidsplan på begäran av anbudsgivaren eller lagerhållaren. Medlemsstaterna får även använda andra metoder. De skall i så fall för kommissionen först kunna visa att ICC intygat att dessa metoder ger likvärdiga resultat. Slutleverans skall göras innan utgången av den fjärde månaden efter den månad då anbudet mottogs, dock senast den 1 juli i Spanien, Grekland, i övriga medlemsstater. Italien och Portugal, och den 31 juli 3. 6 Zeleny-talet för malda kärnor av vete skall fastställas enligt ISO 5529/1992. 3. 7 Bestämning av falltal enligt Hagberg (amylasaktivitetstest) skall göras enligt ISO 3093/1982. 3. 8 Referensmetoden för att fastställa om durumvete har glasaktigt utseende skall vara den som anges i bilaga VI. 3. 9 Referensmetoden för att fastställa rymdvikten skall vara ISO 7971/2 :1995. Artikel 4 Artikel 5 Vad avser produkter som levereras till interventionslagret 1. skall den erbjudna spannmålen övertas av interventionsorganet först när interventionsorganet eller dess representant har fast- ställt hela partiets kvantitet samt minimiegenskaper enligt bilagan. 2. Kvalitetsegenskaperna skall fastställas på grundval av ett prov som är representativt för det erbjudna partiet och som består av stickprover varav ett skall tas från varje leverans, dock minst ett prov per 60 ton. 1. För att vara giltigt skall varje erbjudande som avser försäljning till intervention lämnas på en av interventionsor- ganet utfärdad blankett och innehålla följande: 3. Leveransen skall vägas in i närvaro av anbudsgivaren och en i förhållande till anbudsgivaren oberoende representant för interventionsorganet. 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/33 Representanten för interventionsorganet får även vara lagerhål- lare, varvid följande gäller: a) Interventionsorganet skall inom 45 dagar efter övertagandet utföra en egen kontroll som minst inbegriper en volym- kontroll. Eventuell skillnad mellan invägd kvantitet och den som beräknats med hjälp av volymkontrollmetoden får inte överstiga 5 %. b) Om toleransgränsen inte överstigs skall lagerhållaren bära som vid en senare för kvantiteter förhållande till den vid samtliga kostnader vägning eventuellt kan saknas i övertagandet bokförda vikten. c) Om toleransgränsen överstigs skall en vältning snarast göras. Om den fastställda vikten understiger den bokförda, skall lagerhållaren bära samtliga kostnader för vältningen, i annat fall skall medlemsstaten göra det. 4. Om spannmålen övertas vid det lager där den finns då anbudet lämnas, får kvantiteten fastställas utifrån lagerbokför- ingen, som skall uppfylla branschens och interventionsorganets krav samt följande villkor: a) Av lagerbokföringen skall framgå den vikt som noterats vid vältning, fysiska kvalitetsegenskaper vid vägningstidpunkten, särskilt vattenhalt, eventuella förflyttningar samt utförda behandlingar. Vältningen får inte ha utförts för mer än tio månader sedan. b) Lagerhållaren skall intyga att det erbjudna partiet i alla avseenden motsvarar uppgifterna i lagerbokföringen. c) Kvalitetsegenskaperna som fastställts vid tidpunkten för vältning skall överensstämma med det representativa provets, bestående av de prover som interventionsorganet eller dess representant tagit minst en gång per 60 ton. d) Om toleransgränsen överstigs skall en vältning snarast göras. Om den därvid noterade vikten understiger den regi- strerade, skall lagerhållaren bära samtliga kostnader för vält- ningen, i annat fall skall EUGFJ göra det. Artikel 6 Interventionsorganet ansvarar för att provernas fysiska och tekniska egenskaper analyseras inom 20 arbetsdagar från den dag då det representativa provet togs. Om det av analyserna enligt föregående stycke framgår att den erbjudna spannmålen inte motsvarar den lägsta kvalitet som krävs för intervention, skall denna spannmål återtas på anbuds- givarens bekostnad. Anbudsgivaren skall även stå för samtliga uppkomna kostnader. Anbudsgivaren skall stå för kostnaderna för a) bestämning av tanninhalten i sorghum, b) amylasaktivitetstest (Hagberg), c) bestämning av proteininnehållet i durumvete och vete, d) Zeleny-test, e) test av maskinbearbetningsbarhet. Vid tvist skall interventionsorganet återigen låta utföra de tester som behövs på spannmålen i fråga, varvid kostnaderna skall bäras av den förlorande parten. Artikel 7 Interventionsorganet skall utfärda ett övertagandedokument för varje anbud, av vilket följande skall framgå: a) Datum för kontroll av kvantitet och minimiegenskaper. 5. Om punkt 4 tillämpas gäller följande: b) Levererad vikt. a) Den vikt som registreras skall vara densamma som införts i lagerbokföringen, vid behov justerad med hänsyn till even- tuella skillnader mellan den vattenhalt och/eller den halt av andra orenheten (Schwartzbesatz) som noterats vid invält- ning och den halt som noterats för det representativa provet. En skillnad mellan halterna av andra orenheten får bara beaktas för att justera den vikt som införts i lagerbok- föringen. b) Interventionsorganet skall inom fyrtiofem dagar efter över- tagandet utföra en egen kontroll som minst inbegriper en volymkontroll. Eventuell skillnad mellan invägd kvantitet och den som beräknats med hjälp av volymkontrollmetoden får inte överstiga 5 %. c) Om toleransgränsen inte överstigs, skall lagerhållaren bära samtliga kostnader för kvantiteter som vid en senare vält- ning eventuellt kan saknas i förhållande till den vid överta- gandet bokförda vikten. c) Antalet prover som tagits för det representativa provet. d) De konstaterade fysiska egenskaperna. e) Det organ som ansvarar för analys av tekniska kriterier och för analysresultaten. Dokumentet skall dateras och sändas till kontrasignering. lagerhållaren för Artikel 8 1. Utan att det påverkar bestämmelserna i punkt 2, skall anbudsgivaren erhålla ett pris motsvarande det interventions- pris som avses i artikel 3. 1 i förordning (EEG) nr 1766/92, som gäller en vara levererad till lager före lossning den dag som anges som den första leveransdagen i meddelandet om att den erbjudna spannmålen godkänns. Priset justeras med hänsyn till de pristillägg och prisavdrag som avses i artikel 9. skall L 100/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 Vid leverans under en månad då uppköpspriset vid intervention understiger det uppköpspris som gällde den månad då erbju- dandet lämnades, skall emellertid det sistnämnda priset gälla. För majs och sorghum som erbjuds under augusti och september skall bestämmelsen i detta stycke inte tillämpas. 5 % för vete och korn, skall ett avdrag göras på 0,05 euro för varje ytterligare avvikelse på 0,1 procentenhet. e) Om andelen grodda kärnor överstiger 2,5 %, skall ett avdrag göras på 0,05 euro för varje ytterligare avvikelse på 0,1 procentenhet. När ett 2. interventionsorgan mottagit ett anbud enligt artikel 4 i förordning (EEG) nr 1766/92, skall det besluta om var spannmålen skall övertas och om den första dagen för övertagandet. f) Om andelen andra orenheter (Schwarzbesatz) överstiger 0,5 % för durumvete och 1 % för vete, råg, korn, majs och sorghum, skall ett avdrag göras på 0,1 euro för varje ytterli- gare avvikelse på 0,1 procentenhet. Det är anbudsgivaren som skall bekosta transporten från det lager där varan vid anbudstillfället är lagrad till den interven- tionsort dit den på billigaste sätt skall transporteras. Om den plats för övertagande som interventionsorganet fast- ställt inte överensstämmer med den interventionsort till vilken varan på billigaste sätt skall transporteras, skall interventionsor- ganet fastställa och även bekosta de extra transportkostna- derna. I så fall skall interventionsorganet fastställa de transport- kostnader som avses i föregående stycke. Om interventionsorganet i samråd med anbudsgivaren lagrar den övertagna varan i det lager där den vid anbudstillfället är lagrad, skall interventionspriset minskas med de kostnader som avses i föregående stycke andra meningen samt med kostna- derna för utlagring, vilka skall beräknas utifrån de omkostnader som faktiskt konstaterats i den berörda medlemsstaten. g) Om för durumvete andelen mjöliga kärnor överstiger 20 %, skall ett avdrag göras på 0,2 euro för varje ytterligare avvi- kelse på 1 procentenhet eller del av 1 procentenhet. h) Om proteininnehållet i vete understiger 11,5 %, skall avdrag göras enligt tabell IV i bilaga VII. i) Om tanninhalten i sorghum som erbjuds till intervention överstiger 0,4 % av torrsubstansen, skall avdraget beräknas enligt den metod som anges i bilaga VIII. Artikel 10 Aktörer som lagrar uppköpta produkter för interven- 1. tionsorganets räkning skall regelbundet kontrollera produk- ternas skick och att de är intakta och skall utan dröjsmål underrätta organet om eventuella problem i detta hänseende. 3. Betalning skall erläggas mellan trettio och trettiofem dagar efter den i artikel 5 i den här förordningen angivna dagen för övertagande. 2. Interventionsorganet skall minst en gång om året kontrol- lera den lagrade produktens kvalitet. Prover för detta ändamål får tas i samband med den årliga inventeringen som föreskrivs i artikel 4 i förordning (EG) nr 2148/96. Artikel 9 Artikel 11 Tillägg och avdrag, tillämpade på det pris som betalas till anbudsgivaren, skall uttryckas i euro per ton och tillämpas i förening, enligt de nedan föreskrivna beloppen: a) Om vattenhalten i spannmål som erbjuds till intervention understiger 14 %, skall tillägg göras enligt tabell I i bilaga VII. Om vattenhalten i spannmål som erbjuds till interven- tion överstiger 14 %, skall avdrag göras enligt tabell II i bilaga VII. b) Om rymdvikten för vete eller korn som erbjuds till interven- tion avviker från rymdvikten 76 kg/hl respektive 64 kg/hl, skall avdrag göras enligt tabell III i bilaga VII. c) Om andelen sönderslagna kärnor överstiger 3 % för durum- vete, vete, råg och korn respektive 4 % för majs och sorghum, skall ett avdrag göras på 0,05 euro för varje ytterligare avvikelse på 0,1 procentenhet. Interventionsorganen skall vid behov fastställa kompletterande förfaranden och villkor för övertagande som är förenliga med denna förordning för att ta hänsyn till särskilda förhållanden i berörd medlemsstat. De får bl. a. begära periodiska lagerrap- porter. Artikel 12 Förordningarna (EEG) nr 689/92 och (EEG) nr 1908/84 upphävs från och med den 1 juli 2000. Artikel 13 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. d) Om andelen orenheter bestående av kärnor överstiger 2 % för durumvete, 3 % för råg, 4 % för majs och sorghum samt Den skall tillämpas från och med den 1 juli 2000. 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/35 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 19 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen L 100/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 BILAGA I A. Maximal vattenhalt 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % 14,5 % Durumvete Vete Råg Korn Majs Sorghum B. Högsta tillåtna andel som inte är basspannmål av felfri kvalitet, varav: 1. Sönderslagna kärnor 2. Orenheter bestående av kärnor (andra än de som avges i punkt 3), varav: a) Skrumpna kärnor 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 6 % 5 % 5 % 7 % 5 % 5 % 5 % 12 % 10 % 5 % 10 % 5 % b) Främmande spannmålsslag 3 % c) Kärnor angripna av skadedjur d) Kärnor med missfärgat grodd- anlag — e) Kärnor värmeskadade vid 0,50 % 0,50 % 1,5 % torkning 3. Fläckiga och/eller mögelangripna 5 % — — kärnor, varav: — Mögelangripna kärnor 4. Grodda kärnor orenheter (Schwarzbe- 5. Andra satz), varav: a) Ogräsfrö: — skadliga — annat b) Skadade kärnor: — kärnor som förstörts genom spontan upphett- ning eller alltför kraftig torkning — annat c) Främmande beståndsdelar d) Skal e) Mjöldrygor f) Skämda kärnor g) Döda insekter och insekts- delar 1,5 % 4 % 3 % — 4 % 3 % — 4 % 3 % 0,05 % 0,05 % 0,05 % 0,05 % 0,05 % C. Högsta procentandel kärnor, helt eller delvis mjöliga 27 % D. Högsta tanninhalt (1) E. Lägsta rymdvikt (kg/hl) — 78 — — 73 — — — 3 % — — 6 % 3 % — 3 % — — 6 % 3 % 5 % — 3 % — — 6 % 3 % — — — — 62 — — — — — — — — 1 % — — — — 70 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/37 Durumvete Vete Råg Korn Majs Sorghum F. Lägsta proteininnehåll (1): — Regleringsår 2000/01 — Regleringsår 2001/02 — Regleringsår följande 2002/03 och 11,5 % 11,5 % 11,5 % 10 % 10,3 % 10,5 % G. Lägsta falltal i sekunder (Hagberg) 220 H. Lägsta Zeleny-värde — 220 22 — — 120 — (1) I % av torrsubstans. — — — — — — — — — L 100/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 1. DEFINITION PÅ ANDRA BESTÅNDSDELAR ÄN BASSPANNMÅL AV FELFRI KVALITET BILAGA II 1. 1 Sönderslagna kärnor Alla kärnor på vilka endospermet delvis är frilagt skall betraktas som sönderslagna kärnor. Kärnor som skadats vid tröskning och kärnor från vilka grodden har avlägsnats hör också till denna grupp. För majs förstås därmed kärnor eller delar av kärnor som rinner igenom en rundhålssikt med 4,5 mm håldiameter. För sorghum förstås därmed kärnor eller delar av kärnor som rinner igenom en rundhålssikt med 1,8 mm håldiameter. 1. 2 Orenheter bestående av kärnor a) Skrumpna kärnor: Kärnor som sedan alla övriga beståndsdelar som anges i denna bilaga avlägsnats från provet skall betraktas som skrumpna kärnor, om de passerar genom siktar med följande slitsbredd: vete 2,0 mm, råg 1,8 mm, durumvete 1,9 mm korn 2,2 mm. Som undantag från denna definition skall med skrumpna kärnor även förstås: — korn från Finland och Sverige med en rymdvikt av minst 64 kilo/hl och som erbjuds till intervention i dessa medlemsstater, eller — korn med en högsta vattenhalt av 12,5 %, kärnor som, efter eliminering av alla andra beståndsdelar som anges i bilagan, kan passera genom en sikt med slitsbredden 2,0 mm. Till denna grupp hör vidare frostskadade och omogna (gröna) kärnor. b) Andra spannmål: Med andra spannmål avses alla kärnor som inte hör till det provtagna spannmålsslaget. c) Kärnor angripna av skadedjur: Till kärnor angripna av skadedjur räknas djurätna kärnor. Till denna grupp räknas även lusangripna kärnor. d) Kärnor med missfärgad grodd, fläckiga kärnor och mögelangripna kärnor: Kärnor med missfärgad grodd är kärnor med bruna till brunsvarta missfärgningar i skalet och i vilka grodden är normal och inte på väg att gro. För vete skall kärnor med missfärgad grodd inte beaktas förrän andelen överstiger 8 %. För durumvete skall — fläckiga kärnor anses vara kärnor med bruna till brunsvarta missfärgningar på annan plats än på själva grodden, — mögelangripna kärnor anses vara kärnor vars fruktvägg är angripen av mycel av mögelsvamp, där kärnorna framstår som lätt skrumpna, skrynkliga och har otydliga fläckar, oskarpa konturer och är rosa- eller vitfärgade. e) Kärnor värmeskadade vid torkning är kärnor som uppvisar yttre tecken på brändhet men som inte är skadade kärnor. 1. 3 Grodda kärnor Med grodda kärnor avses kärnor i vilka rotanlaget eller bladanlaget tydligt kan urskiljas med blotta ögat. Vid bedömning av provets innehåll av grodda kärnor skall dock hänsyn tas till provets allmänna utseende. Vissa spannmålsslag, t. ex. durumvete, har utskjutande grodd och det skal som täcker grodden spricker när spannmålspartiet skakas. Dessa kärnor liknar grodda kärnor men skall inte räknas till denna grupp. Grodda kärnor är endast de kärnor där grodden har genomgått klart synliga förändringar, som gör det lätt att skilja den grodda kärnan från en normal kärna. 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/39 1. 4 Andra orenheter (Schwartzbesatz) a) Ogräsfrön Ogräsfrön är frön av växter, även odlade, med undantag av spannmål. De omfattar frön som inte är värda att återvinna, frön som kan användas till djurfoder samt skadliga frön. Som skadliga frön betraktas frön som är giftiga för djur och människor, frön som hindrar rensning och malning av spannmål samt frön som påverkar kvaliteten på bearbetade spannmålsprodukter. b) Skadade kärnor Som skadade kärnor betraktas kärnor som på grund av röta, mögel- eller bakterieangrepp eller andra orsaker blivit otjänliga som människoföda och, vad avser fodersäd, som djurfoder. Till denna grupp hör också kärnor som skadats genom spontan upphettning eller alltför kraftig torkning. Dessa upphettade eller värmeskadade kärnor är fullt utvuxna kärnor vars skal har en gråbrun till svart färg, medan ett tvärsnitt av kärnan uppvisar en gulgrå till brunsvart färg. Kärnor som angripits av vetemygga skall endast betraktas som skadade kärnor, om mer än hälften av kärnans yta har en grå till svart färg till följd av sekundära svampangrepp. Om missfärgningen täcker mindre än halva kärnans yta, skall kärnan räknas till kärnor angripna av skadedjur. c) Främmande beståndsdelar Som främmande beståndsdelar skall betraktas alla de beståndsdelar i ett spannmålsprov som kvarhålls av en sikt med 3,5 mm slitsbredd (med undantag av kärnor av andra spannmål och särskilt stora kärnor av basspannmål) samt de beståndsdelar som passerar genom en sikt med 1,0 mm slitsbredd. I denna grupp ingår även stenar, sand, delar av halmstrån och andra orenheter i proven som passerar genom en sikt med 3,5 mm slitsbredd och som kvarhålls av en sikt med 1,0 mm slitsbredd. Denna definition gäller inte för majs. För majs gäller att alla de beståndsdelar i ett prov som passerar genom en sikt med 1 mm slitsbredd samt alla främmande beståndsdelar som nämnts i föregående stycke skall betraktas som främmande beståndsdelar. d) Skal (för majs: delar av kolvar). e) Mjöldrygor. f) Skämda kärnor. g) Döda insekter och insektsdelar. 1. 5 Levande skadedjur 1. 6 Mjöliga kärnor Som mjöliga kärnor av durumvete betraktas kärnor vars skal inte kan anses som alltigenom glasaktigt. 2. BESTÅNDSDELAR SOM PER SÄDESSLAG INGÅR I DEFINITIONEN PÅ ORENHETER 2. 1 Durumvete Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas skrumpna kärnor, kärnor av andra spannmålsslag, kärnor angripna av skadedjur, kärnor med missfärgad grodd, fläckiga eller mögelangripna kärnor och kärnor som värmeska- dats vid torkning. Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande beståndsdelar, skal, mjöldrygor, skämda kärnor, döda insekter och insektsdelar. 2. 2 Vete Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas skrumpna kärnor, kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur, kärnor med missfärgad grodd och kärnor som värmeskadats vid torkning. Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande beståndsdelar, skal, mjöldrygor, skämda kärnor, döda insekter och insektsdelar. L 100/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 2. 3 Råg Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas skrumpna kärnor, kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och kärnor som värmeskadats vid torkning. Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande beståndsdelar, skal, mjöldrygor, döda insekter och insektsdelar. 2. 4 Korn Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas skrumpna kärnor, kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och kärnor som värmeskadats vid torkning. Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande beståndsdelar, skal, döda insekter och insektsdelar. 2. 5 Majs Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och vid torkning värmeskadade kärnor. För detta spannmålsslag skall som främmande beståndsdelar betraktas alla beståndsdelar i ett prov som passerar genom en sikt med 1,0 mm slitsbredd. Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande beståndsdelar, skal, döda insekter och insektsdelar. 2. 6 Sorghum Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och vid torkning värmeskadade kärnor. Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande beståndsdelar, skal, döda insekter och insektsdelar. 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/41 BILAGA III REFERENSMETOD FÖR BESTÄMNING AV ANDRA BESTÅNDSDELAR ÄN BASSPANNMÅL AV FELFRI KVALITET 1. För vete, durumvete, råg och korn, siktas ett genomsnittsprov om 250 g genom två siktar med 3,5 mm respektive 1 mm slitsbredd, i båda fallen under en halv minut. För att säkerställa en konstant siktning är det lämpligt att använda en mekanisk sikt, t. ex. ett skakbord med påmonterade siktar. De beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 3,5 mm slitsbredd och de som passerar genom sikten med 1,0 mm slitsbredd skall vägas tillsammans och betraktas som främmande beståndsdelar. Om de beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 3,5 mm slitsbredd omfattar delar som hör till gruppen ”andra spannmål” eller särskilt stora kärnor av basspannmålen, skall dessa delar eller kärnor återföras till det siktade provet. Under siktningen genom sikten med 1,0 mm slitsbredd skall förekomst av levande skadedjur noggrant kontrolleras. Från det siktade provet uttages med hjälp av en provdelare ett prov om 50 till 100 g. Detta delprov skall vägas. Därefter sprids delprovet ut på ett bord med hjälp av en pincett eller en hornspatel och sönderslagna kärnor, andra spannmål, grodda kärnor, kärnor angripna av skadedjur, frostskadade kärnor, kärnor med missfärgad grodd, fläckiga kärnor, ogräsfrö, mjöldrygor, skadade kärnor, skämda kärnor, skal, levande skadedjur och döda insekter avlägsnas. Om delprovet innehåller kärnor som fortfarande har skal skall dessa skalas för hand och de därvid erhållna skalen betraktas som delar av skal. Stenar, sand och delar av halmstrån skall betraktas som främmande beståndsdelar. Delprovet skall siktas under en halv minut i en sikt med slitsbredden 2,0 mm för vete, 1,8 mm för råg, 1,9 mm för durumvete och 2,2 mm för korn. Beståndsdelar som passerar genom denna sikt skall betraktas som skrumpna kärnor. Frostskadade samt omogna gröna kärnor hör till gruppen skrumpna kärnor. 2. Ett genomsnittsprov om 500 g för majs och 250 g för sorghum skakas under en halv minut i en sikt med 1,0 mm slitsbredd. Kontrollera om levande skadedjur eller döda insekter förekommer. Från de beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 1,0 mm slitsbredd avlägsnas med hjälp av en pincett eller en hornspatel stenar, sand, delar av halmstrån och andra främmande beståndsdelar. De på detta sätt avlägsnade orenheterna återförs till de beståndsdelar som passerat genom sikten med 1,0 mm slitsbredd och dessa vägs tillsammans. Med hjälp av en provdelare tas från det siktade provet ut ett delprov om 100 till 200 g vad avser majs och 25 till 50 g vad avser sorghum. Väg detta delprov. Sprid ut provet i ett tunt lager på ett bord. Med hjälp av en pincett eller hornspatel avlägsnas delar av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur, frostskadade kärnor, grodda kärnor, ogräsfrö, skadade kärnor, skal, levande skadedjur och döda insekter. Sikta därefter detta delprov genom en rundhålssikt med 4,5 mm håldiameter för majs och 1,8 mm för sorghum. Beståndsdelar som passerar genom denna sikt skall betraktas som sönderslagna kärnor. 3. De grupper av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet, som bestäms enligt de metoder som anges i punkterna 1 och 2, skall vägas så exakt som möjligt med en noggrannhet på 0,01 g och beräknas som procentandelar av genomsnittsprovet. De uppgifter som lämnas i analysrapporten skall anges med en noggrannhet på 0,1 %. Kontrollera om levande skadedjur förekommer. I princip skall två analyser genomföras för varje prov. Vad avser summan av de ovannämnda beståndsdelarna får dessa analyser inte avvika från varandra med mer än 10 %. 4. Vid de metoder som anges i punkterna 1, 2 och 3 skall följande apparatur användas: a) Provdelare, t. ex. en konisk eller räfflad provdelare. b) Precisions- och probervåg. c) Siktar med en slitsbredd på 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm och 3,5 mm samt rundhålssiktar med en håldiameter på 1,8 mm och 4,5 mm. Siktarna kan eventuellt monteras på ett skakbord. L 100/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 BILAGA IV REFERENSMETOD FÖR BESTÄMNING AV VATTENHALT 1. Princip Produkten torkas vid en temperatur på 130–133 °C vid normalt atmosfärtryck under en i förhållande till partiklarnas storlek passande tidsrymd. 2. Tillämpningsområde Denna torkningsmetod gäller för krossad spannmål, varav minst 50 % passerar genom en sikt med en maskvidd på 0,5 mm och högst 10 % kvarhålls av en rundhålssikt med 1,0 mm håldiameter. Metoden används även för mjöl. 3. Apparatur Precisionsvåg. En kross gjord av ett material som inte suger upp fukt, är lätt att rengöra, gör det möjligt att genomföra krossningen snabbt och likformigt utan alltför kraftig uppvärmning, så långt möjligt begränsar kontakten med omgivande luft och uppfyller de krav som anges i punkt 2 (t. ex. en avtagbar valskvarn). Behållare av korrosionsbeständig metall eller glas, försedd med ett slipat lock. Arbetsytan skall vara sådan att det är möjligt att fördela provet med 0,3 g/cm2. Eluppvärmt isotermiskt värmeskåp, inställt på en temperatur på 130–133 °C (1), med tillräcklig ventilation (2). Exsickator med en tjock och perforerad platta av metall eller eventuellt porslin, innehållande ett effektivt torkmedel. 4. Metod Torkning I det på förhand vägda kärlet uppvägs med en noggrannhet på 1 mg ca 5 g av den krossade småkärniga spannmålen eller 8 g av den krossade majsen. Placera kärlet och locket i ett torkskåp uppvärmt till 130–133 °C. För att förhindra att värmeskåpets temperatur faller för mycket, skall behållaren ställas in så snabbt som möjligt. Sedan torkskåpet åter har uppnått en temperatur på 130–133 °C torkas småkärnig spannmål under två timmar och majs under fyra timmar. Tag ut kärlet ur torkskåpet, sätt snabbt på locket, låt det svalna under 30 till 45 minuter i en exsickator och väg det sedan (med en noggrannhet på 1 mg). 5. Beräkningsmetod och formler E = provets ursprungliga vikt i gram, M = provets vikt i gram efter beredning, M(cid:1) = provets vikt i gram efter krossning, m = provets vikt i gram efter torkning. Produktens vattenhalt, uttryckt i procent är lika med: — utan föregående beredning (E – m) × 100/E — med föregående beredning [(M(cid:1) – m)M/M(cid:1) + E – M)] × 100/E = 100 (1 – Mm/EM(cid:1)). Minst två analyser skall genomföras. 6. Upprepning Skillnaden mellan de värden som erhålls vid två bestämningar, som utförs samtidigt eller i snabb följd av samma laborant, får inte överstiga 0,15 g vatten per 100 g prov. Om detta värde överskrids skall bestämningarna upprepas. (1) Lufttemperaturen i värmeskåpet. (2) Värmeskåpet skall ha en sådan värmekapacitet att det när det är förinställt på 130–133 °C, kan återuppnå denna temperatur på mindre än 45 minuter, sedan största möjliga antal prover samtidigt har placerats i värmeskåpet för torkning. Ventilationen skall vara av sådan art att när alla prover av småkärnig spannmål (vete, durumvete, korn, sorghum och råg) som skåpet rymmer torkas under två timmar, eller fyra timmar för majs, skall för prover av gryn eller eventuellt majs de resultat som uppnås vid torkning under två timmar inte skilja mer än 0,15 % från de resultat som uppnås vid torkning under tre timmar för småkärnig spannmål, eller fem timmar för majs. 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/43 METOD FÖR ATT FASTSTÄLLA OM DEG AV VETE ÄR ICKE-KLISTRIG OCH MASKINBEARBETNINGSBAR BILAGA V 1. Titel Metod för provbakning av vete. 2. Användningsområde Metoden används för mjöl, framställt i laboratoriekvarn för framställning av jästbröd. 3. Princip En deg görs av mjöl, vatten, jäst, salt och socker i en särskild knådmaskin. Efter delning och ältning får degstyckena vila i 30 min. De formas, placeras på bakplåtar och bakas sedan. Degens beskaffenhet bedöms. Brödens volym och höjd mäts. 4. Ingredienser 4. 1 Jäst Aktiv torrjäst av Saccharomyces cerevisiae, av typen DHW-Hamburg-Wansbeck, eller en produkt med motsvarande egenskaper. 4. 2 Vattenledningsvatten 4. 3 Socker-salt-askorbinsyralösning Lös upp 30 ± 0,5 g natriumklorid (handelskvalitet), 30 ± 0,5 g socker (handelskvalitet) och 0,040 ± 0,001 g askorbinsyra i 800 ± 5 g vatten. Bered färsk lösning varje dag. 4. 4 Sockerlösning Lös upp 5 ± 0,1 g sackaros (handelskvalitet) i 95 ± 1 g vatten. Bered färsk lösning varje dag. 4. 5 Enzymaktivt maltmjöl Handelskvalitet. 5. Utrustning och apparatur 5. 1 Bakrum Där temperaturen kan hållas mellan 22 och 25 °C. 5. 2 Kylskåp Som kan hålla en temperatur på 4 ± 2 °C. 5. 3 Våg Maximal belastning 2 kg, noggrannhet 2 g. 5. 4 Våg Maximal belastning 0,5 kg, noggrannhet 0,1 g. 5. 5 Analysvåg Noggrannhet 0,1 × 10–3 g. L 100/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 5. 6 Knådmaskin Stephan UMTA 10 med knådarm modell ”Detmold” (Stephan Söhne GmbH) eller liknande utrustning med motsvarande egenskaper. 5. 7 Jäsningsskåp Som kan hålla en temperatur på 30 ± 1 °C. 5. 8 Öppna plastlådor Tillverkade av polymetylmetakrylat (Plexiglas, Perspex). Invändigt mått 25 × 25 cm, höjd 15 cm, väggtjocklek 0,5 ± 0,05 cm. 5. 9 Fyrkantiga plastplattor Tillverkade av polymetylmetakrylat (Plexiglas, Perspex). Minst 30 × 30 cm, tjocklek 0,5 ± 0,05 cm. 5. 10 Rundrivare Rundrivare Brabender ball homogeniser (Brabender OHG) eller liknande utrustning med motsvarande egenskaper. 6. Provtagning Enligt ICC-standard nr 101. 7. Förfarande 7. 1 Bestämning av vattenbindande förmåga Bestäm den vattenbindande förmågan enligt ICC-standard nr 115/1. 7. 2 Bestämning av tillsättning av maltmjöl ISO 3093/1982. Om falltalet är högre än 250, bestäm med hjälp av en rad Bestäm mjölets falltal enligt mjölblandningar med stigande andel maltmjöl den kvantitet maltmjöl som behöver tillsättas för att ett falltal på 200–250 skall erhållas (4. 5). Om falltalet är lägre än 250 behöver inget maltmjöl tillsättas. 7. 3 Reaktivering av aktiv torrjäst Justera sockerlösningens (4. 4) temperatur till 35 ± 1 °C. Häll en viktdel av den aktiva torrjästen i fyra viktdelar av den tempererade sockerlösningen. Skaka inte. Vid behov, rör försiktigt. Låt stå i 10 ± 1 min. Skaka därefter om tills en homogen suspension erhålls. Använd denna suspension inom 10 min. 7. 4 Temperaturjustering av mjöl och degvätska Mjölets och vattnets temperatur skall vara sådan att degen efter knådning har en temperatur på 27 ± 1 °C. 7. 5 Degsammansättning Väg med en noggrannhet av 2 g upp 10 y/3 g mjöl med föreliggande vattenhalt (motsvarande 1 kg mjöl med 14 % vattenhalt), där y är den mjölkvantitet som används i farinograftestet (se ICC-standard nr 115, punkt 9. 1). Väg med en noggrannhet av 0,2 g upp den kvantitet maltmjöl som krävs för att erhålla ett falltal i området 200–250 (7. 2). Väg upp 430 ± 5 g socker-salt-askorbinsyralösning (4. 3) och tillsätt vatten till en sammanlagd vikt av (x – 9) 10 y/3 g, x (se 10. 2), där x är den kvantitet vatten som används i farinograftestet (se ICC-standard nr 115, punkt 9. 1). Denna sammanlagda vikt (normalt mellan 450 och 650 g) skall invägas med noggrannhet av 1,5 g. Väg upp 90 ± 1 g jästsuspension (7. 3). Notera degens sammanlagda vikt (P), som är summan av vikten av mjöl, socker-salt-askorbinsyralösning plus vatten, jästsuspension och maltmjöl. 7. 6 Knådning Före start tempereras knådmaskinen med hjälp av en lämplig kvantitet ljummet vatten till 27 ± 1 °C. Häll sedan de flytande ingredienserna i knådmaskinen och strö mjölet och maltmjölet överst. 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/45 Starta knådmaskinen (hastighet 1, 1 400 varv/min) och låt den gå i 60 sekunder. 20 sekunder efter det att knådningen påbörjats vänds skrapan som sitter i locket till knådmaskinens skål två varv. Mät degens temperatur. Om den inte ligger i intervallet 26–28 °C, kasta degen och knåda en ny efter det att ingrediensernas temperatur har justerats. Bedöm degens beskaffenhet med hjälp av något av följande uttryck: — Icke-klistrig och maskinbearbetningsbar. — Klistrig och inte maskinbearbetningsbar. För att den ska anses vara ”icke-klistrig och maskinbearbetningsbar” efter knådningen, skall degen utgöra en sammanhängande massa som knappt klibbar fast vid knådmaskinens skål och knådarm. Degen skall kunna samlas ihop för hand och tas ur knådmaskinens skål i en enda rörelse utan betydande förluster. 7. 7 Delning och ältning Väg med en noggrannhet av 2 g upp tre degstycken enligt följande formel: p = 0,25 P, där: p = det uppvägda degstyckets vikt P = degens totala vikt. Älta omedelbart degstyckena i 15 sekunder i rundrivaren (5. 10) och lägg dem under 30 ± 2 min på de fyrkantiga plastplattorna (5. 9), täckta av de uppochnervända plastlådorna (5. 8) i jäsningsskåpet (5. 7). Strö inte över mjöl. 7. 8 Formning För över degstyckena på plastplattorna, fortfarande täckta av de uppochnervända lådorna, till rundrivaren (5. 10) och älta varje degstycke på nytt i 15 sekunder. Ta inte av den täckande plastlådan från något degstycke. Notera degens beskaffenhet igen med hjälp av något av följande uttryck: — Icke-klistrig och maskinbearbetningsbar. — Klistrig och inte maskinbearbetningsbar. För att den ska anses vara ”icke-klistrig och maskinbearbetningsbar” skall degen knappt eller inte alls klibba fast vid sidorna i rundrivarens kammare, så att den när maskinen arbetar, fritt kan rotera runt sig själv och forma en regelbunden boll. Efter ältningen skall degen inte klibba fast vid sidorna i rundrivarens kammare när locket till kammaren lyfts av. (7. 9; 7. 10; 8. ) 9. Testrapport I testrapporten skall anges — degens beskaffenhet efter knådning och vid formning, — mjölets falltal utan tillsats av maltmjöl, — eventuella avvikelser från det normala som observeras. Där skall vidare anges — vilken metod som har använts, — alla närmare upplysningar som är nödvändiga för att identifiera provet. 10. Allmänna anmärkningar 10. 1 10. 2 Formeln för beräkning av mängden degvätska baseras på följande: Tillsättning av x ml vatten till en mjölmängd som motsvarar 300 g mjöl med en vattenhalt på 14 % ger den önskade konsistensen. Då 1 kg mjöl (14 % vattenhalt) används vid baktestet, men x baseras på 300 g mjöl, behövs det för baktestet x g dividerat med 3 och multiplicerat med 10 g vatten, alltså 10 x/3 g. L 100/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 430 g socker-salt-askorbinsyralösning innehåller 15 g salt och 15 g socker. Dessa 430 g lösning ingår i degvätskan. För att tillsätta 10 x/3 g vatten till degen skall (10 x/3 + 30) g degvätska tillsättas, bestående av 430 g socker-salt-askorbinsyralösning och extra vatten. Även om en del av det vatten som tillsätts med jästsuspensionen absorberas av jästen, innehåller denna suspension även ”fritt” vatten. Det anses uppskattningsvis att 90 g jästsuspension innehåller 60 g ”fritt” vatten. Mängden degvätska skall justeras för dessa 60 g fritt vatten i jästsuspensionen, så att (10 x/3 + 30) – 60 g slutligen tillsätts. Detta kan skrivas om på följande sätt: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, vilket motsvarar formeln i 7. 5. Om t. ex. vattentillsatsen x i farinograftestet bestämdes till 165 ml, skall detta värde sättas in i formeln så att det till 430 g socker-salt-askorbinsyralösning tillsätts en total mängd vatten av: (165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g 10. 3 Denna metod är inte direkt användbar för vete. Följande förfarande skall användas för bestämning av vetes bakegenskaper: Rensa vetet och bestäm det rensade vetets vattenhalt. Om vattenhalten ligger inom området 15,0 – 16,0 %, temperera inte vetet. Om vattenhalten inte ligger inom detta område, justera vattenhalten till 15,5 ± 0,5 %, minst tre timmar före malningen. Mal vetet till mjöl med hjälp av en laboratoriekvarn Bühler MLU 202 eller Brabender Quadrumat Senior eller liknande utrustning med motsvarande egenskaper. Välj ett malningsförfarande som ger ett mjöl med en utmalningsgrad på minst 72 %, och ett askinnehåll på 0,50 till 0,60 % beräknat på torrsubstansen. Bestäm mjölets askinnehåll enligt bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 (EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7) och vattenhalten i den här förordningen. Beräkna utmalningsgraden med hjälp av följande ekvation: E = [((100 – f) F)/(100 – w) W] × 100 % där: E = utmalningsgrad, f = mjölets vattenhalt, w = vetets vattenhalt, F = den framställda mjölmängden med vattenhalten f, W = den malda vetemängden med vattenhalten w. Anm. : Upplysningar om de ingredienser och den utrustning som skall användas finns i dokument T/77. 300 av den 31 mars 1977 från Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen (Nederländerna). 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/47 BILAGA VI BESTÄMNING AV GRADEN AV FÖRLORAT GLASAKTIGT UTSEENDE MED HJÄLP AV POHLS KÄRNSKÄRARE 1. Princip Endast en del av provet används för bestämning av den andel kärnor som helt eller delvis förlorat sitt glasaktiga utseende. Kärnorna skärs itu med hjälp av Pohls kärnskärare. 2. Utrustning och apparatur — Pohls kärnskärare eller motsvarande utrustning, — pincetter, skalpell. — bricka eller fat. 3. Förfarande a) Bestämning görs av ett prov om 100 g, sedan andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet har avlägsnats. b) Sprid ut provet på en bricka och blanda väl. c) Sätt in en platta i kärnskäraren och sprid ut en handfull kärnor på gallret. Knacka kraftigt så att endast en kärna ligger i varje hål. Sänk den rörliga delen så att kärnorna hålls på plats och skär sedan itu dem. d) Förbered plattor så att minst 600 kärnor skärs itu. e) Räkna antalet kärnor som helt eller delvis har förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga). f) Beräkna den procentuella andelen kärnor som helt eller delvis har förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga). 4. Resultatangivelse I = vikten i gram av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet, och M = den procentuella andelen rensade kärnor som helt eller delvis har förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga), 5. Resultat Den procentuella andelen kärnor som helt eller delvis förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga) i arbetsprovet [M × (100 – I)]/100 = … L 100/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 BILAGA VII TABELL I Tillägg för vattenhalt Vattenhalt (%) Tillägg (EUR/ton) 13,4 13,3 13,2 13,1 13,0 12,9 12,8 12,7 12,6 12,5 12,4 12,3 12,2 12,1 12,0 11,9 11,8 11,7 11,6 11,5 11,4 11,3 11,2 11,1 11,0 10,9 10,8 10,7 10,6 10,5 10,4 10,3 10,2 10,1 10,0 0,1 0,2 0,3 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 1,8 1,9 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,8 2,9 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 TABELL II Avdrag för vattenhalt Vattenhalt (%) 14,5 14,4 14,3 14,2 14,1 Avdrag (EUR/ton) 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 20. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 100/49 Vete Korn TABELL III Avdrag för rymdvikt Spannmål Rymdvikt kg/hl mindre än 76 till 75 mindre än 75 till 74 mindre än 74 till 73 mindre än 64,0 till 62,0 TABELL IV Avdrag för proteininnehåll Prisavdrag (EUR/ton) 0,5 1,0 1,5 1,0 Proteininnehåll (1) (N × 5,7) Regleringsår 2000/2001 Regleringsår 2001/2002 Regleringsår 2002/2003 och följande (EUR/ton) mindre än 11,5 till 11,0 mindre än 11,0 till 10,5 mindre än 10,5 till 10,3 mindre än 10,3 till 10,0 (1) I % av torrsubstans. 1,5 3,0 5,0 5,0 2,0 4,0 5,0 2,5 5 L 100/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 4. 2000 BILAGA VIII Metod för hur interventionsorganen skall beräkna prisavdrag för sorghum 1. Grunddata P = stickprovets tanninhalt uttryckt som procentandel av torrsubstans, 0,4 % = lägsta tanninhalt för tillämpning av prisavdrag, 11 % (1) = avdrag motsvarande 1 % tannin i torrsubstans. 2. Metod för avdragsberäkning Det avdrag (i euro) som görs på interventionspriset skall beräknas med hjälp av följande formel: 11 (P – 0,40) (1) Avdrag som funktion av tanninhalten i 1 000 g torrsubstans: a) Omsättbar energi för fjäderfän i 1 000 g torrsubstans av sorghum, med en teoretisk tanninhalt av 0 %: 3 917 kcal. b) Minskning av omsättbar energi för fjäderfän, per ökad tanninhalt, avseende 1 000 g torrsubstans av sorghum: 419 kcal. c) Skillnaden mellan maximal tanninhalt i sorghum som övertagits för intervention och tanninhalten i sorghum av standardkvalitet: 1,0 – 0,30 = 0,70 d) Skillnaden i procent mellan omsättbar energi för fjäderfän avseende sorghum med en tanninhalt av 1,0 % och tanninhalten i sorghum av standardkvalitet (0,30 %) 3 917 – (419 × 1,0) 100 –(3 917 – (419 × 0,30) × 100) = 7,74 % e) Avdrag motsvarande en tanninhalt på 1 % i torrsubstans och överstigande 0,30 % 7,74 0,70 = 11 EUR