title: Komission suositus jäsenvaltioiden ja yhteisön vuoden 2000 talouspolitiik an laajoiksi suuntaviivoiksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 99 artiklan 2 kohdan mukaisesti laadittu

eurovoc_concepts:
economic growth
economic policy
economic union
labour market
sustainable development

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 11. 4. 2000 KOM (2000) 214 lopullinen KOMISSION SUOSITUS jäsenvaltioiden ja yhteisön vuoden 2000 talouspolitiik an laajoiksi suuntaviivoiksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 99 artiklan 2 kohdan mukaisesti laadittu SISÄLLYSLUETTELO I. 1. 2. TALOUSPOLITIIKAN YLESET SUUNTAVIIVAT. 3. 3 Johdanto Painopistealueet ja talouspolitiikan vaatimukset. 4 2. 1 EU:n talouden tila uuden vuosituhannen alkaessa. 4 2. 2 Keskeiset haasteet. 5 2. 3 Strategian edistäminen: EU:n talouden kasvupotentiaalin vahvistaminen. 7 3. Talouspoliittiset suositukset. 9 3. 1 Kasvuun ja vakauteen tähtäävän talouspolitiikan varmistaminen. 9 3. 2 Terveen julkisen talouden ylläpitäminen. 10 3. 3 Julkisen talouden laadun ja kestävyyden parantaminen. 11 3. 4 Asianmukaisen palkkakehityksen edistäminen. 12 3. 5 Osaamiselle rakentuvan yhteiskunnan edistäminen. 13 3. 6 Varmistettava hyödyke-(tavara- ja palvelu-)mark-kinoiden tehokas toiminta. 13 3. 7 Pääomamarkkinoiden edistäminen yhdentämistä ja syventämistä jatkamalla. 14 3. 8 Työmarkkinoiden elvyttäminen. 15 3. 9 Kestävän kehituksen parantaminen. 16 II. MAAKOHTAISET TALOUSPOLITIIKAN SUUNTAVIIVAT. 17 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. Belgia. 17 Tanska. 19 Saksa. 21 Kreikka. 23 Espanja. 25 Ranska. 27 Irlanti. 29 Italia. 31 Luxemburg. 33 Alankomaat. 34 Itävalta. 36 Portugali. 38 Suomi. 40 Ruotsi. 42 Yhdistynyt kuningaskunta. 44 2 niihin laajojen ilmentää kuuluvia siirtyminen aiheita. tarkemmin suuntaviivojen Talouspolitiikan painopisteen lisäksi Lissabonin päätelmien selkeää painotusta kaikkien olemassa olevien välineiden yksinkertaistamiseen ja Koordinaation parantamiseksi muita neuvostoja kehotetaan osallistumaan Ecofin-neuvoston talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen valmisteluun. virtaviivaistamiseen. 2000 seuranta. suuntaviivat talouspolitiikan talouspolitiikan työllisyyspolitiikan Vuoden laajojen suuntaviivojen taustalla on taloudellinen tilanne ja näkymät sellaisina kuin ne on esitetty komission kevään 2000 talousennusteissa. Lisäksi komissio on pitänyt mielessä tarpeen kehittää synergiaa eri koordinaatioprosessien välille, joista mainittakoon erityisesti ja rakenneuudistusten Laatiessaan suositusta vuoden 2000 talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi komissio on hyödyntänyt myös niitä havaintoja joita esitettiin ja päätelmiä, komission laatimassa raportissa vuoden 1999 suuntaviivojen laajojen talouspolitiikan toteuttamisesta. Raportissa todettiin, että yleisesti ottaen vuoden 1999 laajat suuntaviivat on toteutettu rohkaisevalla tavalla. kokonaistalouden hoito on ollut Yleinen tarkoituksenmukaista. Työmarkkinauudistukset useissa ovat aktiivista jäsenvaltioissa työmarkkinapolitiikkaa, mutta vain harvoissa on puututtu jäykkään työsuhdeturvalainsäädäntöön. Hyödykemarkkinoiden rakenneuudistukset ovat edistyneet selvimmin sisämarkkinalainsäädännön ja toimeenpanon ja osalta. vapauttamisen sähkömarkkinoiden ja Valtiontukien vähentämisessä riskipääomamarkkinoiden on tapahtunut jonkin verran parannusta, joskaan ei riittävästi. Vähän edistystä on tapahtunut eräillä muilla aloilla, julkisia hankintoja koskevien säännösten toimeenpano ja T&K-toiminnan ja innovaatioiden edistäminen. joista voidaan mainita etuusjärjestelmiin kehittymisessä vaihtelevasti; televiestintä- harjoitettu edenneet on ja I. TALOUSPOLITIIKAN YLEISET SUUNTAVIIVAT JOHDANTO 1. ja jälkeen1 hyväksynyt edellytetään, koordinoivat Perustamissopimuksessa että jäsenvaltiot harjoittavat talouspolitiikkaansa siten, että ne osaltaan myötävaikuttavat unionin tavoitteiden toteuttamiseen talouspolitiikan laajat suuntaviivat huomioon ottaen (98 artikla). Siinä jäsenvaltiot pitävät edellytetään myös, että etua koskevana talouspolitiikkaansa yhteistä asiana talouspolitiikkansa neuvostossa (99 artikla). Tämän vuoksi neuvosto on joka vuosi talous- ja rahaliiton toisen vaiheen komission alkamisen suosituksesta talouspolitiikan laajat suuntaviivat. Talouspolitiikan laajat suuntaviivat ovat keskeinen osa talouspolitiikan koordinointia ja muodostavat ja unionin yleisten puitteet suuntausten talouspoliittisten laajojen määrittelylle. suuntaviivojen merkitys on kasvanut Helsingin Eurooppa-neuvostossa hyväksytyn neuvoston ja raportin ja Lissabonin käsitelleen sosiaalista Eurooppa-neuvoston kokouksen myötä, jossa Eurooppa-neuvosto päätti, että se tulee vuosittain pitämään talous- ja sosiaalikysymyksille omistetun kevätkokouksen. "Talouspolitiikan työllisyyttä, koordinointi" talousuudistuksia yhteenkuuluvuutta Talouspolitiikan jäsenvaltioiden tavoitteiden ja laajat strategiaan suuntaviivat talouspolitiikan Nämä ja perustuvat voimassa olevaan sitä. Ne keskittyvät Lissabonin laajentavat ja Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmiin toiminnallisen sisällön. Näissä antavat niille suuntaviivoissa erityisesti rakennepolitiikan keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksiin ja uudistuksiin, joiden tavoitteena on potentiaalisen ja talouskasvun, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen sekä siirtyminen osaamiselle rakentuvaan talouteen. Cardiffin ja Luxemburgin prosesseissa käsitellään työllisyyden keskitytään 1 talouspolitiikan suuntaviivat Ensimmäiset hyväksyttiin ennen talous- ja rahaliiton toisen vaiheen alkua joulukuussa 1993. Sittemmin talouspolitiikan laajat suuntaviivat on hyväksytty vuosittain kesällä. laajat 3 2. PAINOPISTEALUEET JA TALOUSPOLITIIKAN VAATIMUKSET 2. 1 EU:n talouden vuosituhannen alkaessa tila uuden ja 1990-luvun perintö - Viime vuosikymmenen aikana Euroopan unioni on vaalinut taloudellista luonut vankat yhdentymistä merkittävästi harjoittamiselle. talouspolitiikan puitteet Sisämarkkinat ovat pääosin valmiit ja aiemmin ylisäännellyt toimialat on vapautettu ja ne ovat nyt tähtäävä kilpailuvoimien vankka rahapolitiikka, finanssipolitiikka tarkoituksenmukainen palkkakehitys, on otettu käyttöön. Euro on otettu ja onnistuneesti käyttöön. kattavat työllisyyspolitiikalle koordinaatiopuitteet. alaisia. Vakauteen jota ja Talous- tukevat luotu on Näistä vaikuttavista saavutuksista huolimatta EU:n talouskehitys 1990-luvulla oli pettymys verrattuna sekä aikaisempaan kehityksen että Yhdysvaltain talouskehitykseen. BKT:n määrän kasvu EU:ssa ja USA:ssa % vuodessa USA EU-15 6 5 4 3 2 1 0 1960-luku 1970-luku 1980-luku 1990-luku Lähde: Komissio. Talouskasvu oli suhteellisen heikkoa, netto- työllisyys ei parantunut ja nykyinen työttömyys- aste on edelleen korkeampi kuin vuosikymmenen alussa. EU:n elintaso on keskimäärin 35 prosent- tia alempi kuin Yhdysvaltain, vaikka työtuntia kohti laskettu tuotanto on noussut lähelle Yhdys- valtain tasoa neljän vuosikymmenen aikana tapahtuneen kehityseron umpeen kuromisen jälkeen. Suuri ero henkeä kohti laskettujen tulojen välillä johtuu osittain alhaisista ja paikalleen juut- tuneista osallistumis- ja työllisyysasteista. Reaali- juuri nousseet investoinnit eivät myöskään EU:ssa 1990-luvulla, mikä investointien laskun jatkumiseen suhteessa BKT:hen, kun taas reaali-investoinnit kaksinkertaistuivat lähes samanaikaisesti Yhdysvalloissa. johti Taloudellisen ympäristön puitteiden merkittävän paranemisen ja heikon talouskehityksen välinen paradoksi viittaa siihen, että edellisen vuosi- kymmenen alussa talous oli vakavasti epätasapai- nossa ja rakenteelliset jäykkyydet olivat merkit- täviä. Osittain siinä näkyy myös se, että useissa jäsenvaltioissa talousuudistukset aloitettiin myö- hään ja että vie oman aikansa ennen kuin tarkoi- tuksenmukainen talouspolitiikkayhdistelmä kan- taa hedelmää. Useiden jäsenvaltioiden talouske- hitys oli kuitenkin vaikuttavaa viime vuosikym- menellä. Elintason ja työn tuottavuuden kehitys EU:ssa (OVS, USA = 100) % 100 BKT työtuntia kohti 95 90 85 80 75 70 65 60 55 50 45 BKT henkeä kohti BKT työllistä kohti 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 Lähde: Komissio. 4 Kasvun erät EU:ssa % BKT:n määrän kasvu Kotimainen kysyntä Nettovienti 4 3 2 1 0 -1 -2 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Lähde: Komissio. on suotuisien oikeanlainen paraneminen talouspolitiikan osittain Talousnäkymien seurausta suhdannetekijöiden vaikutuksesta. Vielä enemmän se johtuu kuitenkin taitavasta makrotalouden hoidosta, jota tukee yhä rakennepoliittinen enemmän laajojen ympäristö. Näiden suositusten suuntaviivojen määrätietoinen toteuttaminen saattaa kääntää EU:n talouskasvun itseään vahvistavalle uralle, jossa tuotannonkasvu on vahvaa, luottamus on hyvä ja uusia työpaikkoja syntyy runsaasti. Näissä vuotuisen olosuhteissa noin 3 talouskasvun näkymät ovat realistiset koko EU:ssa lähivuosina. talouspoliittisten prosentin 2. 2 Keskeiset haasteet Tällä vahvalla pohjalla Euroopan talouspoliittisilla päättäjillä on edessään uusia haasteita ja mahdollisuuksia tulevina vuosina ja myöhemmin. EU:n talouden neljä keskeistä haastetta ovat paluu täystyöllisyyteen, siirtyminen osaamiselle rakentuvaan yhteiskuntaan, nopeasti vanhenevan väestön sosiaalisen Nämä yhteenkuuluvuuden haasteet koskevat kaikkia jäsenvaltioita, mutta suuria eroja on siinä, kuinka merkittäviä ne kullekin ovat ja kuinka paljon valtiot ovat jo valmistautuneet niihin. ja parantaminen. vaikutus voimakkaasti, minkä Vaikka 1990-luvun alun taantuma vaikutti myös taloudet elpyivät useimpiin maihin, niiden sittemmin ansiosta työttömyys on vähentynyt merkittävästi, joissakin tapauksissa tasolle, jollaista ei ole nähty sitten 1970-luvun alun. Vaikka maakohtaisilla tekijöillä oli vaikutuksensa, näille maille on yhteistä se, että sopeutus niissä toteutui yhdessä kattavan rakenneuudistuspaketin kanssa tätä keskinäisesti vahvistavaa strategiaa toteutettiin määrätietoisesti. nopea makrotaloudellinen ja että Koska jälkeen, valuuttakurssin talouspolitiikan, Itseään vahvistava kierre on alkamassa - Kesän 1990 alun jolloin edelliset talouspolitiikan laajat suuntaviivat hyväksyttiin, unionin talous on elpynyt yhä vahvemmin ja laajapohjaisemmin. Noususuhdanteen odotetaan ja ensi vuonna vahvistuvan entisestään tänä euron tukea-antavan kilpailukykyisen ja toimeliaisuuden maailmantalouden vilkkaan yhteisvaikutuksesta. useimpien jäsenvaltioiden hyödyke- ja työmarkkinoilla on huomattavaa vajaakäyttöä ja investointitoiminta näyttää kääntyvän vahvaan kasvuun, kasvu lienee ja ilman vahvaa inflaatiopaineita, jatkuu asianmukaisena kuten odotetaan. Niissä maissa, joissa elpyminen on kypsemmässä vaiheessa, on merkkejä kuitenkin tuotantokapeikoista ja ylikuumenemisen riskistä. Lisäksi euron huomattava heikkeneminen ja öljyn hinnan voimakas nousu viittaavat siihen, että tuonti-inflaation riski on kasvamassa. kapasiteettirajoitteita palkkakehitys joitakin jos jo Uusien työpaikkojen syntyminen on jatkunut vahvana, kun kasvusta on tullut työllistävämpää, mikä on vähitellen alentanut työttömyysastetta. lisäksi työllisyyttä Suotuisien kasvunäkymien yhä enemmän pyritään palvelusektoreille ja työvoimavaltaisille tarjontaa, parantamaan efektiivistä työvoiman joten työllisyyden kasvun odotetaan jatkuvan vahvana, mikä johtaa työttömyyden alenemiseen edelleen. painottamaan 5 ja on talous- edelleen ja miesten - Vaikka Täystyöllisyyden palauttaminen työttömyys on vähentynyt vähitellen, se on tällä hetkellä noin 9 prosenttia EU:n työvoimasta, mitä ei voida pitää hyväksyttävänä, lisäksi useimmissa jäsenmaissa on edelleen merkittäviä eroja naisten työllisyyden välillä. Työllisyys- ja osallistumisaste - erityisesti naisten ja ikääntyvien työntekijöiden osalta - on myös alhainen monessa maassa. Tämän hetkinen työpaikkojen puute aiheuttaa suuria taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia. Niinpä täystyöllisyyden ja palauttaminen sosiaalipolitiikan keskeinen tavoite ja tarkoittaa luomista palvelualoille, erityisesti työpaikkojen ja korottamista naisten ikääntyvien osallistumisasteen nostamista. Kuten Lissabonin Eurooppa- neuvoston kokouksessa korostettiin, yleisenä tavoitteena on nostaa työllisyysaste nykyiseltä keskimäärin 61 prosentin tasolta mahdollisimman lähelle 70 prosenttia vuoteen 2010 mennessä ja nostaa naisten työllisyysaste keskimäärin 51 prosentista yli 60 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä koko EU:ssa. Näiden tavoitteiden toteuttaminen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ei ainoastaan auttaisi saamaan EU:n talouskasvua kestävästi korkeammalle uralle vaan se helpottaisi ja myös sosiaaliturvajärjestelmien auttaisi tehokkaasti torjumaan sosiaalista syrjäytymistä. talouden ja julkisen tilaa työllisyysasteen jäsenvaltioiden työntekijöiden siirtymistä edistettävä osaamiselle On rakentuvaan yhteiskuntaan - Innovaatiosta ja tiedon karttumisesta on tulossa yhä enemmän kilpailukyvyn, talouskasvun, tuottavuuden, työllisyyden ja elintason keskeisiä moottoreita. Euroopan unionin innovatiivinen kapasiteetti laahaa kuitenkin Yhdysvaltain perässä ja ero on kasvanut 1990-luvun puolivälistä lähtien. Myös tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden tuotanto ja levittäminen ovat Yhdysvaltoja jäljessä. Lisäksi ammatillisissa taidoissa on merkittäviä puutteita, insinööritieteissä; erityisesti työntekijöiltä tietoyhteiskunnan edellyttämät viestintäalan ja asiantuntijataidot ovat myös perustaidot puutteellisia. Tähän haasteeseen vastaaminen vaatiikin talouden rakenteiden mukauttamista, resurssien kohdentamista toimialoille, yrityksiin ja toimiin sekä ammatillisten taitojen ja työpaikkojen parempaa yhteensopivuutta. ja kaikilta tietotekniikka- luonnon- ja osuuden työvoimaan Valmistautuminen väestön vanhenemiseen – kuulumattomien Vanhempien, ikäryhmien odotetaan kasvavan huomattavasti ja työvoiman vähenevän vuoden 2010 jälkeen. Sen lisäksi, että sillä on mahdollisesti vaikutus kokonaissäästöjen tasoon, huoltosuhteen kasvulla merkittävä väestöstä % Työllisyys Eu:ssa Kokonaistyöllisyys Naisten työllisyys 75 70 65 60 55 50 45 40 35 30 % Huoltosuhde EU:ssa Kokonaishuoltosuhde Vanhushuoltosuhde 80 70 60 50 40 30 20 10 0 1970 1975 1980 1985 1990 1995 1980 1990 2000 2010 2020 2030 2040 2050 Lähde: Komissio. Huom. Huoltosuhde = 0-14 -vuotiaiden ja yli 65 -vuotiaiden lukumääärä jaettuna työikäisten 15-64 - vuotiaiden lukumäärällä. Vanhushuoltosuhde = yli 65 -vuotiaiden lukumäärä jaettuna työikäisten 15-64 -vuotiaiden lukumäärällä. Lähde: Komissio. 6 sen tuottavuutta vastapainoksi. on huomattava vaikutus siihen osuuteen, joka työvoimalla tuotannontekijänä on talouskasvuun ja julkisen talouden kestävyyteen. Huoltosuhteen nousu johtaa talouskasvun hidastumiseen, ellei paranneta tuotannontekijöiden kestävästi Väestön vanheneminen vaikuttaa julkiseen talouteen ja lisää suuresti eläke- ja terveydenhuoltomenoja, jos niitä koskevia poliittisia linjauksia ei muuteta. Tilanteen on kehitettävä kattavia strategioita, joita ovat mm. varmistavat julkisen ja toimenpiteet, terveydenhuoltojärjestelmien ja erityisesti työntekijöiden ikääntyvien osallistumisasteen nostamista edistävät toimet. Tämän haasteen vuoksi Lissabonin Eurooppa- neuvosto kehotti vahvistamaan jäsenvaltioiden sosiaaliturvan välistä tulevan kehityksen osalta pitemmällä aikavälillä. jäsenvaltioiden korjaamiseksi kestävyyden yhteistyötä, erityisesti talouden uudistus eläke- Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantaminen - Vaikka EU:n kansalaisilla on keskimäärin korkea elintaso ja hyvä sosiaaliturva, sosiaalista syrjäytymistä on edelleen paljon. Työttömyys on sosiaalisen syrjäytymisen tärkein johtuu erityisesti syy EU:ssa. Syrjäytyminen pitkäaikaistyöttömyyden suuresta osuudesta ja siitä, että työttömyys on keskittynyt tietyille tiettyihin tiettyihin yhteisöihin alueille tai sosiaali- tai työntekijäryhmiin. Vaikka sosiaalinen yhteenkuuluvuus on laajempi kokonaisuus kuin työmarkkinakysymykset, työpaikka on paras suoja sosiaalista syrjäytymistä vastaan. Näin ollen parempien korkealle työllisyysasteelle ja alhaiselle työttömyydelle on vahvin panos, jolla talouspolitiikka voi edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta. edellytysten luominen ja 2. 3 Strategian edistäminen: EU:n kasvupotentiaalin talouden vahvistaminen - - paluu osaamiselle valmistautuminen täystyöllisyyteen, Kaikki haasteet rakentuvaan siirtyminen yhteiskuntaan, nopeasti vanhenevan väestön vaikutuksiin ja sosiaalisen liittyvät yhteenkuuluvuuden parantaminen toisiinsa ja niihin on vastattava kattavalla ja yhtenäisellä talouspolitiikan keskipitkän ja pitkän aikavälin strategialla. Strategialla on pyrittävä parantamaan EU:n tuottaa nopeaa, kauan kestävää talouskasvua inflaatiota kiihdyttämättä. Vaikka keskeisiin haasteisiin todennäköisesti edistytään vastaamisessa merkittävästi nykyisen suhdannenousun aikana, on vaikea ymmärtää, kuinka edistymisen vauhtia voidaan ylläpitää ajan mittaan, ellei EU:n talouden tuotanto kasva huomattavasti. potentiaalinen Tämän vuoksi EU:n talouspolitiikan tehtävänä on talouden kykyä ylläpitää kasvuun talouspolitiikkaa. ja vakauteen tähtäävää edistää osaamiselle rakentuvan taloudellisen toiminnan kehittymistä. hyödyke-, jatkaa tuotemarkkinoiden uudistuksia ja. pääoma- ja ja kattavia syviä nykyaikaistaa sosiaaliturvajärjestelmät. • • • • Investoinnit EU:ssa % BKT:stä 30 25 20 15 10 5 0 1970 Investoinnit yhteensä Yksityiset investoinnit Julkiset investoinnit 1975 1980 1985 1990 1995 2000 Lähde: Komissio. 7 (iv) edistettävä asianmukaista palkkakehitystä. (v) edistettävä osaamiselle rakentuvaa taloutta. (vi) varmistettava tehokkaat hyödyke- (tavara- ja palvelu-)markkinat. (vii) vahvistettava pääomamarkkinoita jatkamalla niiden yhdentämistä ja syventämistä. (viii) elvytettävä työmarkkinoita ja. (ix) parannettava kestävää kehitystä. * * * Yleisesti ottaen jäsenvaltioiden haasteet ja samat. Niinpä tarpeet ovat talouspoliittiset kappaleen 3 yleissuositukset koskevat niitä kuitenkin kaikkia. Jäsenvaltioiden välillä on talouden eroja niin samalla merkittäviä kehityksen ja ja näkymien kuin rakenteiden instituutioidenkin osalta. Tämä tarkoittaa, että puitteissa yleisstrategian talouspolitiikan jäsenvaltioissa hieman eri painopisteet ovat erilaisia. Niitä käsitellään II osassa, jossa esitetään maakohtaiset talouspolitiikan suuntaviivat. Tässä että jäsenvaltiot yhteydessä mainittakoon, tarkistavat työllisyyttä juuri nyt kansallisia koskevia toimintasuunnitelmiaan siten, että niissä otetaan 2000 suuntaviivat. työllisyyspoliittiset Työmarkkinakysymysten osalta maakohtaisilla suuntaviivoilla 2000 täydennetään työllisyyspolitiikan suuntaviivoja tuetaan tarkistettujen kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa. vuoden ja huomioon vuoden korjata täysimääräiset siirtymisestä Kaikki edellä mainitut neljä talouspoliittista tehtävää ovat äärimmäisen tärkeitä. Ne liittyvät yhteen, tukevat toisiaan ja ne on toteutettava yhtaikaa, jotta EU:n keskeisiin haasteisiin voidaan vastata. Terve makrotalouden ympäristö tarjoaa parhaat puitteet, joissa voidaan mahdollisimman edut nopeasti talousuudistuksista kohti ja osaamiselle rakentuvaa taloutta. Vaikutus toimii myös toiseen suuntaan eli tehokkaat markkinat ja nykyaikaistettu saavat talouspolitiikan toimimaan paremmin. Ollakseen siis vaikuttavaa talouspoliittisen lähestymistavan on oltava kattava, mikä taas todennäköisemmin herättää luottamusta kuluttajissa ja sijoittajissa ja siten tuottaa nopeammin etuja. Uudistustarpeen ja unionin keskeisten tavoitteiden - erityisesti täystyöllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden - saavuttamisen välinen yhteys lisää kansalaisten tukea liittyvälle ja muutosprosessille. sosiaaliturvajärjestelmä strategialle siihen tätä tärkeimpiä ohjelmakohtia Strategian luonnehditaan seuraavassa ja erityiset suositukset on esitetty kappaleessa 3. Kaikkien poliittisten toimijoiden on harjoitettava strategiaa määrätietoisesti ja toteutettava se koordinoidusti, jolloin saadaan aikaan tasapainoinen ja kattava talouspolitiikkayhdistelmä, jonka eri osa-alueet työpaikkojen toisiaan syntymisen, innovatiivisen ja tiedon kartuttamisen kapasiteetin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edellytyksiä: vahvistavat laajemman tukien ja (i) on varmistettava kasvuun tähtäävä talouspolitiikka. ja vakauteen (ii) ylläpidettävä vahvaa julkista taloutta. (iii) parannettava julkisen talouden laatua ja kestävyyttä. 8 3. TALOUSPOLIITTISET SUOSITUKSET 3. 1 Kasvuun ja vakauteen tähtäävän talouspolitiikan varmistaminen Talouspolitiikkayhdistelmä vaikuttaa keskeisesti kasvun ja työllisyyden edistämiseen ja hintavakauden säilymiseen. Lyhyellä aikavälillä se auttaa talouden elpymistä ja varmistaa, että sen hetkinen kasvupotentiaali toteutuu täysimääräisenä. Keskipitkällä aikavälillä talouspolitiik- kayhdistelmä myötävaikuttaa sellaisten edellytysten synty- miseen, joilla talous voidaan saattaa kestävälle nopeam- man kasvun ja työllisyyden uralle inflaatiota kiihdyttä- mättä, mm. riittävän säästö- ja investointitason avulla. Euroalueen asianmukaiseen talouspolitiikkaan kuuluu hintavakauteen perustamissopimuksen mukaisesti. tähtäävä rahapolitiikka kestävä pyrkimys saavuttaa mahdollisim- man nopeasti lähes tasapainoinen tai ylijää- mäinen julkisen talouden rahoitusasema ja ylläpitää sitä keskipitkällä aikavälillä (ks. 3. 2 kappale) ja. työmarkkinaosapuolten vastuuntuntoisen toiminnan jatkuminen, jolla tuetaan hin- tavakauden ja työpaikkojen luomisen kans- sa (ks. yhteensopivaa palkkakehitystä kappale 3. 4). % Euroalueen korot Pitkät korot Lyhyet korot Perusrahoitusoperaatioiden korko i. ii. iii. 6 5 4 3 2 1 0 olevilla jäsenvaltioilla Euroalueen ulkopuolella on kansallinen vastuu raha- ja valuuttakurssipolitiikasta ja niiden tähtäävää talouspolitiikkaa, joka luo perustan kestävälle kasvulle ja työpaikkojen syntymiselle. Niiden on vakauteen on myös jatkettava jatkettava määrätietoista toteuttamista. lähentymisohjelmiensa raha- sellaista jolla ylläpidetään ja harjoitettava finanssipolitiikkaa, ja tarpeen vaatiessa edistetään hintavakautta rahoitusaseman talouden ja kestävyyttä. Tämä auttaisi maita myös valmistautumaan euron käyttöönottoon, ja. julkisen osallistuvat jatkettava vakaata raha- ja finanssipoli- tiikkaa valuuttakurssisitoumuksen noudat- jäsenvaltion tamiseksi niiden kahden ERM2- jotka osalta, järjestelmään tai inflaatiotavoitteen saavuttamiseksi, jolloin valuuttakurssi- luodaan jäsenvaltion vakaudelle niiden kahden osalta, inflaatiotavoite joilla on suora (Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta). ja Kreikka), edellytykset (Tanska Varsinainen ja suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema euroalueella % BKT:stä Suhdannetasoitettu rahoitusasema Varsinainen alijäämä iv. v. vi. 1 0. 5 0 -0. 5 -1 -1. 5 -2 -2. 5 tammi. 99 maalis. 99 touko. 99 heinä. 99 syys. 99 marras. 99 tammi. 00 maalis. 00 1998 1999 2000 2001 Lähde: Komissio. Lähde: Komissio. 9 3. 2 Terveen julkisen talouden iii. ylläpitäminen ja luo riittävän lisäämällä EMUn Vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen terve julkisen liikkumavaran talouden rahoitusasema automaattisten vakauttajien täysimääräiselle toiminnalle ilman, että olisi vaaraa, että alijäämätavoite (3 prosenttia suhteessa BKT:hen) ylittyisi. Se auttaa myös osaltaan pitämään korot alhaisina, edesauttaa yksityisen sektorin investointeja, alentaa edelleen julkisen talouden velkaa suhteessa BKT:hen julkisen talouden puitteiden uskottavuutta vahvistaa sijoittajien tuotannon kasvun odotetaan luottamusta. ylittävän myötäsyklistä finanssipolitiikan viritystä olisi vältettävä. Koska julkisen talouden näkymien mukaan perusjäämät eivät vahvistu euroalueella julkisen talouden vahvistamista on tarpeen jatkaa. Koska talouden ja julkisen talouden tilanne vaihtelee eri jäsenvaltioissa, lisäsopeutuksen laajuus, ajoitus ja nopeus on räätälöitävä kansallisten olosuhteiden mukaisiksi. Yleisesti ottaen jäsenvaltioiden on kuitenkin ja EU:ssa kokonaisuudessaan, Koska potentiaalisen kasvun, i. ii. ja odotettua parempi hyödynnettävä talouskasvu siten, että niiden julkisen talouden alijäämät vuonna 2000 ovat selvästi pienemmät kuin tarkistettujen vakaus- lähentymisohjelmien alijäämätavoitteet; tämä on sopusoinnussa viime vuoden suosituksen kanssa, jossa talouden suositeltiin mukauttamista etupainotteisesti vuodesta 2000 alkaen, mihin pitäisi olla paremmat mahdollisuudet useimmissa jäsenvaltioissa, koska vuoden 1999 toteutumat ovat olleet suunniteltuja parempia. julkisen lähes julkisen tasapainoinen tai saavutettava ylijäämäinen talouden rahoitusasema aiemmin kuin tarkistetuissa on vakaus- ennakoitu, jotta viimeistään vuonna 2001 on riittävästi liikkumavaraa, jolla maa voi selvitä haitallisista suhdannevaihteluista ja. lähentymisohjelmissa ja lisää vakaus- luodaan tarvittaessa harjoitettava ja vähimmäisvaatimuksia kasvusopimuksen tiukempaa julkisen talouden vakauttamista, jolla liikkumavaraa suhdannevakautuksen varalta, selviydytään odottamattomista talouden muutoksista, saadaan velka supistumaan nopeammin ja valmistaudutaan väestön ikääntymiseen liittyviin julkisen talouden haasteisiin. julkisen Julkisyhteisöjen nettoluotonanto(+)/-otto(-) tarkistetuissa vakaus- ja lähentymisohjelmissa (% BKT:stä) Pvm1) 19992) 2000 2001 2002 2003 Vakausohjelmat B D E F4) IRL I L NL5) A P 12/99 12/993) 01/00 01/00 12/99 01/00 02/00 11/99 03/00 02/00 FIN 09/99 EUR-11 12/99 12/99 11/99 12/99 DK EL S UK6) EU-15 -0,9 -1,1 -1,1 -1,8 2,0 -1,9 2,4 0,5 -2,0 -2,0 2,3 -1,2 3,0 -1,6 1,9 1,2 -0,6 -1,0 -1,0 -0,8 -1,7 1,2 -1,5 2,5 -0,6 -1,7 -1,5 4,7 -1,1 -0,5 -1,5 -0,4 -1,2 2,5 -1,0 2,6 -1,3 -1,5 -1,1 4,2 -1,0 Lähentymisohjelmat 2,1 -1,2 2,1 0,2 -0,7 2,2 -0,2 2,0 0,2 -0,6 0,0 -1,0 0,1 -0,7 2,6 -0,6 2,9 -1,1 -1,4 -0,7 4,6 -0,6 2,3 0,2 2,0 -0,1 -0,3 0,2 -0,5 0,2 -0,3 n. a. -0,1 3,1 n. a. -1,3 -0,3 4,7 -0,2 2,5 n. a. n. a. -0,4 -0,2 1) Hyväksymispäivä. 2) Toteutunut. 3) Lisäys helmik. 2000 annettuun tarkistettuun vakausohjelmaan. 4) Suotuisa skenaario; varovaisen skenaarion ennusteet: -1,3 % v. 2001, -0,9 % v. 2002 ja -0,5 % BKT:stä v. 2003. 5) Varovainen skenaario; ohjelmassa on myös keskiskenaario ja suotuisa skenaario. Suotuisassa skenaariossa luvut ovat -½ % BKT:stä v. 2001 ja 0 % BKT:stä v. 2002. 6) 1999 tulos kalenterivuoden osalta. Ohjelmassa tilivuositiedot. Lähde: Komissio. 10 3. 3 Julkisen talouden laadun ja kestävyyden parantaminen Nykyiset suotuisat talousnäkymät tarjoavat mahdolli- suuden käynnistää kattavia uudistuksia mm. menora- kenteen muuttamiseksi ja verorasituksen keventämiseksi samalla kun parannetaan julkisen talouden vakaut- tamista. Julkisen talouden vakauttamisen rakenne ja laatu vaikuttavat työllisyyden paranemiseen ja EMUn häiriöttömän toiminnan takaamiseen. Julkisten menojen rakennetta on muutettava niin, että ne tukevat investoin- teja aineelliseen ja aineettomaan pääomaan ja parantavat talouden kasvupotentiaalia; verouudistukset, joiden tavoit- teena on verorasituksen keventäminen ja verovääristymien poistaminen, ovat keskeisen tärkeitä kasvu- ja työllisyys- potentiaalin lisäämiseksi. Verojärjestelmien on myös selvittävä taloudellisen integraation ja teknisen muutoksen haasteista. Talouden muutosta on tuettava sosiaaliturva- järjestelmillä, joita on mukautettava niin, että työnteko on kannattavaa, ja poistamalla tekijät, jotka eivät kannusta työntekoon, ja huolehtimalla siitä, että laadukkaita palveluita tarjotaan tehokkaasti. Samaan aikaan hyvin- vointiyhteiskunnan nykyaikaistamisella on huolehdittava siitä, että uuden talouden kehittyminen ei moninkertaista olemassa olevia sosiaalisia ongelmia, ts. työttömyyttä, sosi- aalista syrjäytymistä ja köyhyyttä. Julkisen talouden kestävyys on varmistettava keskipitkällä ja pitkällä ja muu aikavälillä ottaen huomioon demografinen pitkäaikainen rakenteellinen kehitys. Jäsenvaltioiden on i. ii. iii. vahvistettava julkisen talouden rahoitus- asemaa menoja hillitsemällä pikemmin kuin verojen korotuksilla. talouden otettava käyttöön tai parannettava sel-laisia mekanismeja ja instituutioita, joiden avulla voidaan hillitä menoja niin, että verotusta voidaan keventää vaarantamatta terveen julkisen rahoitusaseman saavuttamista tai ylläpitämistä; asetettava tätä varten tiukat keskipitkän aikavälin normit vuotuiselle menojen (pl. korko- menot) kasvulle siten, että menojen reaali- jää selvästi keskipitkän aikavälin kasvu kokonaistuotannon kasvun alapuolelle. fyysiseen muutettava julkisten menojen rakennetta niin, että niillä tuetaan entistä enemmän investointeja inhimilliseen pääomaan, T&K -toimintaan ja innovaa- tioon lisätään tietotekniikkaan aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan kohdis- tuvia menoja työllisyyspolitiikan suunta- viivojen mukaisesti. ja ja ja Julkisen talouden menot ja tulot EU:ssa % BKT:stä Julkisen talouden menot Julkisen talouden tulot Verorasitus 54 52 50 48 46 44 42 40 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Lähde: Komissio. iv. v. vi. vii. tarkistettava etuusjärjestelmiä työllisyyttä suosiviksi ja tarkistettava eläke- ja tervey- denhuoltojärjestelmiä niiden tehostamisek- si ja väestön ikääntymisen huomioimiseksi. kevennettävä kokonaisverorasitusta erityisesti matalapalkkaisten osalta jatkuvan julkisen talouden vakauttamisen puitteissa. parannettava verojärjestelmien tehokkuutta läpinäkyvyyttä, erityisesti veropohjaa ja laajentamalla, verokantaa alentamalla ja huolehtimalla asianmukaisista verotuksen täytäntöönpanomenettelyistä. ryhdyttävä alv-järjestelmien uudistuksiin, joiden tavoitteena on voimassa olevien säännösten yksinkertaistaminen ja nyky- aikaistaminen, voimassa olevien sään- nösten yhdenmukaisempi soveltaminen ja hallinnollisen yhteistyön vahvistaminen; olevat saatettava keskustelut sähköisen kaupan verotuksesta, mikä osaltaan sisämarkkinoiden takaa häiriöttömän toiminnan ja. käynnissä loppuun viii. jatkettava verotuksen yhteensovittamista haitallisen verokilpailun estämiseksi; pääs- joulu- tävä sopimukseen veropaketista kuussa 1999 pidetyn Helsingin Eurooppa- neuvoston päätelmien kokouksen mukaisesti. 11 yhteen vaatia, että nimelliset palkankorotukset hintavakaustavoitteen sopivat kanssa. Euroalueella se tarkoittaa, että kokonaispalkankorotukset sopivat yhteen EKP:n hintavakaustavoitteen mukaisen hintojen vaikka jäsenvaltioiden välillä saattaakin olla eroja, on olennaisen tärkeää, että kansallinen palkkakehitys on asianmukaisella tasolla maan talouden olosuhteisiin nähden. nousun kanssa; kannustaa sellaista reaalipalkkojen nousua, joka mukailee työn tuottavuuden kasvua, ja samalla on tarvittaessa huomioitava tarve vahvistaa kapasiteettia parantavien ja investointien luovien työllisyyttä kannattavuutta ja sittemmin ylläpitää sitä. Tämä tarkoittaa, että maissa, joissa työn tuottavuuden kasvu on hidastumassa, on vähemmän liikkumavaraa reaalipalkkojen lyhentäminen ei korotuksille. Työajan reaalisten myöskään Jotta yksikkötyökustannusten nousuun. johtaisi kannattavuuden investointien kasvuun EU:ssa, on olennaisen tärkeää muovata ympäristö investointeja tukevaksi kysyntäkehityksen, työmarkkinaolosuhteiden, verotuksen ja sääntelypuitteiden osalta. paraneminen johtaa saa että siitä, huolehtia keskitetyissä työehtojärjestelmissä otetaan palkkatasoa määriteltäessä huomioon tuottavuuserot (johtuvatpa ne sitten ammattitaidon, - pätevyyden tai maantieteellisen alueen eroista) ja. harjoittaa politiikkaa, jonka tavoitteena on sukupuolten välisiä vähentää palkkaeroja, johtuvat tosiasiassa syrjinnästä. sellaisia jotka i. tavoin myös Jäsenvaltioiden yhteisön on tiukkaa budjettikuria. Sitä on noudatettava sovellettava rahoitusnäkymien kaikkiin luokkiin noudattaen samalla toimielinten välistä sopimusta tiukasta varainhoidosta ja talousarviomenettelyn parantamisesta; on yhteisön hyödynnettävä joustavasti, jotta voidaan parantaa EU:n talousarvion vaikutusta talouteen. resursseja 3. 4 Asianmukaisen palkkakehityksen edistäminen ii. palkkakehitys Talous- ja työllisyystilanteen erojen pitäisi antaa ilmetä jäsenvaltioiden kehityksessä. työvoimakustannusten Hallitukset voivat luoda oikeanlaiset puitteet, joilla edistetään työmarkkinaosapuolten välisiä neuvotteluja. Jotta työllistävää tukisi talouspolitiikkayhdistelmää, työmarkkinaosapuolten on jatkettava harjoittamaansa vastuullista politiikkaa ja jäsenvaltioissa solmittava talouspolitiikan esitettyjen yleisperiaatteiden mukaisiksi. On tarpeen työehtosopimukset laajoissa suuntaviivoissa osaltaan Euroalueen palkkakehitys % Nimelliset työvoimakustannukset henkeä kohti Nimelliset yksikkötyö- kustannukset Reaaliset työvoima- kustannukset työnte- kijää kohden, BKT:n deflaattori 4 3 2 1 0 -1 Työn tuottavuus 1990 1992 1994 1996 1998 2000 Lähde: Komissio. % 7 6 5 4 3 2 1 0 iii. iv. 12 T & K -menot (1998) T & K -menojen yksityinen osuus 3. 5 Osaamiselle rakentuvan yhteiskunnan edistäminen Euroopan unionin on parannettava innovatiivista kapa- siteettiaan olennaisena osana strategiaansa, jonka tavoit- teena on kasvun ja työllisyyden lisääminen. Innovaation ja teknologian leviämisen vaikutus jää kuitenkin vähäi- seksi, elleivät ne ole osa laajempaa hyödyke-, pääoma- ja työmarkkinoiden uudistusta. Kilpailu ja tehokkaat rahoi- tusmarkkinat ovat olennaiset edellytykset innovaation lisäämiseksi ja teknologian leviämisen tehostamiseksi. Jäsenvaltioiden on % BKT:stä EL P E I IRL A B UK DK NL F D 23 33 50 55 74 50 65 65 60 54 0 60 65 61 75 i. ii. iii. iv. v. tarjottava riittäviä kannustimia, joilla lisä- tään yksityisen sektorin osallistumista T&K -menojen rahoittamiseen erityisesti vero- tuksellisten keinojen avulla ja parantamalla riskipääomamarkkinoiden toimintaa lisättävä kilpailua hyödyke- ja pääoma- markkinoilla, mikä vahvistaa yritysten kan- nustimia innovoida ja edistää teknologian leviämistä ja tiedonvälitystä huolehdittava siitä, että perustutkimuksen rahoitukseen ohjataan riittävästi julkista tu- kea, luodaan osaamiskeskuksia ja tarjotaan kannustimia liike- elämän välisten yhteyksien parantamiseksi tutkimuslaitosten ja järjestettävä Internetiin edullinen, nopea pääsy ja ryhdyttävä toimenpiteisiin T&K-toiminnan hajanaisuuden lokeroituneisuuden vähentämiseksi ja tiivistettävä yhteistyötä EU:n tasolla eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen luomiseksi; parannettava verkostoitumista tutkimuskeskusten ja ryhdyttävä vuoteen 2001 mennessä liikkuvuuden tutkijoiden toimenpiteisiin 2002 esteiden poistamiseksi mennessä; EU:n patenttijärjestelmän perustaminen komission ehdotuksen perusteella vuoden 2001 loppuun mennessä ja varmistettava vuoteen FIN 0 1 2 3 S 4 5 Huom. Tiedot viittaavat yksityisen sektorin osuuteen T & K -toiminnasta. Lähde: Komissio ja OECD. vi. vahvistettava sekä yksityisen että julkisen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ponnisteluja työvoiman sopeutumiskyvyn parantamiseksi ja ammattitaidon puutteesta johtuvan työttömyyden ja sosiaalisen syr- jäytymisen välttämiseksi; edistettävä tieto- yhteiskunnan taitojen elinikäistä oppimis- ta; vähennettävä vuoteen 2010 mennessä puoleen sellaisten 18–24 -vuotiaiden luku- määrä, joilla on vain alemman keskitason tutkinto; lisättävä tutkijoiden ja insinöö- rien lukumäärää, taattava Internetin ja muiden multimediavälineiden saatavuus kaikille kouluille vuoden 2001 loppuun mennessä ja opettajille niiden edellyttämät taidot vuoden 2002 loppuun mennessä ja laajennettava tietotekniikan käyttöä kou- luissa. 3. 6 Varmistettava hyödyke- (tavara- ja palvelu-)mark- kinoiden tehokas toiminta Tehokkaat hyödykemarkkinat ovat olennaisen tärkeä edellytys sille, että EU-maat voivat hyödyntää täysi- määräisesti euron käyttöönoton, globalisaation ja uuden teknologian luomat mahdollisuudet ja niillä on merkittävä rooli työllisyyshaasteeseen vastattaessa. Tässä on jo edistytty jäsenvaltioiden toteuttamien rakenneuudistusten ja Cardiffin prosessin antaman kimmokkeen ansiosta. Palveluiden tehostuminen huomattavasti erityisesti 13 on kuitenkin edistynyt hitaimmin. Vuoden 2000 loppuun mennessä tarvitaan strategiaa, jolla poistetaan palveluiden kaupan esteet. Jäsenvaltioiden on i. ii. iii. iv. v. vi. vii. pantava sisämarkkinalainsäädäntö kokonai- suudessaan täytäntöön, erityisesti julkisten hankintojen ja teknisten standardien osalta. varmistettava kilpailuviranomaisten riippu- mattomuus; valtuutettava kilpailuviran- omaiset valvomaan perustamissopimuksen 81 artiklan (kartellit) ja 82 artiklan (määrää- vän markkina-aseman väärinkäyttö) nou- dattamist. valtiontukia, erityisesti vähennettävä erityistukia, ja kohdentaa niitä enemmän parannettava tavoitteisiin; monialaisiin valtiontukien niiden valvontaa tehokkuuden arviointia. ja televiestintämarkkinoiden saatettava vapauttaminen loppuun vuoden 2001 loppuun mennessä ja erityisesti lisättävä paikallisliityntäverkkojen kilpailua vuoden 2000 loppuun mennessä. nopeutettava energia- (sähkö- ja kaasu-), postipalvelu- ja liikennealan vapauttamista; pantava kokonaisuudessaan täytäntöön ainakin ne EY:n direktiivit, jotka avaavat markkinat yleishyödyllisiä palveluita tarjoa- ville laitoksille; huolehdittava siitä, että hin- tojen alenemisesta ja korkealaatuisista palveluista saatava hyöty myös siirtyy viipymättä kuluttajille teollisuuden käyttäjille riittävän sääntelyn kautta ottaen huomioon julkisen palvelun velvoitteet ja jakelusektorin vahvistettava palvelusektoreiden, erityisesti rahoituspalvelusektorin, ja ja ryhdyttävä yrityspalveluiden kilpailua toimenpiteisiin, joiden avulla sähköisen kaupan potentiaali saadaan kehittymään täysimääräisesti. erityisesti laadittava pk-yritysten kevennettävä jolla sääntelyä ja yksinkertaistetaan sääntely-ympäristöä edelleen koordinoidusti vuoteen 2001 mennessä. strategia, viii. ix. kehitettävä toimia, joilla tehostetaan jul- kista hallintoa edistämällä uusien johtamis- ja viestintätekniikoiden (sähköinen kaup- pa, Internet, julkiset hankinnat on line) käyttöä ja kannustamalla avoimia julkisen ja yksityisen sektorin yhteishankkeita ja. valvottava useiden täytäntöönpanon konkreettisten taloudellisen tehokkuuden osalta. sääntelyuudistusten vaikutuksia saamiseksi tulosten 3. 7 Pääomamarkkinoiden edistäminen yhdentämistä ja syventämistä jatkamalla jälkeen Tehokkailla, yhdentyneillä rahoitusmarkkinoilla pääoma kohdentuu paremmin ja sen kustannukset alenevat. Rahoitusmarkkinat auttavat rakenneuudistusprosessia ja tukevat olennaisella tavalla yrittäjyyskulttuuria. Vahvat rahoitusjärjestelmät tukevat osaltaan myös makrotalouden vakautta. Euron käyttöönoton rahoitus- markkinoiden yhdentyminen on edistynyt myönteisesti, mihin on merkittävällä tavalla vaikuttanut rahoitus- markkinoiden ja riskipääoman toimintasuunnitelmien jatkuva täytäntöönpano. Tämä on talouspolitiikan kes- tehtäviä; Lissabonin Eurooppa-neuvoston keisiä rahoitusmarkkinoiden kokouksessa toimintasuunnitelma pantu täytäntöön vuoteen 2005 mennessä ja riskipääoman toimintasuunnitelma vuoteen 2003 mennessä. On tarpeen on kokonaisuudessaan edellytettiin, että liikkeeseenlaskijoille myön- edesauttaa nettävän yhden luvan ('single passport for issuers') avulla myös pk-yritysten mahdol- lisuuksia pääomaa mahdol- lisimman laajalti koko EU:n alueelta. hankkia kaikkien sijoittajien edesauttaa osal- listumista yhdentyneille markkinoille pois- tamalla eläkerahastosijoittamisen esteitä, tarkistamalla liikeyritysten käytännesääntöjä ja parantamalla yhteisösijoittajien inves- tointitoiminnan puitteita. i. ii. 14 iii. iv. v. vi. vii. viii. joukkolainamarkkinoiden edistää valtion lisäämällä yhdentymistä edelleen liikkeeseenlaskutekniikoita ja velkainstrumentteja koskevaa kuulemista ja avoimuutta ja parantamalla rajatylittävien repomarkkinoiden toimintaa. arvopapereiden maksu- parantaa selvitysjärjestelmien yhdentymistä, mikä auttaa tervettä rajatylittävää toimintaa. ja ja ja edistää tehokkuutta parantaa sellaisten yritysten tilinpäätösten vertailtavuutta, jotka tarvitsevat rahoitusta yhdentyneiltä ja antaa EU:n reagoida nopeasti käynnissä olevaan kansainvälisellä tilinpäätösalalla. rahoitusmarkkinoilta, kehitykseen nopeuttaa verotustoimia, joilla edistetään uusien yritysten ja pääomasijoittamisen kehitystä, muuttaa konkurssilainsäädäntöä antamalla yrittäjälle uusi mahdollisuus, ja edistää työntekijät osallistuvat yrityksen omistamiseen. järjestelyjä, joissa huolehtia Euroopan rahoitusmarkkinoiden sääntely- valvontaviranomaisten ja yhteistyön tiivistämisestä ja. nopeasti edistyä pitkäaikaisissa ehdotuksissa, jotka koskevat ostotarjouksia ja vakuutusyritysten ja toiminnan rakennemuutosta lakkauttamista. luottolaitosten ja kauppakumppaneiden EU:n on osaltaan vaikutettava kansainvälisten ja valuuttamarkkinoiden vakauteen rahoitus- tärkeimpien kanssa käytävän vaikuttavan vuoropuhelun avulla. Se auttanee myös varmistamaan, että kansainvälisen rahoitus- ja valuuttajärjestelmän arkkitehtuuri sopii yhteen rahoitusmarkkinoiden globalisaation kanssa. Riskipääomarahoitus EU vs. USA ( miljoonaa euroa) USA EU-15 14000 12000 10000 8000 6000 4000 2000 0 1995 1996 1997 1998 Lähde: EVCA, Venture One. 3. 8 Työmarkkinoiden elvyttäminen ja Työmarkkinoiden kehitys paranee, mutta vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain, mikä johtuu osittain siitä, että rakenneuudistusten työllistettävyyden toteuttaminen parantamiseen tarkoitettujen aktiivisten toimien edis- tyminen on ollut epätasaista. Pisimmälle edistyneet maat korjaavat jo hyödyn työllisyyden parantumisen ja raken- teellisen työttömyyden vähentymisen muodossa. Huomat- tavia ongelmia on kuitenkin edelleen olemassa: työttö- myysaste on edelleen kohtuuttoman korkea, työttömyys on keskittynyt tiettyihin työntekijäryhmiin ja tietyille alueille ja suuri osa työttömistä on pitkäaikaistyöttömiä. Eri- tyisesti naisten ja ikääntyneiden työikäisten ihmisten alhainen työllisyysaste rajoittaa EU:n kasvupotentiaalia. Lisäksi työikäisen väestönosan kasvu pysähtyy tule- vaisuudessa EU:n demografisessa kehityksessä. Ongel- mien ratkaisemiseksi ja osaamiselle rakentuvan talouden etujen työllisyys- suuntaviivoissa määritelty neljän kohdan politiikan integroitu strategia on pantava täytäntöön välittömästi ja avoimella voimavaroihin panostaminen keskeisellä tavalla eurooppalaista sosi- aalista mallia. Jäsenvaltioiden on täysimääräiseksi saavuttamiseksi Inhimillisiin tavalla. edistettävä siirtymää passiivisista aktiivisiin toimenpiteisiin ja toteutettava kattava eh- ja nuori- käisevä strategia pitkäaikais- sotyöttömyyden työllisyys- torjumiseksi politiikan suuntaviivojen mukaisesti; erityi- työllistymistä alentamalla sesti erityisesti matalapalkkaisten työntekijöiden työmarkkinakou- veroja; helpotettava lisättävä i. 15 aktiivisilla lutukseen, yleissivistävään koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen pääsyä ja pyrittävä saamaan työttömät takaisin töihin hyvin kohdennetuilla ohjelmilla; työmarkkinaosapuolet mukaan otettava pyrkimyksiin julkisten ja ammatillista parantaa yleissivistävää koulutusta oppimisen ja mahdollisuuksia. viranomaisten elinikäisen vero- uudistettava ja sosiaalietuusjärjestelmiä niin, että niillä kannustetaan ja palkitaan asianmukaisesti osallistumista työelämään; aktiiviseen arvioitava erityisesti etuuksien kestoa ja työttömien kelpoisuusehtoja; vältettävä siirtämistä passiivisiin järjestelmiin. kalliisiin iv. v. tiukkaa nykyaikaistettava työn organisointia yh- teistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa mm. joustavalla ja vuosittaisella työajalla, osa-aikatyötä helpottavilla ja toimilla työsuhdeturvalain- tarkistamalla säädäntöä ja suuria irtisanomiskorvauksia kokonaistyöajan lyhentämisen yhteydessä - riippumatta se lainsäädännöllä vai sosiaalisopimuksilla - pyrittävä yksikkötyökus- tannusten nousu ja ottamaan huomioon tulevat työvoiman tarjonnan tarpeet ja. toteutetaanko estämään siitä, ja vahvistettava ponnisteluja naisten miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien edistämiseksi mm. parantamalla vero- ja etuusjärjestelmien ja edistämällä toimia, joiden avulla työ- ja perhe-elämä voidaan liittää yhteen. kannustimia parannettava työvoiman liikkuvuutta, mm. parantamalla eläkeoikeuksien siirtämistä, jotta edistetään liikkumista työvoiman alalta ja alueelta toiselle EU:ssa. 3. 9 Kestävän kehityksen parantaminen ii. iii. Työn efektiivinen veroaste kokonaistyöllisyydestä1) (1999) IRL UK EL P E NL I F A D FIN B DK S 50 0 10 20 30 40 Huom. Työn efektiivinen veroaste kokonaistyöllisyydestä on sosiaaliturvamaksujen ja työtuloista maksettavien henkilökohtaisten tuloverojen suhde bruttopalkkoihin. Vaikka se on käsitteenä yleisesti ottaen samanlainen kuin Eurostatin julkaisema implisiittinen veroaste, niiden välillä on kuitenkin joitakin metodologisia eroja. Koska ne perustuvat makrotalouden tietoihin, niitä voidaan kuitenkin päivittää komission talousennusteiden mukaisesti ja arviot voidaan siten perustaa viimeisiin saatavilla oleviin tietoihin. Lähde: Komissio. ja tuotteiden Ympäristöystävällisen toi- teknologian, minnan edistäminen voi osaltaan vaikuttaa kestä- vämpään kehitykseen. Terve ympäristöpolitiikka, jolla pyritään hyödyntämään markkinapohjaisten välineiden tehostuminen, toisi etuja myös talouden rakenteiden tehos- tumisen muodossa ja siten auttaisi osaltaan parantamaan kasvua ja työllisyyttä. Jäsenvaltioiden on tai käyttöön politiikkoja, käyttäjämaksuja, vahvistettava otettava kuten markkinapohjaisia vakuutus- verotusta, ja markkinaehtoisesti /vastuujärjestelmiä jotka määräävät kaupattavia resurssien hinnan; autettava niukkojen saavuttamaan EU:n tavoitteet Kioton pöytäkirjan mukaisesti ja osallistuttava ympäristöpaineiden ja talouskasvun välisen yhteyden murtamiseen ja. lupia, arvioitava uudelleen olemassa olevia tai joilla on kielteinen uusia politiikkoja, vaikutus joita ovat esimerkiksi haitalliset alakohtaiset tuet ja verovapautukset. ympäristöön ja i. ii. 16 II. MAAKOHTAISET TALOUSPOLITIIKAN SUUNTAVIIVAT 1. BELGIA Talouden toimeliaisuus väheni vuonna 1999 mutta sen odotetaan jälleen kiihtyvän vuonna 2000. Tätä kehitystä tukee kotimainen kysyntä, erityisesti yksityinen kulutus ja investoinnit, sekä edelleen positiivinen vaikutus. nettoviennin Työpaikkojen jatkuvan lisäyksen odotetaan vuonna 2000 ja voimistuvan edelleen vuonna 2001, kun työn verotuksen alentamisen vaikutus alkaa tuntua. Finanssipolitiikka Belgia Belgia edistyi julkisen talouden sopeuttamisessa vuonna 1999, jolloin julkisen talouden alijäämä laski 0,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä on vakausohjelmassa esitetyn tavoitteen alapuolella, julkinen velka supistui 114,4 prosenttiin ja suhteessa BKT:hen. julkisen talouden vakauttamista vuosien 2000–2003 tarkistetun vakausohjelman mukaisesti suurten perusylijäämien avulla pyrkien julkisen talouden tasapainoon vuonna 2002 ja velkasuhteeseen, lähellä 100 prosenttia suhteessa joka olisi esitetyn 2003. Edellä vuonna BKT:hen perusteella finanssipolitiikassa on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: jatkaa i. ii. tulos parempi julkisessa taloudessa Vuonna 2000 on kuin saavutettava talousarviossa tarkistetussa ja vakausohjelmassa tavoitteeksi asetettu 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, koska jo vuonna 1999 julkisen talouden tila ja BKT:n kasvuennuste oli parempi kuin korkeampi vuodelle talousarviossa ennustettu. 2000 on on pidettävä Menojen (ilman korkomenoja) vuotuinen tarkistetun reaalikasvu vakausohjelman mukaisen 1,5 prosentin rajan mukaisena, mikä mahdollistaa erityisesti verorasituksen keventämisen samalla kun työn verotuksen osalta saavutetaan talouden alijäämätavoite. julkisen alempi iii. iv. suhteessa BKT:hen, Perusylijäämä on pidettävä hieman yli 6 jotta prosentissa talouden turvataan alijäämän julkisen jatkuva aleneminen ja mahdollistetaan julkisen talouden velkasuhteen nopea aleneminen. Yksityistämisestä valtion omaisuuden myynnistä saatavat tulot on suunnattava julkisen velan alentamiseen. tai muusta Hyödykemarkkinat talouden avoimuus lainsäädäntöön onkin Belgia on integroitunut erittäin hyvin Euroopan talouteen. Belgian luo kilpailua erityisesti tavaramarkkinoilla. Joillakin palvelualoilla on kuitenkin yhä ongelmia. Vaikka siirtämisessä sisämarkkinalainsäädännön edistytty kansalliseen huomattavasti, tulisi sen ilmaissut nopeuttaa. Belgian sitoutumisensa yritysten hallintokuormituksen alentamiseen 25 prosentilla tämän kauden aikana. Viimeaikaisista ponnistuksista huolimatta T&K- menojen suhde BKT:hen on EU:n keskiarvon alapuolella samoin kuin tietotekniikan käytön yleisyys. Näistä syistä Belgian on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: täytäntöönpanoa hallitus on Kilpailun puuttuminen palvelualoilta on korjattava, sillä se nostaa hintoja ja alentaa tuottavuutta energia-alalla, televiestinnässä, rautatiekuljetuksissa ja yrityspalveluissa. Sähkö- nopeutettava televiestinnästä sääntelyviranomaisten valtuuksia lisättävä. ja kaasualan vapauttamista on ja vastaavien energia-alasta ja ja Viivyttelemättä on pantava toimeen seurattava tarkasti niitä toimenpiteitä, joilla pyritään yritysten vähentämään hallintokuormitusta. i. ii. iii. 17 iv. avoimuutta ja yksityisen sektorin välisten Julkisen yhteyksien lisättävä erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin yhteishankkeissa kilpailun vääristymien välttämiseksi. on Pääomamarkkinat osin alkuvaiheessa julkiselta sektorilta Markkinoiden toimivuuden parantamiseksi entistä kilpailullisemmassa ympäristössä on ryhdytty useisiin uudistuksiin. Riskipääoma on peräisin ja se suuntautuu pääosin suurelta ja oleviin huipputekniikan yrityksiin. Vaikka keskittyminen alkuvaiheen yritystoimintaan on yleisesti ottaen myönteistä, yksityisen pääomarahoituksen ja erityisesti väliaikaisrahoituksen puuttuminen voi rajoittaa pitemmällä pääomasijoitusmarkkinoiden kasvua. Näin ollen Belgian erityishuomiota kiinnitettävä seuraavaan seikkaan: aikavälillä on i. Lisäponnistukset ovat tarpeen yksityisen julkiselle) (vastakohtana edistämiseksi pääomasijoittamisen ja parantamalla erityisesti kiinnittämällä yhtiöveron ja myyntitappioiden vähennyskelpoisuuteen. verotusympäristöä huomiota alentamiseen Työmarkkinat ja ei ole iäkkäiden työllisyyden Työllisyys on Belgian työmarkkinoilla parantunut. Työllisyysaste oli aiemmin hyvin alhainen, mutta työntekijöiden erityisesti naisten työvoiman tarjonta on kasvanut tasaisesti. Näin ollen juurikaan lisäys vähentänyt työttömyyttä. Belgian työttömyysaste on edelleen pienten jäsenvaltioiden korkeimpia, ja alueelliset erot siinä ovat suuret. Liittovaltion ja kieliyhteisöjen yhteiset hallinnon, alueiden huomattavaa vaativat vastuualueet yhteensovittamista. Näistä syistä Belgian on kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: erityishuomiota siihen, On voimistettava toimia, joilla edistetään työvoiman liikkuvuutta alueiden välillä ja alueiden sisällä ja työmarkkinaosapuolia on että rohkaistava palkkaneuvotteluissa otettaisiin paremmin huomioon paikallinen työmarkkinatilanne ja/tai yritysten taloudellinen tila, koska työttömyydessä on jyrkkiä alueellisia eroja. Työmarkkinaosapuolten ja viranomaisten tulee myös vastuualueillaan omilla kiinnittää enemmän huomiota työvoiman ammattitaidon tason nostamiseen. koulutuksen ja Aktiivisen työmarkkinapolitiikan vahvistaminen on tarpeen, jotta luodaan osallistua kannustimia aktiivisiin ja ottaa vastaan uusia toimenpiteisiin työtarjouksia; aktiiviset työvoimatoimet on yhdistettävä ja etuusjärjestelmän (myös etuuksien keston) haittavaikutusten mahdollisten uudelleentarkasteluun, sillä ne voivat estää iäkkäiden naisten työntekijöiden työllistymistä. verotuksen ja i. ii. 18 2. TANSKA Hyödykemarkkinat jos Tanska kuuluu maihin, jotka ovat edenneet pisimmälle hyödykemarkkinoiden uudistamisessa erityisesti yhteysverkkoja tarvitsevilla toimialoilla. Parantamisen varaa on kuitenkin hintatasossa ja – tuottavuudessa, elintarvikkeet, ja kilpailun vähittäiskauppa ongelma kehitys kaupallisessa T&K:ssa on heikompi kuin muiden syistä Tanskan on Pohjoismaiden. Näistä kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: eräiden rakennustarvikkeet riittämättömän Tanskan – ratkaistaan. erityishuomiota alojen i. ii. iii. jatkettava Toimia kilpailupolitiikan vahvistamiseksi on ja varmistettava, että se pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan; kilpailuneuvostolle on annettava valtuudet EY:n soveltaa perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa. suoraan julkisen alan tehokkuuden Ponnistuksia parantamiseksi on jatkettava esimerkiksi käyttämällä tarjouskilpailuja järjestelmällisemmin, sillä Tanskan julkinen sektori on edelleen unionin suurimpia. julkisia Ponnistuksia siirtämiseksi teknologian tutkimuslaitoksista yrityksiin ja yrittäjyyden istuttamiseksi huipputekniikan aloille on lisättävä. Pääomamarkkinat on ovat pienet lisäämiseksi uudistuksia toimivuuden Huomattavia käynnistetty markkinoiden ja riskipääoman kehittämiseksi. Osakesijoitusmarkkinat kuitenkin suhteellisen erityisesti verrattuina. velkakirjamarkkinoihin Kasvuyhtiöpörssi perustettiin vuonna 1998, mutta melko harvat yritykset ovat listautuneet siihen. Toteutetuista uudistuksista huolimatta pääomasijoitusmarkkinat ovat edelleen pienet. Näistä kiinnitettävä syistä Tanskan erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: on elpynee vuonna 2000, koska Talouskasvu ja erityisesti yksityinen kotimainen kysyntä kun jälleen voimistuu kulutus kirkastuvat. vientimarkkinoiden näkymät Työttömyys oli vuoden 1999 lopussa 4,5 prosenttia, mikä on alhaisin taso 1970-luvun jälkeen, mutta todennäköisesti se nousee hieman vuoden mittaan. samalla Finanssipolitiikka julkisen Tanskan julkinen talous kohentui voimakkaasti vuonna 1999: julkisen talouden ylijäämä on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen eli puoli prosenttia enemmän kuin talousarviolakia hyväksyttäessä odotettiin. Vuonna 2000 talouden ylijäämän odotetaan olevan 2,2 prosenttia tarkistetun suhteessa BKT:hen vakausohjelman mukaan sitten vähitellen noin 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä. Paikallishallinnossa on jatkuvasti tapahtunut menojen ylityksiä. Edellä esitetyn perusteella finanssipolitiikan tavoitteiden on oltava seuraavat: ja Tanskan kasvavan i. ii. tätä silmälläpitäen tavoitetta julkisen rajoittaa Hallituksen reaalikasvu 1,2 prosenttiin kulutuksen on talousarviossa 2000 vuoden noudatettava; on valvottava tarkasti paikallishallintoa ja jos on olemassa vaara, että tätä tavoitetta ei saavuteta, on harkittava voimakkaampia kuitenkin institutionaalisia paikallishallinnon itsenäisyyttä kunnioittaen. järjestelyjä Sekä vero- että menosuhteen alentamiseen tarkistetun pyrittävä on koska lähentymisohjelman mukaisesti, julkinen lisäisi taloudellisia kannustimia ja edistäisi entistä suotuisampien keskipitkän aikavälin kasvu- ja työllisyysnäkymien muodostumista. talous on terve; tämä 19 i. ii. Pääomasijoitusten lisättävä eläkerahastojen rajoituksia. vähentämällä rahoituslähteitä on edelleen sijoitusten määrällisiä Huomiota on kiinnitettävä erityisesti lokakuussa 1999 annetussa riskipääomaa esitettyihin tiedonannossa koskevassa koskeviin käytänteitä parhaita koskevat esimerkkeihin, jotka verotusta, pääomasijoitusten innovatiivisten ja konkurssilainsäädäntöä työntekijäomistusohjelmien edistämistä osakeoptiot mukaan luettuna. Työmarkkinat Työmarkkinatilanne on parantunut Tanskassa viime vuosina huomattavasti, osittain 1990-luvun laajojen puolivälin toteutettujen jälkeen seurauksena. rakenneuudistusten Koska työllisyysaste on korkea ja työttömyys alhainen, työvoiman saaminen voi kuitenkin riittävän osoittautua vaikeaksi pitemmällä aikavälillä. lähivuosina, kuten ei Väestökehitys ei auta kuudennen ilmoitettu lomaviikon käyttöönottokaan. Vaikka verotusta on viime aikoina muutettu, työn verotus on edelleen kireää ja etuudet laajat ja runsaat. Näistä syistä Tanskan on kiinnitettävä seuraavaan seikkaan: erityishuomiota Työvoiman kokonaisverorasituksen alentamiseksi on toteutettava uudistuksia erityisesti pienten tulojen marginaaliveron tai kohdalla kannustimien työssä lisäämiseksi tiiviisti varhaiseläkeohjelmien ja lomien uudistusta, sillä työvoiman tarjontaa on lisättävä. pysymisen on työn vastaanottamisen seurattava ja i. 20 3. SAKSA iv. toisella puoliskolla, Talouden toimeliaisuus vilkastui selvästi vuoden 1999 jolloin ulkomainen kysyntä muuttui jälleen positiiviseksi ensimmäisen kerran vuoden 1998 puolivälin jälkeen. Ulkoisen ympäristön odotetaan säilyttävän elinvoimansa ja työttömyyden alenemisen tukevan kotimaista kysyntää, ja siksi BKT:n kasvu on todennäköisesti tänä vuonna selvästi suurempi kuin vuonna 1999. Finanssipolitiikka Julkisen talouden vakauttaminen jatkui Saksassa vuonna 1999, jolloin julkisen talouden alijäämä supistui 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun alkuperäisessä vakausohjelmassa tavoitteena oli 2 prosenttia. Helmikuun 1. päivänä 2000 esitetyn tarkistetun vakausohjelman mukaan alijäämän odotetaan supistuvan 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2000. Tämä alijäämäsuhteen liittovaltion supistumisen kunnianhimoisesta säästöpaketista huolimatta – johtuu ja muassa sosiaaliturvasektorin talouden heikkenemisestä. Tulo- ja yhtiöveron vuodeksi 2001 suunnitellut uudistukset johtavat julkisen talouden alijäämän pahenemiseen arvion mukaan 1½ prosenttiin syistä suhteessa finanssipolitiikassa seuraaviin tavoitteisiin: BKT:hen. on aluetason vähäisyys pyrittävä Näistä muun – i. ii. iii. Alijäämän on oltava nykyistä tavoitetta (1 prosentti suhteessa BKT:hen) pienempi, koska talouskasvu on vuonna 2000 suurempi kuin talousarviossa ennustettiin. Tulo- ja yhtiöveroa on uudistettava hyvin jotta vältetään varovasti vuonna 2001, pysyvä rakenteellisen paheneminen. alijäämän ja (erityisesti Sosiaaliturvajärjestelmän terveydenhuollon) eläkkeiden perusteellinen rakenneuudistus on tarpeen, koska se on kestävän julkisen talouden perustekijä keskipitkällä aikavälillä. 21 Velkasuhteen saaminen varmistettava suunniteltuja käyttämällä kaikilla hallinnon tarjoutuvat yksityistämismahdollisuudet. lasku-uralle on tiukasti ja tasoilla noudattamalla alijäämätavoitteita Hyödykemarkkinat on voisi integroitunut odottaa, mutta yksittäisiä poikkeuksia Saksa Euroopan hyödykemarkkinoihin hyvin. Eräitä huomattavia viimeaikaisia lukuun ottamatta saksalaisyritysten kansainvälistyminen on kuitenkin vähäisempää kuin sen kokoiselta maalta taannoisen verouudistuksen vuoksi se voi kohentua. Saksan hintataso on myös edelleen EU:n keskiarvon yläpuolella. Monet uudistukset ovat kuitenkin aikoina osoittautuneet menestyksiksi viime Saksan hyödykemarkkinoiden parannettaessa toimintaa erityisesti kilpailupolitiikan alalla ja yhteysverkkoja toimialojen syistä Saksan on vapauttamisessa. Näistä seuraaviin kiinnitettävä seikkoihin: erityishuomiota tarvitsevien i. ii. iii. iv. Julkisten paraneminen on varmistettava. hankintojen avoimuuden Valtiontukea on vähennettävä edelleen myös tapauskohtaisen tuen ja alakohtaisen tuen osalta. Kilpailua lisäävät säännöt on otettava jotta käyttöön sähköalan vapauttamisesta saadaan täysi hyöty. sähkönsiirtomaksuille, pk-yrityksiä ja koskevien Ponnistuksia rajoitusten hallintorasitteiden vähentämiseksi erityisesti yrityspalvelu- ja edelleen käsiteollisuusyrityksiltä jatkettava. on Pääomamarkkinat Saksan rahoitusmarkkinat dynaamisesti viiden viime vuoden vuonna erityisesti on menestyksekästä kehittyneet aikana, Erityisen huipputekniikan 1999. ollut ovat ja tuloksena kasvuyritysten pörssin Neuer Marktin kehitys. viimeaikaisen tuen julkisen Vahvan markkinakehityksen Saksan pääomasijoitusmarkkinat kasvavat voimakkaasti, ja lisäksi huomattava osa sijoituksista tehdään alkuvaiheen yrityksiin. Näistä syistä Saksan on kiinnitettävä erityishuomiota seuraavaan seikkaan: i. erityisesti Huomiota on kiinnitettävä lokakuussa 1999 annetussa riskipääomaa esitettyihin tiedonannossa koskevassa koskeviin käytänteitä parhaita esimerkkeihin, liittyvät verotukseen, pääomasijoitusten konkurssilainsäädäntöön (uudistettu äskettäin, mutta on yhä hyvin tiukka) ja osakeoptio-ohjelmien tukemiseen. jotka Työmarkkinat on luotu -ohjelmassa Saksan työmarkkinatilanne parani jonkin verran tapahtui vuonna 1999, mutta paraneminen länsiosassa. "Bündnis für yksinomaan maan Arbeit" kehys viimeaikaiselle maltilliselle palkkakehitykselle ja lisää osa-aikatyömahdollisuuksia ikääntyville, ja nyt työmarkkinaosapuolten on toteutettava se. Kattava verouudistus, jolla painopistettä siirretään työn verotuksesta ympäristöveroihin, on jo pantu täytäntöön, ja uudistuksen viemisestä pitemmälle suunnitelmia. Eläkkeiden korotuksia on hidastetaan, mikä eläkemaksujen pitämisessä ennallaan. Näistä syistä Saksan on kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: erityishuomiota auttanee jo Suhtautumista maan itäosaan on arvioitava kriittisesti uudelleen, koska vielä 10 vuoden yhdistymisestä kuluttua Saksan työmarkkinoiden ongelmat ovat siellä erityisen vakavia. Tämän arvioinnin tulee kattaa erityisesti tulonsiirtojen vaikutus ja se, miten työmarkkinaosapuolet voisivat lisätä työpaikkojen perustamista lisäämällä työmarkkinoiden joustavuutta ja tarvetta vastaavia palkkarakenteita. jatkettava ja Työn verotuksen vähittäistä keventämistä ja seurattava alentamalla on sosiaaliturvamaksuja; veroja tulee työvoimakustannuksia edelleen palkkajakauman erityisesti alentaa ja samalla ottaa matalimmassa päässä huomioon talouden vakauttamistarve. julkisen ja vero- estävät koskee iäkkäitä kaikkien etuusjärjestelmästä Sellaisia rajoitteita on vähennettävä, aiheutuvia ryhmien jotka työmarkkinoille; erityisesti osallistumista työntekijöitä; tämä siirtymistä varhaiseläkkeelle nykyiset edistävät politiikat on arvioitava uudelleen ja joilla voidaan ratkaisuja, parhaiten välttää varhaista vetäytymistä iäkkäiden ja työmarkkinoilta työntekijöiden osallistumista työelämään. tutkittava edistää i. ii. iii. 22 4. KREIKKA Vuonna 1994 alkanut talouden toimeliaisuuden elpyminen jatkuu voimakkaana, ja vuonna 1999 kokonaistuotannon kasvu oli Kreikassa EU:n keskiarvoa nopeampaa neljäntenä peräkkäisenä vuotena, vaikka ulkomailla tapahtunut kehitys hieman hidastikin sitä. Kasvuvaiheen vakautuksen työmarkkinoihin odotetaan laskea vuonna myönteisesti: työttömyys alkoi 1999 lasku-uralla lähivuosien ajan. ja sen odotetaan pysyvän vaikuttavan iii. iv. pitkän Sosiaaliturvan uudistamista on jatkettava aikavälin järjestelmän elinkelpoisuuden varmistamiseksi; lisäksi on sosiaaliturvarahastojen omaisuudenhoitoa ja jatkettava menojen järkeistämistä ja hillintää. parannetta Vuodeksi 2000 ja sitä seuraaviksi vuosiksi aikataulutettu on toteutettava, jotta turvataan velkasuhteen nopeampi aleneminen. yksityistäminen Finanssipolitiikka Hyödykemarkkinat on talous alapuolella, Osittain Kreikan maantieteellisen sijainnin vuoksi maan yhdentynyt Euroopan hyödykemarkkinoihin heikommin kuin muiden jäsenvaltioiden. Hintataso on Kreikan elintasoon nähden korkea ja työn tuottavuus on EU:n keskiarvon vaikkakin nousussa. Vaikka julkisten yritysten yksityistämisessä ja innovaation muutamissa edistämiseksi toimenpiteissä on edistytty huomattavasti, hyödykemarkkinoiden uudistus sujuu melko hitaasti. Näistä syistä erityishuomiota kiinnitettävä Kreikan seuraaviin seikkoihin: yrittäjyyden toteutetuissa on ja i. ii. iii. iv. lainsäädännön saattamista osaksi ja lainsäädäntöä EU:n kansallista sisämarkkinalainsäädännön täytäntöönpanoa on parannettava. Televiestinnän sekä sähkö- ja kaasualan vapauttamista on nopeutettava. Käynnistyvien yritysten edistämiseksi on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin. T&K:n ja tietotekniikka- ja viestintäalan levittämiseksi ja yksityissektorin T&K- rahoituksen lisäämiseksi on toteutettava lisätoimia. johtui asetetun BKT:hen suhteessa Kreikan julkinen talous kohentui edelleen vuonna 1999, jolloin julkisen talouden alijäämä laski 1,6 prosenttiin eli tavoitteen lähentymisohjelmassa ja alapuolelle, julkinen velka supistui 104,4 suhteessa BKT:hen. Alijäämän prosenttiin odotettua supistuminen nopeampi suuremmista julkisen talouden tuloista: ne riittivät reilusti kattamaan menojen ylitykset. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän supistuvan edelleen vuosina 2000 ja 2001. Julkisen talouden vakauttamista tukee suuri perusylijäämä, josta osa aiheutuu sosiaaliturvajärjestelmän 1990-luvun uudistusten toteuttamisesta. Sosiaaliturvaa on kuitenkin väestön ikääntymisen vuoksi tarkoitus uudistaa edelleen. Näistä syistä finanssipolitiikassa on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: ennustetaan i. ii. talouden Julkisen alijäämätavoitteeksi talousarviossa asetettua 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen on pidettävä ylärajana; tulojen odotettua paremman kehityksen tulee näkyä pienempänä julkisen talouden alijäämänä; finanssipolitiikkaa on edelleen jos vuonna tiukennettava inflaatiopaineita ilmenee. 2001, Menojen hallinta on turvattava selkeillä ja sitovilla normeilla, joiden tarkoituksena on alentaa menoja (pl. korkomenot) suhteessa BKT:hen. 23 Pääomamarkkinat vuoksi valvonnan Kreikan pääomamarkkinat ovat käynnissä olevan vapauttamisen avoimemmat entistä Arvopaperimarkkinoille on ollut kilpailulle. hyötyä ja yritysjohdon listautumisehtojen uudistuksista sekä siirtymisestä arvo-osuusjärjestelmään. Pääomasijoitukset ovat kuitenkin edelleen EU:n alhaisimmalla tasolla, vaikka niihin on kannustettu verohelpotuksin ja taloudellisin rajoittaa huomattavasti nuorten kasvuyritysten rahoituksen saantia. Näistä syistä Kreikan on kiinnitettävä erityishuomiota seuraavaan seikkaan: tukiohjelmin. Tämä i. riskipääomaa Vuonna 1998 esitettyyn koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyneiden toimien täytäntöönpano on nopeutettava ja erityisesti on kiinnitettävä huomiota lokakuun 1999 tiedonannossa esittettyihin hyviä käytänteitä koskeviin esimerkkeihin. Työmarkkinat koska työvoima Kreikan työmarkkinat eivät ole hyötyneet pitkästä talouden elpymiskaudesta niin paljon kuin olisi voinut odottaa. työpaikat ovat Vaikka työttömyys on noussut viime lisääntyneet, vuosina, kasvanut. Työttömyys on nyt laskussa, mutta ratkaisematta on huomattavia rakenteellisia ongelmia, muun työllisyysaste, alhainen osa- muassa alhainen aikatyön osuus ja naisten vähäinen osallistuminen työelämään sekä suuri pitkäaikaistyöttömyys. Työmarkkinoiden rakenneuudistuksiin ja nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseen on on ja on joustavampien tehty, ja ryhdytty, mutta esteenä on nykyaikaisten tehokkaiden työnvälityspalvelujen puute. Työn verotusta on kevennetty. Vaikka uudistuksia osa- aikatyön työaikojen ovat edistämiseksi toteutusvaikeuksien vuoksi olleet vaatimattomia. Vaikka palkkaratkaisujen ulkopuolelle voidaan jäädä, ei tämä mahdollisuus ole johtanut työehtoratkaisujen hajauttamiseen. Näistä kiinnitettävä syistä Kreikan erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: keskitettyjen tulokset on ja ponnistuksia, johdonmukaisin Päättäväisin, ja mitattavissa olevin toimin on estettävä nuoria ja aikuisia työttömiä ajautumasta erityisesti pitkäaikaistyöttömyyteen voimistettava joilla työllisyyspalvelujen täydennetään täytäntöön uudistusta työllisyyssuuntaviivojen 1 ja 2 kohdan mukaisia ennalta ehkäiseviä politiikkoja; ammatti- ja yleissivistävän koulutuksen jatkettava uudistamista tuotantojärjestelmän tarpeiden suuntaisesti. pannaan on ja sovittujen 1998 Vuonna työmarkkinauudistusten täysimääräinen ja tehokas toteuttaminen ja erityisesti osa- aikatyön työaikojen laajentaminen on turvattava. joustavampien ja kanssa toimialojen välisiin on Työmarkkinaosapuolten uudelleen palkkojen tarkasteltava tavoitteena on oltava määräytymistä; sopeuttaminen palkkakehityksen maantieteellisiin, ja yrityskohtaisiin tuottavuuseroihin: tällöin on että erityisesti irrottautuminen toimialakohtaisista työehtosopimuksista on käytännössäkin alueellisten mahdollista työllisyyssopimusten perusteella. varmistettava, i. ii. iii. 24 5. ESPANJA Vuonna 1999 BKT:n aiempi vahva kasvu jatkui kuten työpaikkojen syntyminenkin. Vuoden 2000 näkymät ovat edelleen suotuisat. Ne perustuvat kotimaisen kysynnän maltillisempaan kehitykseen ja Espanjan viennin elpymiseen. Hintekehitys on kuitenkin ollut vuoden 1999 jälkipuoliskolta mutta odotettua alkaen todennäköisesti se hidastuu vuoden 2000 aikana, jos palkkasopimukset ovat edelleen maltillisia. nopeampaa, Finanssipolitiikka iii. iv. lisättävä, aikavälillä Vuoden 2000 talousarviolailla perustettua jotta eläkerahastovarausta on ikääntymisen voidaan sopeutua väestön pitkällä synnyttämään ongelmaan; on edettävä eläkejärjestelmän uudistamista koskevien hallituksen ja työmarkkinaosapuolten välisten keskustelujen uudella kierroksella, jonka on vuoden 1995 Pacto de Toledon mukaan toteuduttava vuonna 2000. Koska aluehallinnon merkitys monissa menoluokissa kasvaa, nykyistä alueiden ja valtion välistä sisäistä vakaussopimusta on jatkettava noudatettava kokonaisuudessaan. ja suhteessa BKT:hen, Julkisen talouden vakauttaminen eteni vuonna 1999 selvästi: julkisyhteisöjen alijäämä laski 1,1 prosenttiin puoli prosenttiyksikköä alkuperäisessä vakausohjelmassa esitetyn tavoitteen alapuolelle. Tarkistetun vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan supistuvan edelleen vuosina 2000 ja 2001 ja kääntyvän ylijäämäksi vuosina 2002 ja 2003, mihin päästään ensisijaisesti rajoittamalla menoja (pl. korkomenot). Tämä mahdollistaisi myös verotuksen keventämisen. Väestön ikääntymisen muodostaman ongelman perustettu lievittämiseksi sosiaaliturvaeläkerahastovaraus. Näistä syistä seuraaviin finanssipolitiikassa tavoitteisiin: pyrittävä on on i. ii. Tarkistetussa vakausohjelmassa asetetut julkisen talouden tavoitteet on saavutettava ja niitä on mahdollisesti parannettavakin, koska vuoden 1999 kehitys oli odotettua parempaa; finanssipolitiikkaa on jo vuonna kiristämään valmistauduttava 2000 entisestään vaaran torjumiseksi. ylikuumenemisen menojen parannetaan Espanjan keskeytynyt talousarviolain uudistus on toteutettava vuonna 2000, jotta (pl. korkomenot) hallintaa, joka puolestaan on talouden keskeistä julkisen vakautusstrategialle; voidaan budjetoimattomat menot rajata sellaisiin välttämättömiin menoihin, joita ei ole voitu ennakoida. täten Hyödykemarkkinat on on toteutettu yhdentynyt Espanja Euroopan hyödykemarkkinoihin kohtalaisen hyvin. Useita kilpailun toimenpiteitä hyödykemarkkinoilla: kehittämiseksi sisämarkkinalainsäädännön siirtäminen lainsäädäntöön on parantunut, kansalliseen edistytty, televiestinnän vapauttamisessa on kilpailulainsäädäntö on pantu täytäntöön ja pk- yritysten yhden lisätty. Uudella teknologiasuunnitelmalla tiede- pyritään lisäämään huomattavasti T&K-menoja suhteessa BKT:hen. Näistä syistä Espanjan on kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: luukun palvelua on ja erityishuomiota vuonna uudistuksessa Kilpailulainsäädännön 1999 aloitettua uudistamista on jatkettava, ja erityisesti on tässä kiinnitettävä huomiota riippumattoman kilpailuviranomaisen tutkimusvaltuuksien vahvistamiseen. Alakohtaista valtiontukea (rautatiet, hiili, laivanrakennus) on edelleen vähennettävä. alojen Sähkö-, kaasu- ja vähittäiskauppa-alojen kilpailuedellytysten kaltaisten vahvistamiseksi ryhdyttävä toimenpiteisiin ja veden hinta on saatettava lähelle sen todellisia kustannuksia. on i. ii. iii. 25 iv. Hallintorasituksen vähentämiseksi toteutettuja toimia on jatkettava. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä, koska niiden osuus yritysten työllistämistoimista on suuri; myös yrityksiä palvelevien yhden luukun maantieteellistä kattavuutta on laajennettava. virastojen Pääomamarkkinat Pääomamarkkinat kehittyvät nopeasti. Tämä johtuu uudistuksista, joita on toteutettu, jotta lisättäisiin yritysten mahdollisuuksia käyttää pääomamarkkinoita ja helpotettaisiin sijoittamista sekä listaamattomiin kotitalouksien yksityistämisestä osakeomistusten kasvusta. Pääomasijoitusmarkkinat ovat kuitenkin edelleen pienet. Näistä syistä Espanjan on kiinnitettävä erityishuomiota seuraavaan seikkaan: arvopapereihin, ja i. lokakuussa Ponnistuksia pääomasijoitusmarkkinoiden kehittämiseksi on jatkettava; huomiota on kiinnitettävä 1999 riskipääomasta annetussa tiedonannossa esittettyihin hyviä käytänteitä koskeviin esimerkkeihin konkurssilainsäädännön, innovatiivisten työntekijäomistusohjelmien edistämisen pk-yrityspörssien kehittämisen aloilla. sekä Työmarkkinat ovat työmarkkinat kehittyneet Espanjan huomattavasti viime vuosina: työttömyys on laskenut tuntuvasti ja osallistuminen työelämään kasvanut voimakkaasti varsinkin osa-aikatyön muodossa. Passiivisesta työmarkkinapolitiikasta erityisesti on pyritty siirtymään aktiiviseen ja erityisesti vahvistamalla ehkäisevää lähestymistapaa nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyteen. Työn verotusta on kevennetty palkka-asteikon matalammassa päässä. Työttömyys on kuitenkin huomattavia korkein edelleen EU:n rakenneongelmia on ratkaisematta. Niitä ovat työmarkkinoiden jyrkkä kahtiajako pysyviin ja määräaikaisiin työsuhteisiin, naisten vähäinen osallistuminen työelämään ja suuret alueelliset myös erot. kehittymässä. Näistä on seuraaviin kiinnitettävä seikkoihin: Palkankorotuspaineita syistä Espanjan erityishuomiota on uudelleen Yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa on palkkojen tarkasteltava muodostumista ja sosiaaliturvajärjestelmän alueellista ja paikallista täytäntöönpanoa sekä parannettava asuntomarkkinoiden toimivuutta, jotta ne edistäisivät työvoiman liikkuvuutta ja työttömyyden alueellisen epätasapainon korjaamista. jatkettava, aktiivisen Ponnistuksia tehon työmarkkinapolitiikan jotta parantamiseksi on ajautumista vähennetään on toimet pitkäaikaistyöttömyyteen; ja etuusjärjestelmien yhdistettävä vero- parannetaan jotta tarkistamiseen, kannustimia työllistää, ottaa vastaan työtä ja aktiivisiin työmarkkinaohjelmiin; koulujen teknisen tehokkuutta on koulutuksen tarkistettava. osallistua laatua ja tarkistettava Yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa on vakituisessa edelleen työsuhteessa olevien työntekijöiden tiukkaa alennettava työsuhdeturvaa voidaan irtisanomisen työsopimusten vähentää määräaikaisten osuutta työmarkkinoiden ja joustavuutta. ja esteitä, lisätä jotta i. ii. iii. 26 6. RANSKA Talouden toimeliaisuus vilkastui vuoden 1999 puolivälissä ja kasvu näyttää vakiintuneen hyvin, joten se jatkunee terveenä vuonna 2000, mikä mahdollistaa lisäyksen. Vaikka kasvu onkin potentiaalia suurempaa, inflaatiopaineiden odotetaan pysyvän vaimeina, koska kilpailu on lisääntynyt ja palkankorotukset ovat olleet kohtuullisia. työpaikkojen suuren Finanssipolitiikka laski alijäämä BKT:hen, alapuolelle. julkisyhteisöjen suhteessa Ranska edistyi huomattavasti julkisen talouden rahoitusaseman parantamisessa vuonna 1999, 1,8 jolloin prosenttiin puoli prosenttiyksikköä alkuperäisen vakausohjelman Tarkistetun tavoitteen vakausohjelman alijäämäsuhdetta mukaan pyritään edelleen alentamaan vuonna 2000 ja sen jälkeen. Tämä on tarkoitus saada aikaan tiukalla menojen hallinnalla, joka mahdollistanee myös Keskipitkällä verotuksen aikavälillä Ranskan ja talouteen ja erityisesti sairausvakuutukseen kohdistuu yhä suurempi rasitus väestön ikääntymisen vuoksi. Näistä syistä finanssipolitiikassa on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: julkiseen eläkejärjestelmään keventämisen. i. ii. Julkisyhteisöjen alijäämä on alennettava joka on selvästi vuonna 2000 tasolle, tarkistetussa vakausohjelmassa esitetyn alapuolella, talouden koska alijäämä kehittyi vuonna 1999 odotettua paremmin ja kasvunäkymät ovat vahvat. julkisen jos Nopeisiin korjaustoimiin on ryhdyttävä heti, tarkistetussa vakausohjelmassa esitetyistä alakohtaisista menotavotteista merkittävästi on poiketaan; toteutettava jo saman vuoden aikana tai viimeistään seuraavana vuonna. korjaus lisättävä iii. Mieluummin on vähennettävä alijäämää verojen kuin nopeammin jos alennuksia vuosina 2000 julkisessa enemmän pelivaraa; näin vältetään kiihdyttämästä finanssipolitiikalla ennestäänkin vilkasta talouden toimeliaisuutta. taloudessa ja 2001, jää iv. Vuonna 2000 käynnistettäväksi suunniteltu eläkejärjestelmän uudistus on suunnattava julkisen aikavälin kestävyyteen; tällöin on otettava huomioon tasavertaisuus myös sukupolvien välillä. talouden pitkän Hyödykemarkkinat yhdentynyt Ranska on suhteellisen hyvin Viimeksi Euroopan hyödykemarkkinoihin. kuluneella kaudella rakenneuudistusten vauhti on nopeutunut ja se on johtanut kilpailuympäristön parantumiseen ja yritystoiminnan harjoittamiseen liittyvän byrokratian vähenemiseen. Nykyinen melko suotuisa makrotaloudellinen tilanne antaa Ranskalle tilaisuuden lisäuudistuksiin. Näistä syistä Ranskan on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: i. ii. iii. iv. siirtämistä Sisämarkkinadirektiivien on lainsäädäntöön kansalliseen parannettava, sillä nykyisellään tulokset ovat heikkoja ja viime aikoina ne ovat vielä sisämarkkinasääntöjen heikentyneet; ilmenneet ongelmat on soveltamisessa ratkaistava, julkisten hankintojen avoimuuden lisäämiseksi on jatkettava. ja ponnistuksia Tapauskohtaisen valtiontuen suhteellisen korkeaa tasoa on seurattava tarkasti ja sen alentaminen on varmistettava. Yhteysverkkoja tarvitsevien toimialojen jo aloitettua vapauttamista on laajennettava erityisesti energia-alalla. Ponnistuksia vaadittavien yrityksiltä muodollisuuksien yksinkertaistamiseksi ja on innovaatioiden lisättävä. kannustamiseksi 27 Pääomamarkkinat Osakemarkkinat 1990-luvulla ja Ranskan pääomamarkkinaat ovat kypsät kehittyivät tehokkaat. seurauksena dynaamisesti uudenaikaistamisesta, teknologian kasvuyhtiöpörssin perustamisesta, yksityistämisestä ja pääomasijoittamista tukevien käyttöönotosta. toimien verotuksellisten Pääomasijoittamisen kehittämiseksi on ryhdytty useisiin toimenpiteisiin. Riskipääomamarkkinat kasvustaan ovat huolimatta kehittymättömät. syistä Ranskan erityishuomiota kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: viimeaikaisesta kuitenkin Näistä on tuntuvia Nuorisotyöttömyyden aleneminen on ollut vielä toimia on selvempää kun uusia, vähitellen pantu täytäntöön. Nimellispalkkojen nousu on ollut vähäistä, vaikka työvoiman kysyntä onkin viime aikoina kasvanut. Seuraava ratkaiseva, koska palkkaneuvottelukierros on siihen työviikon tunnin sisältyy myös 35 vähittäisen käyttöönoton vaikutuksia. Työn verotus työvoiman efektiivinen nettokorvausaste EU:n ovat keskiarvon yläpuolella ja sääntely on edelleen raskasta. Näistä syistä Ranskan on melko kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: erityishuomiota Ranskassa ja Työn verotusta alentamaan tarkoitettuja toimintapolitiikkoja ja arvioitava erityisesti ammattitaidottoman ja matalapalkkaisen työvoiman osalta. jatkettava on Etuusohjelmia ja työpaikkaturvaa koskevaa lainsäädäntöä on tarkistettava, jotta lisätään työntekijöiden kannustimia ottaa vastaan aktiivisiin työtä työmarkkinatoimiin työnantajien kannustimia palkata työvoimaa. osallistua ja ja 35 tunnin työviikon käyttöönottoa on seurattava tarkasti, jotta vältetään kielteiset vaikutukset palkkakustannuksiin, työvoiman tarjontaan ja työjärjestelyihin keskipitkällä aikavälillä. i. ii. Yhteisösijoittajien pääomasijoituksia on edelleen edistettävä. pörssi- ja esittettyihin Erityisesti on kiinnitettävä huomiota lokakuussa 1999 riskipääomasta annetussa tiedonannossa hyviä verotuksen käytänteitä konkurssilainsäädännön parantamiseen, uudistamiseen ja työntekijäomistusohjelmien jatkokehittämiseen liittyviin esimerkkeihin. koskeviin Työmarkkinat Työmarkkinatilanne on Ranskassa parantunut, vaikka työttömyysaste, 11 prosenttia työvoimasta vuonna 1999, on edelleen unionin korkeimpia. i. ii. iii. 28 7. IRLANTI Hyödykemarkkinat 1999 kasvoi Vuonna jälleen BKT poikkeuksellisen paljon, ja voimakasta, joskin vähäisempää kasvua odotetaan myös vuonna 2000, kun kulutuskysyntä kasvaa edelleen. Osa nykyisestä johtuu kertavaikutteisista tekijöistä, ja pohjainflaatiota voidaan hillitä, mutta myös ylikuumenemisesta on merkkejä varsinkin työmarkkinoilla. Näin ollen tarjonnan kapeikot voivat uhata sekä inflaatiota että kasvua lyhyellä aikavälillä. kiihtymisestä inflaation Finanssipolitiikka 2 BKT:hen. talous oli vuonna 1999 ylijäämäinen, Julkinen jälleen ennätyksellisen prosenttia suhteessa Vakausohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman ennustetaan pysyvän ylijäämäisenä lähivuodet. Taloudessa on inflaation kuitenkin nyt rajoitteiden nousupaineista muodostumisesta. Rajoitteet ovat sekä fyysisiä, että esimerkiksi työmarkkinoilla syistä seuraaviin finanssipolitiikassa tavoitteisiin: infrastruktuurissa, esiintyviä. Näistä selviä merkkejä ja tarjonnan pyrittävä on i. ii. iii. talouden Jo vuonna 2000 pitää olla valmius käyttää vakauden finanssipolitiikkaa on turvaamiseen, 2001 ylikuumenemassa, tämän on talousarviota tavoitteen mukaiseksi. talous koska ja vuoden sovitettava kulutuksen reaalikasvua Julkisen on hillittävä siten, että kun sen volyymin arvioidaan olleen 4,3 prosenttia vuonna 1999, se olisi tarkistetun vakausohjelman mukaisesti 2,7 prosenttia vuonna 2002. pitämällä turvattava Kansallisen kehityssuunnitelman tavoitteet on niitä painopistealueina, koska vahvasti kasvavan talouden on vastattava samalla kun finanssipolitiikan vakaustavoitteet saavutetaan. infrastruktuuritarpeisiin 29 ja Irlannin talous on yhdentynyt varsin hyvin muuhun EU:hun; hinnat ovat suhteellisen alhaiset asuntojen ja joidenkin palvelujen viimeaikaisesta tuottavuus on kallistumisesta huolimatta, korkea. Viime vuosina on toteutettu eräitä Edistystä on hyödykemarkkinauudistuksia. kilpailun kehittämisessä tapahtunut televiestintäalalla, ja kaasumarkkinat sähkö- avataan vähitellen kilpailulle, ja hallitus on alkanut sektorin ja käyttää yhteishankkeita palvelujen julkisten tehostamiseksi. tutkimusmenot ovat melko alhaiset, mutta tutkimukseen ja kehitykseen suunnattavia talousarviovaroja lisätään tuntuvasti. Näistä kiinnitettävä Irlannin erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: yksityisen julkisen Julkiset syistä on i. ii. artiklaa Kilpailuvirastolle on annettava valtuudet soveltaa EY:n perustamissopimuksen 81 ja suoraan; kilpailupolitiikan 82 tänä vuonna todellinen vahvistaminen laadittavassa kilpailulain uudistuksessa on sallittava sitä pelkästään menettelysääntöihin. rajoittamatta vapauttamiseksi toimenpiteisiin Liikennealan ryhdyttävä tuomalla bussiliikenteeseen franchising-järjestelyjen avulla. kilpailu ja rautateille on erityisesti kaupunkien esim. Pääomamarkkinat BKT:hen siirrytty myönteisesti valtion ja pörssin Pääomamarkkinat kehittyvät hyvin markkina-arvo on suhteessa kaksinkertaistunut viiden viime vuoden aikana. Listautuneiden yhtiöiden määrä on kuitenkin pysynyt alhaisena. Pääomasijoittamista on kannustettu useilla toimenpiteillä, ja rahoituksessa tukemasta on rahoituksesta yksityisiin sijoituksiin. Sijoitukset kohdistuivat myöhempiin aiemmin yritystoiminnan vaiheisiin (laajentamiseen), mutta suunnataan suurempi osa niistä nyt alkuvaiheisiin. Sijoitusten yleistaso on kuitenkin Näistä syistä Irlannin on edelleen matala. seuraaviin erityishuomiota kiinnitettävä seikkoihin: yhä on että kasvun Palkkakehitystä varmistamiseksi, työllisyyden edellyttämän maltillisen kanssa. seurattava se on sen linjassa jatkumisen palkkatason On omaksuttava kattava strategia, jolla lisätään naisten osallistumista työelämään; ja tällöin on poistettava verotukseen sosiaalitukiin liittyvät esteet ja toteutettava toimenpiteitä, joilla helpotetaan työn ja perhe-elämän yhteensovittamista erityisesti ja kestävillä lomajärjestelyillä joustavilla ponnistuksilla muiden ja lasten huollettavien hoidon tason nostamiseksi. i. ja Käynnistys- pääomasijoitusten lisättävä ponnistuksia. varhaisvaiheen on kehittämiseksi Työmarkkinat nykyiset työttömyysluvut työelämään on kasvussa, Työllisyyden voimakas kasvu ja historiallisen alhaiset Irlannin ovat pääpiirteet. työmarkkinoiden Työllisyysaste vastaa euroalueen lukuja, naisten osallistuminen ja viimeaikaiset trendit osoittavat pitkän aikavälin työttömyyslukujen laskua. Väestötekijät lisäävät edelleen työvoiman määrää, mutta kokonaistilanne herättää huolta siitä, että rajoittaa työmarkkinoiden talouskasvua. Näistä on kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: kiristyminen syistä voi Irlannin erityishuomiota huomattavaa i. ii. 30 8. ITALIA Vuoden 1999 jälkipuoliskolta lähtien talouskasvu on Italiassa kiihtynyt huomattavasti, ja näkymien odotetaan pysyvän vahvoina vuosina 2000–2001. Kasvua ruokkii kotimainen kysyntä, ja nettovienti paranee. joustavuuden parantumisesta huolimatta työttömyys on jälleen kääntynyt nousuun. Työmarkkinoiden iv. Finanssipolitiikka uudelleenarviointi eläkejärjestelmän sisältyy kasvattaminen. rahastoitujen uudistamista, ja jatkettava johon eläkevarausten yksityistämisohjelma aikataulun mukaisesti on Suunniteltu toteutettava tai mahdollisuuksien mukaan sitä nopeammin liikennealalla; erityisesti käytettävä yksityistämistulot julkisyhteisöjen lyhentämiseen edelleen. energia- ja on velan Italia alensi Tarkistetussa Vuonna 1999 julkisyhteisöjen alijäämän 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen, joten tulos oli hieman parempi kuin alkuperäinen 2,0 prosentin tavoite. Perusylijäämä oli kuitenkin odotettua pienempi (4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen 5,5 prosentin sijasta) ja velkataso oli edelleen korkea, 114,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. vakausohjelmassa ennustetaan alijäämäsuhteen alenevan edelleen 2003. Alijäämän vuonna 0,1 supistuminen johtuu tiukasta menojen hillinnästä, joka mahdollistaa myös verorasituksen keventämisen. Keskipitkällä aikavälillä Italian ja erityisesti eläkejärjestelmä julkinen väestön joutuu ikääntymisen syistä seuraaviin finanssipolitiikassa tavoitteisiin: lisäpaineita Näistä talous kokemaan vuoksi. on prosenttiin pyrittävä i. ii. iii. on talouden Julkisen vahvistuttava nopeammin kuin vuosiksi 2000 ja 2001 on ja velkasuhteen alennuttava suunniteltu joka nopeammin luultavasti kuin tarkistetussa vakausohjelmassa oletettiin. suhdannenousussa, voimakkaampi on Vähintään on saavutettava perusylijäämä, joka on 5,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2000 ja 2001, kuten tarkistetussa vakausohjelmassa ennustettiin, erityisesti hillitsemällä juoksevia menoja korkomenot pois luettuna. tiukasti Keskipitkällä eläkemenojen aikavälillä kasvu suhteessa BKT:hen on saatava hallintaan; tätä varten on mahdollisimman eläkejärjestelmän pian aloitettava Hyödykemarkkinat on yhdentynyt Italia Euroopan hyödykemarkkinoihin suhteellisesti vähemmän kuin muut suuret jäsenvaltiot. Italian yritysten kansainvälistyminen on paljon vähäisempää kuin tämän kokoiselta maalta odottaisi. Italian hintataso on kuitenkin huomattavasti EU:n tuottavuus vastaa keskiarvon alapuolella Ranskan Monta uudistusta on toteutettu ja ne ovat osaltaan toimivuutta parantaneet hyödykemarkkinoiden laitosten erityisesti ja pk- yksityistämisessä vähentämisessä. yritysten Näistä kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: julkisten yleishyödyllisten ja vapauttamisessa ja tuottavuutta. hallintorasituksen ja Saksan Italian syistä on Sisämarkkinalainsäädännön siirtämisessä kansalliseen lainsäädäntöön on edistyttävä vielä, koska sosiaaliasioiden kohdalla sisällyttäminen kansalliseen lainsäädäntöön on muihin jäsenvaltioihin verrattuna ja monet merkit viittaavat julkisissa ongelmiin myös hankinnoissa. puutteellista hyvin lisättävä muiden kuin Ponnistuksia on yleistason valtiontukien maatalouden alentamiseksi valtiontuen ja edelleen rakenteen parantamiseksi, koska muuhun kuin maatalouteen suunnatun valtiontuen määrä prosentteina BKT:stä on edelleen EU:n korkeimpia ja aluetuen osuus on horisontaalisten kasvanut tavoitteiden kustannuksella. muiden i. ii. 31 iii. iv. Yhtiölainsäädännön yksinkertaistamista on luukun palveluja jatkettava kehitettävä. ja yhden T&K:n ja innovaation edistämisaloitteita on vahvistettava, koska T&K-menojen suhde BKT:hen on hyvin alhainen. Pääomamarkkinat Italiassa yhdentyneempien Syvempien ja ja pääomasijoittamisen rahoitusmarkkinoiden kehittämisessä edistytty on huomattavasti. Italian osakemarkkinat kasvavat nopeasti, mikä johtuu myös käynnissä olevasta yksityistämisohjelmasta. laajasta Pääomasijoittaminen laajentunut nopeasti viime vuosina, ja Nuovo Mercato - tätä kehitystä. pörssin perustaminen edistää Pääomasijoittamisen markkinat ovat kuitenkin yhä alikehittyneet. Näistä syistä Italian on kiinnitettävä erityishuomiota seuraavaan seikkaan: on myös i. Ponnistuksia pääomasijoittamisen kehityksen rohkaisemiseksi on jatkettava entisestään parantamalla erityisesti helpottamalla riskipääoman verotusta, yhteisösijoittajien ja pääomasijoittamista uudistamalla konkurssilainsäädäntöä. pörssi- ja Työmarkkinat Vaikka työmarkkinatilanne on viime aikoina hieman kohentunut, se on edelleen vaikea: työllisyysaste on alhainen, rakennetyöttömyys on suuret. korkea Pirstoutuneet työvoimamarkkinat, epätyypilliset työsuhteet, suuri harmaa talous ja eri ryhmien ja alueelliset ovat erot ja ja raskas kesken epätasaisesti alueiden jakautunut työttömyys viittaavat rakenneongelmiin. Monet työllistymisen kannalta perusrakenteet ovat epäedullisia: väljät verotus, työn etuusjärjestelmät yhdessä tiukan työsuhdeturvan monimutkainen kanssa työehtoneuvottelujärjestelmä. työn Vaikka verotuksen hallinnon alentamiseen, uudenaikaistamiseen ja uusien rakenneuudistusten käynnistämiseen on vakavasti pyritty, mikään näistä toimenpiteistä ei ole vielä kantanut kypsää hedelmää. Näitä ponnistuksia on selvästikin täydennettävä laajoilla rakennetoimilla. Näistä syistä Italian on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: suojan ja uuden työsuhdeturvan Etuusjärjestelmien tarjoaman tasapainon luominen ja aktiivisten työmarkkinatoimien vahvistaminen; työttömyysetuusjärjestelmän parantamisen yhdistäminen työsuhdeturvaa koskevan lainsäädännön joustavuuden lisäämiseen ja eläke- ja muihin etuusjärjestelmiin pääsyä tiukentamiseen koskevien samalla kun saamista työn kannustimet koskevat osallistua aktiivisiin työmarkkinaohjelmiin. edellytykset sääntöjen turvataan ja joustavuutta on Työmarkkinoiden edistettävä ja erityisesti on voimistettava pyrkimyksiä edistää palkkajoustoa alueiden välisten erojen mukaisesti. tuottavuuden työn Pyrkimyksiä verotuksen työn keventämiseen on jatkettava ja seurattava kehitystä tiiviisti, erityisesti epäedullisessa asemassa oleviin työmarkkinaryhmiin ja alueisiin suunnattujen tilapäisten vero- ja sosiaaliturvamaksutoimien osalta. i. ii. iii. 32 9. LUXEMBURG Näistä syistä Luxemburgin on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: Epäsuotuisasta ulkoisesta kehityksestä huolimatta kokonaistuotannon kasvu oli erityisen nopeaa jatkuvan vuonna 1999, voimakkaana. Työttömyys on edelleen hyvin alhainen ja inflaatiopaineita on havaittavissa. sen odotetaan ja Finanssipolitiikka Koska talouskasvu on ollut nopeaa ja verotulot sen seurauksena runsaat, Luxemburgin hallitus on voinut kirjata talouden huomattavia ylijäämiä useiden vuosien ajan. Näistä syistä seuraaviin finanssipolitiikassa tavoitteisiin: pyrittävä julkisen on i. ii. Julkisia juoksevia menoja on seurattava tiiviisti, jotta edistetään julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista samalla kun tarkistetussa jätetään tilaa verotuksen vakausohjelmassa keventämiselle. esitetylle Terveen finanssipolitiikan toteuttaminen on yhdistettävä uudistuksiin erityisesti sosiaaliturvan alalla. Ne ovat tarpeen, jotta järjestelmän pitkän aikavälin elinkelpoisuus turvataan ja valmistaudutaan väestön ikääntymisen luomaan haasteeseen. Hyödykemarkkinat ja Luxemburgin talous on yhdentynyt Euroopan hyödykemarkkinoihin erittäin hyvin sen makrotaloudellinen kehitys on erinomaista, mutta toimivampien hyödykemarkkinoiden toteuttamiseen tähtäävissä rakennepolitiikoissa ei ole edistytty yhtä hyvin. Edistystä kuitenkin tapahtuu. Hintasääntelyn ja aluetukijärjestelmien toteutua poistaminen, pitäisi tervetullutta. lähitulevaisuudessa, on erityisen joiden i. ii. iii. lainsäädäntöön erityisesti Sisämarkkinalainsäädännön kansalliseen nopeutettava mottoriajoneuvojen, terveystarkastusten kohdalla. ja siirtämistä on liikenteen, kasvien sosiaaliasioiden viranomaisten On annettava uusi kilpailulaki, jolla sallitaan harjoittaa ja aktiivisempaa annetaan niille valtuudet soveltaa suoraan EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa. kilpailupolitiikkaa kehityksen On luotava edellytykset tietoyhteiskunnan viimeisimmän tulosten ja omaksumiseen, viestintätekniikan käyttöönotto on alkanut myöhään maassa, jonka elintaso kuitenkin on hyvin korkea. tieto- sillä Työmarkkinat työmarkkinat toimivat hyvin: Luxemburgin työttömyys on EU:n alhaisin ja kotimainen työllisyysaste EU:n korkein, mikä perustuu rajatyöntekijöiden panokseen. suurelta osin Kansallinen työllisyysaste ei ole erinomainen, vaan naisten ikääntyvien osallistuminen vähäistä. Työmarkkinoiden työelämään on toiminnassa ei ole merkittäviä ongelmia, mutta eräät vero- ja etuusjärjestelmät eivät suosi työllistymistä. Näistä syistä Luxemburgin on seuraaviin kiinnitettävä seikkoihin: erityishuomiota ja Vero- ja etuusjärjestelmää on tutkittava, jotta voidaan poistaa tekijät, jotka voivat ehkäistä työelämään; ponnistuksia kansallisen, erityisesti naisten työntekijöiden ja työllisyysasteen nostamiseksi on jatkettava. osallistumista ikääntyvien i. 33 10. ALANKOMAAT Hyödykemarkkinat ovat Alankomaat yhdentyneet Euroopan talouteen oikein hyvin ja maan hyödykemarkkinat toimivat suhteellisen hyvin. Rakenneuudistukset ovat tehonneet, vaikka (erityisesti liikennettä ja koskevan) julkisia hankintoja siirtämisessä sisämarkkinalainsäädännön sen ja lainsäädäntöön kansalliseen täytäntöönpanossa vielä onkin joitakin ongelmia. Kilpailupolitiikkaa on edelleen vahvistettava, liikennealojen samoin vapauttamista. Yksityisten T&K:n rahoituksesta on suhteellisen pieni ja teknologian siirto julkisen ja yksityisen tutkimuksen välillä syistä edelleen Alankomaiden on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: riittämätöntä. energia- Näistä osuus kuin ja i. ii. Julkisia hankintoja koskevien direktiivien täytäntöönpanossa on vielä edistyttävä, koska Alankomaiden osuus Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistujen tarjouspyyntöjen arvosta on unionin alhaisimpia. toimialoille; Sääntelyn uudistamista ja yksityistämistä on jatkettava tuomalla kilpailu yhteysverkkoja tarvitseville erityisesti on sisämarkkinadirektiivien nopeutettava siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä liikenteen alalla; on annettava asetus kaapeliverkkoihin pääsystä, jotta vältetään kaapeliyhtiöiden määräävä asema puhelin- ja Internet-palveluissa. iii. Yksityisen osallistumista sektorin tutkimukseen ja kehitykseen on lisättävä ja teknologian siirtoa julkisen ja yksityisen tutkimuksen välillä kannustettava. tuloksena Talouden toimeliaisuus ei vuonna 1999 juuri vähentynyt vuoden 1998 korkeasta kasvuluvusta; työllisyys kasvoi edelleen tämän nopeasti ja rekisteröity työttömyys laski tasolle, joka on viimeksi nähty 1970-luvun alussa. Kasvu kiihtyy todennäköisesti vuonna 2000 ulkomaiden ja taloustilanteen parantuessa. Nopea kasvu työmarkkinat aiheuttavat jatkuvasti kiristyvät huolta palkkojen kehityksestä: palkat nousevat nyt huomattavasti nopeammin kuin naapurimaissa. varsinkin hintojen ja Finanssipolitiikka talouskasvu kasvatti valtion Voimakas tuloja vuonna 1999 niin että alijäämä, jonka vuoden alussa yleisesti odotettiin kasvavan, kääntyi lopulta 0,5 prosentin ylijäämäksi suhteessa BKT:hen. Alankomaiden finanssistrategiassa on 1990-luvun puolivälistä keskitytty vähentämään julkisten menojen merkitystä asettamalla kasvukattoja, joilla vähenentään verorasitusta ja samalla julkisen talouden alijäämää. Vuodeksi 2001 on suunnitteilla suuri verouudistus, johon sisältyy henkilöverojen alentaminen ja välillisten verojen korotus. Näistä syistä finanssipolitiikassa on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: i. ii. 1999 saavuttettua Vuonna julkisen talouden ylijäämää on kasvatettava vuonna 2000, koska talouden kasvunäkymät ovat vahvat; finanssipolitiikan kiristämiseen on oltava valmiina jos inflaatiopaineet kasvavat enemmän kuin tuontihintojen noususta johtuu ja varsinkin jos nykyinen palkkojen korotustrendi jatkuu. jo vuonna 2000, tiiviisti Julkisia menoja on seurattava vuonna 2001, jotta varmistetaan, että verouudistuksen luomasta tulojen laskusta johtuva julkisen talouden rahoitusaseman heikkeneminen ja jää tilapäiseksi. rajalliseksi 34 Pääomamarkkinat Työmarkkinat ja kypsät Alankomaiden osake- ja pääomasijoitusmarkkinat kilpailukykyiset. ovat kasvaneet Pääomasijoitusmarkkinat voimakkaasti viime vuosina, mikä johtuu osaltaan edullisesta verotuksesta. Alkuvaiheen investoinnit ovat kuitenkin suhteellisen vähäisiä. Näistä syistä Alankomaiden on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: ovat i. lokakuun Ponnistukset on keskitettävä alkuvaiheen investointien rohkaisemiseen; huomiota on 1999 kiinnitettävä riskipääomatiedonannossa hyvistä esimerkkeihin, annettuihin käytänteistä innovatiivisten jotka työntekijäomistusohjelmien edistämistä (osakeoptiot mukaan luettuna). koskevat Alankomaiden työmarkkinat ovat viime vuosina kuuluneet EU:n toimivimpiin, mikä suurelta osin johtuu kattavasta rakenneuudistusstrategiasta. Vero- ja etuusuudistukset ovat keventäneet työn verotusta ja parantaneet työnteon kannustimia. Työvoiman tarjonnan lisäämiseksi erityisryhmissä on ryhdytty toimenpiteisiin. Näitä ryhmiä ovat ikääntyvät ja vammaisohjelmissa mukana olevat. Huomattavaa rakenteellista tasapainottomuutta esiintyy kuitenkin edelleen, sillä huomattava osa työikäisestä väestöstä saa passiiviseen työttömyyteen tai työkyvyttömyyteen perustuvia etuuksia. Näistä syistä Alankomaiden seuraaviin on seikkoihin: erityishuomiota kiinnitettävä työntekijät i. Pyrkimyksiä vero- ja etuusjärjestelmien parantamiseksi on jatkettava, jotta voidaan poistaa työelämään osallistumista haittaavia esteitä; tämä koskee erityisesti naisia ja ikääntyviä työntekijöitä; on pyrittävä päättäväisesti alentamaan edelleen niiden henkilöiden suurta määrää, jotka ovat työmarkkinoiden ulkopuolella passiivisten toimeentulotukijärjestelmien varassa. 35 11. ITÄVALTA iii. Itävallassa talouskasvu on kiihtymässä, koska kaikki kysyntätekijät ovat tasapainoisessa kasvussa ja kotitalouksien kysyntä on erityisen vahvaa. Työllisyys kasvaa todennäköisesti edelleen ja jos työvoiman tarjonta pysyy joustavana, kasvu johtaa osittain myös työttömyyden alenemiseen. pyritään Ilmoitettu eläkeuudistus on toteutettava. Uudistuksella nostamaan eläkkeellejäämisikää keskimääräistä vuodesta 2001 alkaen toteuttamaan uudistuksia, joilla pääosin jakojärjestelmään perustuva eläkkeiden rahoitus saadaan vakaammalle pohjalle. ja Finanssipolitiikka Hyödykemarkkinat on huomattavasti, Itävalta edistyi julkisen taloutensa vakauttamisessa jonkin verran vuonna 1999, jolloin alijäämä laski 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä oli myös alkuperäisessä vakausohjelmassa asetettu tavoite. yhteydessä Tuloverouudistuksen veroja tarkistetussa ja alennettiin vakausohjelmassa talouden julkisen suhteessa alijäämätavoitteena 1,7 prosenttia BKT:hen vuonna 2000, jonka jälkeen alijäämää on vielä tarkoitus supistaa. Tähän päästään suurilla kertatoimenpiteillä. Jotta julkisen talouden tila paranisi kestävästi keskipitkällä ja pitkällä vakausohjelmassa aikavälillä, rakenteellisia kaavaillaan ja toimenpiteitä ennen kaikkea terveydenhuollon syistä finanssipolitiikassa seuraaviin tavoitteisiin: aloilla. on huomattavia tarkistetussa eläkkeiden pyrittävä Näistä i. luomaan Julkisen alijäämän talouden vähimmäistavoite, 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, on saavutettava vuonna 2000, mikä selkeän auttaa velkasuhteeseen; laskusuuntauksen toteutettava tuntuvia talousarvion ja menopuolella täytäntöönpanossa on harjoitettava tiukkaa katetaan menokuria, tuloverouudistuksen perhetuen aiheuttamat kustannukset. säästöjä jotta on ja ii. Vuonna 2000 toteutetut kertatoimenpiteet on korvattava pysyvillä toimenpiteillä, jotta julkinen talous saadaan kestävälle uralle. on on hyvää vauhtia kauppajärjestelmään, mutta yhdentymässä Itävalta Euroopan sen osallistuminen ulkomaisiin suoriin sijoituksiin ja rajatylittäviin fuusioihin ja yrityskauppoihin on suhtautunut Itävalta vähäistä. liian uudistamiseen melko hyödykemarkkinoiden tapahtunut varovaisesti, mutta edistystä on siirtämisessä sisämarkkinalainsäädännön kansalliseen kilpailupolitiikan tehostamisessa ja televiestinnän vapauttamisessa. Joitakin aloitteita on tehty myös uusien yritysten menettelyjen käynnistämiseen yksinkertaistamiseksi T&K-menojen nostamiseksi kunnianhimoisesti 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2005 mennessä (ne olivat 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 1998). Näistä syistä Itävallan on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: liittyvien ja lainsäädäntöön, Julkisia hankintoja koskevien yhteisön suuntaviivojen on edistyttävä; osavaltiotasolla täytäntöönpano on viivästynyt. täytäntöönpanossa erityisesti uudistamista ja Sääntelyn jotta liikennealalla varmistetaan tehokas kilpailu markkinoilla. nopeutettava, energia- on sektorin osallistumista Yksityisen sekä tutkimukseen teknologian siirtoa julkisen ja yksityisen tutkimuksen välillä on tuettava lisätoimin. kehitykseen ja i. ii. iii. 36 Pääomamarkkinat Työmarkkinat riskipääomamarkkinoiden Hallitus on toteuttanut useita uudistuksia osake- ja kehittämiseksi. Osakemarkkinat ovat kuitenkin edelleen pienet ja myös pääomasijoittaminen on vähäistä ja yritysten myöhempiin vaiheisiin keskittyvää. Näistä syistä Itävallan erityishuomiota kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: on i. ii. Valvontapuitteita on kehitettävä edelleen samoin kuin parannettava yritysjohdon valvontaa, poistettava esteet, jotka estävät yhteisösijoittajia tekemästä pääomasijoituksia, sekä kehitettävä osake- riskipääomasijoittamisen ja verokannustimia. toimet Lokakuussa 1999 riskipääomasta annetussa on esitetyt tiedonannossa toteutettava erityisesti uusien yritysten pääomasijoituksia, verotusta ja maksukyvyttömyys- konkurssilainsäädäntöä sekä osakeoptioita koskevin osin. ja toimivat työmarkkinat Itävallan suhteellisen hyvin. Työttömyys on alhainen ja työttömyysaste korkea. Ikääntyvien työntekijöiden työllisyysaste on kuitenkin EU:n keskiarvoa alhaisempi, mikä johtuu osittain varhaiseläkejärjestelmästä. Toinen työmarkkinoiden ominaispiirre on Itävallan jota työmarkkinaosapuolten sujuva yhteistyö, voidaan pitää mallina monille muille maille. Näistä kiinnitettävä Itävallan erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: syistä on liittyvät etuuksien Jo ilmoitetut varhaiseläkeiän korottamiseen myöntämisperusteiden ja toimenpiteet on kiristämiseen toteutettava nopeasti. Ne ovat tarpeen, suhteellisen koska kireät. Eläkeuudistukseen on liitettävä muita ikääntyville työntekijöille suunnattuja toimenpiteitä, jotta vältetään työttömyyden kasvu tässä ikäryhmässä. työmarkkinat ovat jatkettava ponnistuksia työn On verotuksen keventämiseksi kohdistamalla toimet työmarkkinoiden erityisesti ongelmallisiin ryhmiin. i. ii. 37 12. PORTUGALI Sekä kotimaisen että ulkomaisen kysynnän kasvu hidastui vuonna 1999, mutta vienti alkoi elpyä vuoden 1999 toisella puoliskolla, mikä viittaa talouden toimeliaisuuden kiihtymiseen vuonna 2000. Työpaikkojen lisäyksen odotetaan vuonna 2000 jatkuvan voimakkaana mutta jonkin verran entistä hitaampana, tasapainoisempaa. Vaihtotase on yhä kauempana tasapainosta ja yksityissektorin velkaantuminen on kasvanut nopeasti. sillä kasvu on ollut Finanssipolitiikka Vuonna 1999 julkisyhteisöjen alijäämä supistui 2,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä oli alkuperäisessa vakausohjelmassa asetettu tavoite. vakausohjelman mukaan Tarkistetun alijäämäsuhteen 1,5 prosenttiin aleneminen voidaan saavuttaa vuonna 2000 ja se voi jatkua seuraavina vuosina. Alijäämän supistuminen vuonna 2000 johtuu veronkannun tehostamisen aiheuttamasta verotulojen jyrkästä kasvusta, ja se suunnitellun tasoittanee kokonaismenojen useista kasvun. Ohjelmassa kiireellisistä uudistuksista, joiden tarkoituksena on tukea julkisen talouden vahvistamista keskipitkällä aikavälillä. Näitä ovat muun muassa uuden talousarviolain sekä kansaneläkelain antaminen ja sairausvakuutukseen liittyvät toimenpiteet. Näistä syistä finanssipolitiikassa on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: ilmoitetaan i. ii. nousseiden Vähintään on saavutettava vuoden 2000 alijäämätavoite, 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä merkitsee viime vuosina huomattavasti juoksevien menojen (poislukien korkomenot) tiukkaa hillintää; vuoden 2000 talousarviossa jäädytettyjä menoja ei pidä käyttää, jos niistä pidättyminen on alijäämätavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, sillä näin voidaan luodaan pelivaraa verotulojen mahdollista vajausta varten. On varmistettava, että finanssipolitiikalla tasapainoisempaa edistetään jotta talouspolitiikkayhdistelmää, suuret talouden Portugalin iii. tasapainottomuudet saadaan korjatuksi. Tätä varten on vuonna 2001 pyrittävä kunnianhimoisempaan alijäämätavoitteeseen kuin tarkistetussa vakausohjelmassa ennustettu 1,1 prosenttia ja muutettava suhteessa BKT:hen ohjelmassa vakautus kokonaisuudessaan etupainotteisemmaksi. suunniteltu vuoden valmistelu tällöin 2000 loppua talousarviolaki, on Ennen jolla hyväksyttävä uusi muutetaan talousarvion monivuotiseksi; voidaan politiikkaratkaisujen keskipitkän aikavälin vaikutukset arvioida paremmin. Kiireellisiä talousarviovaikutuksia ovat myös eräät omaavat sekä - terveydenhuollon ilmoitetut toimenpiteet että uusi kansaneläkelaki, jolla sosiaaliturva-alan vahvistetaan rahoitusasemaa niin vastaa että paremmin ikääntymisongelmaa. uudistukset alalla se Hyödykemarkkinat kohtalaisen talous on yhdentynyt Euroopan Portugalin hyödykemarkkinoihin hyvin. Portugalilaisten yritysten kansainvälistyminen on suhteellisen heikkoa. Sisämarkkinalainsäädännön ja siirtämisessä televiestinnän ja energia-alan vapauttamisessa on tapahtunut edistystä. Tuottavuus ja T&K:n rahoitus ovat kuitenkin alhaisimpia EU:ssa. kiinnitettävä syistä Portugalin Näistä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: lainsäädäntöön kansalliseen on saattamista Sisämarkkinalainsäädännön osaksi on kansallista tapahtuneesta edistyksestä huolimatta yhä parannettava erityisesti liikenteen alalla, koska kokonaistulos on edelleen heikko. lainsäädäntöä ja ryhdyttävä Huomattavasti kasvaneita valtiontukia on vähennettävä toimiin kilpailulainsäädännön saattamiseksi entistä unionin enemmän mukaiseksi lainsäädännön ja riippumattomuuden kilpailuviraston vahvistamiseksi. Euroopan i. ii. 38 iii. iv. Hallintomenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja niiden kustannusten vähentämiseksi toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta on seurattava tiiviisti, koska pk-yritysten osuus yritysten työpaikoista on suuri. edistämiseksi on on T&K:n ja tieto- ja tietoliikennetekniikan lisättävä leviämisen luotava ponnistuksia; yksityisen kannustimia, sektorin ja kehitystoimintaan. erityisesti joilla osallistumista tutkimus- lisätään Pääomamarkkinat syvyyttä elektroniseen kauppaan lisännyt kypsyyttä, Laajan yksityistämisen, euron käyttöönoton ja siirtymisen täysin Portugalin yhdistelmä on ja osakemarkkinoiden tehokkuutta. Edistystä on tapahtunut myös EY:n täytäntöönpanossa. rahoituspalveludirektiivien koskevan Vaikka edistytty, lainsäädännön pääomasijoitukset ovat edelleen vähäisiä ja julkisten rahastojen tuesta. riippuvat suuresti kiinnitettävä syistä Portugalin Näistä erityishuomiota seuraavaan seikkaan: pääomasijoittamista kehittämisessä on on i. Pääomasijoittamisen jatkettava ponnistuksia kiinnitettävä tarkistamiseen, riskipääoman muihin rahoitusvälineisiin verrattuna. kehittämiseksi on ja erityisesti on verotuksen vähennetään kustannuksia huomiota jotta suhteellisia Työmarkkinat Portugalin työmarkkinat toimivat paremmin kuin monien muiden jäsenvaltioiden. Täyttä työaikaa työllisyysaste on EU:n korkeimpia. vastaava Vakavimpia ongelmia, joiden suhteen Portugalin jäsenvaltioita kiinni, on on otettava muita työvoiman alhainen koulutustaso. Vaikka nuorten työntekijöiden koulutustaso on kohonnut huomattavasti aiempiin sukupolviin verrattuna, se on vielä selvästi muista jäsenvaltioista jäljessä. Portugalissa Työsuhdeturvalainsäädäntö suhteellisen joskin määräaikaisten työsuhteiden merkitys on kasvamassa. Näistä syistä Portugalin on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: tiukka, on Yleissivistävää ja ammatillista koulutusta on parannettava työvoiman työllistyvyyden ja sopeutuvuuden lisäämiseksi ja tähän on liitettävä asianmukainen etuusjärjestelmä, jolla varmistetaan, että näihin aktiivisiin toimenpiteisiin osallistumista ja työpaikan vastaanottamiseen kannustetaan riittävästi. tähtäävien Työmarkkinoiden parantamiseen täytäntöönpanoa on kuuluvat työkomennusmääräysten sekä työmarkkinoiden lisäämiseksi. työaikajoustojen toimivuuden lakien jatkettava. Näihin ja väljentäminen lisääminen joustavuuden irtisanomis- i. ii. 39 13. SUOMI Hyödykemarkkinat Viime vuosien nopeaa talouskasvua on vetänyt huipputekniikan tuotteisiin keskittynyt runsas vienti; kotimainen kysyntä on elpynyt aiemmasta lamasta ja työllisyys kasvaa, vaikka työttömyys, joka on pääosin rakenteellista, on edelleen korkea. Voimakas kasvu yhdessä lujan julkisen talouden menojen hillinnän kanssa on johtanut erittäin onnistuneeseen julkisen talouden vakauttamiseen. Koska kasvu voi edelleen jatkua voimakkaana, ylikuumenemisen riski on kuitenkin huomattava. Finanssipolitiikka oli 1,3 talouden prosenttia. Julkisen talouden ylijäämä nousi 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 1999, kun se vuonna 1998 Tarkistetun vakausohjelman mukaan ylijäämä pysynee yli 4 prosenttina suhteessa BKT:hen koko kauden ja muutokseen vaikuttaa eniten 2000–2003, valtion Toteutuva verotuksen ylijäämäkehitys keventämisen ja sosiaaliturvamaksujen alennusten ajoituksesta; hallitus aikoo leikata työn veroja ja maksuja 1½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2003 loppuun mennessä. Ylijäämät ovat perusteltuja, nopeaan vanhenemiseen on varauduttava. Näistä syistä seuraaviin finanssipolitiikassa tavoitteisiin: ylijäämä. työn pyrittävä väestön riippuu koska on i. ii. iii. talousarvion tiukka Vuoden 2000 linja on säilytettävä, finanssipoliittinen koska ylikuumenemisen vaara kasvaa, ja finanssipolitiikkaa on valmistauduttava kiristämään edelleen jo vuonna 2000, jos riski toteutuu selvemmin. Julkisen talouden ylijäämää on edelleen kasvatettava vähentämällä julkisia menoja suhteessa BKT:hen. Tässä tarkoituksessa on noudatettava lujasti maaliskuussa 2000 ilmoitettuja hallinnon menosuuntaviivoja vuosiksi 2001–2004. valtion Työn raskasta verotusta on edelleen kevennettävä, kuten tehtiin vuosina 1999 ja 2000; tämä on osa verojärjestelmän rakenneuudistusta, jonka tarkoituksena on tukea työpaikkojen perustamista. 40 maa liittyi talouden Suomen yhdentyminen Euroopan hyödykemarkkinoihin on parantunut sen jälkeen EU:hun. kun Sisämarkkinalainsäädännön sisällyttämisessä kansalliseen lainsäädäntöön ja televiestintä- ja sähköalan vapauttamisessa on edistytty nopeasti. Ennestäänkin huomattavaa T&K-ponnistusta on lisätty 1990-luvun puolivälistä. Suomen talouden hintatasossa tuottavuudessa on kuitenkin parantamisen varaa, jos kilpailun riittämättömyys eräillä aloilla tahdotaan korjata. Näistä syistä Suomen erityishuomiota kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: on ja i. ii. vähittäiskauppaa Kilpailun voimistamiseksi useilla aloilla on lisätoimia. Tämä koskee toteutettava erityisesti ja Kilpailulainsäädännön pankkitoimintaa. uudistamista on harkittava siten, että kilpailuvirastolla on toimivalta soveltaa suoraan EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa. Julkisten hankintojen ja julkisten palvelujen markkinoita on avattava edelleen, koska ja parantaa tämä alentaa kustannuksia laatua. Pääomamarkkinat ovat aktiiviset osakemarkkinat Suomen kasvaneet voimakkaasti viime vuosina sekä pörssin listautuneiden yritysten markkina-arvon että lukumäärän mukaan. Pääomasijoitusmarkkinat ovat kasvuyritysmarkkinoiden äskettäinen perustaminen edistää riskipääoman kehitystä. Lisäponnistuksia on kuitenkin tehtävä riskipääoman kehityksen tukemiseksi. Näistä syistä Suomen on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: ja i. lokakuun Erityishuomiota on kiinnitettävä hyvistä käytänteistä 1999 annettuihin riskipääomatiedonannossa esimerkkeihin, koskevat jotka konkurssilainsääädäntöä ja innovatiivisten työntekijäomistusohjelmien edistämistä (osakeoptiot mukaan luettuna). ii. jatkettava On joilla rohkaistaan yhteisösijoittajia sijoittamaan osakemarkkinoille. toimenpiteitä, Työmarkkinat aktivointiohjelmia etuusjärjestelmän uudistuksilla niin että sillä ja muutetaan tuetaan perusjärjestelmät työllistymistä tukeviksi. Näistä syistä Suomen on kiinnitettävä erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: enemmän Työmarkkinatilanne parani huomattavasti vuonna 1999. Työttömyysaste on kuitenkin edelleen EU:n keskiarvon yläpuolella, ja mikä vielä tärkeämpää, työttömyys on melkein kokonaisuudessaan rakenteellista. Muita suuria ongelmia ovat suuri riippuvuus etuuksista työikäisten keskuudessa, työn raskas verotus ja kapea palkkajakauma. Työn ja verotuksen laadun työmarkkinatoimenpiteiden parantamiseksi toimien voimistamiseksi on ponnisteltu huomattavasti. tasapainotettava Näitä keventämiseksi toimenpiteitä aktiivisten on ja Etuusjärjestelmää on tarkistettava, jotta työpaikkojen tarjonta lisääntyisi, työnhaku riittävät tehostuisi kannustimet ottaa työtä vastaan ja pysyä työvoimassa. varmistettaisiin ja jatkettava viimeaikaisia On toimintapolitiikan joilla kevennetään työn verotusta ja erityisesti alennetaan matalapalkkaisten efektiivistä marginaaliveroastetta. linjauksia, i. ii. 41 14. RUOTSI sekä Ruotsin talouskasvun odotetaan vuonna 2000 jatkuvan selvästi trendiä voimakkaampana. Sitä jatkuva voimakas kotimainen vetävät kysynnän kasvu että vahva vienti. Voimakas kysyntä yhdessä alhaisen inflaatiopaineen kanssa edistää työttömyyden voidaan odottaa vähenevän vuoden aikana. Tarjontapuolen rajoitteita voi kuitenkin syntyä, ja ne aiheuttavat hintoihin nousupainetta, mikä johtuu myös työmarkkinoiden kiristymisestä. työllisyyden kasvua, ja Finanssipolitiikka Vuonna 1999 julkisyhteisöjen ylijäämä oli 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, sama kuin vuonna 1998. Tarkistetun lähentymisohjelman mukaan vuonna 2000 ja sitä seuraavina vuosina pyritään jatkuvasti vähintään 2 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen. Tähän päästään jatkuvalla tiukalla menojen hillinnällä, joka mahdollistaisi myös menojen alentamisen suhteessa BKT:hen. Näistä syistä finanssipolitiikassa on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: i. ii. on Finanssipolitiikkaa voimakkaan kasvun ympäristössä, rahapolitiikkaa tuetaan sillä saavuttamisessa, rajoitteiden lähitulevaisuudessa. kiristettävä jotta hintavakauden tarjontapuolen kasvaa riski Menoja on hillittävä tiukasti tänä ja ensi vuonna, sillä julkisen talouden näkymät perustuvat vahvasti juuri siihen. Tämä johtaa siihen, että julkisyhteisöjen menot suhteessa BKT:hen laskevat tasaisesti. iii. Verorasitusta on edelleen kevennettävä, sillä se on yhä korkea, vaikka veroja on alennettu vuonna 2000. Hyödykemarkkinat Ruotsi on yhdentynyt entistä tiiviimmin yhteisön siirtänyt markkinoihin, sisämarkkinalainsäädännön kansallista lainsäädäntöään kiitettävällä tavalla. Valtiontukea on osaksi se ja tarvitsevien myönnetään vähän, tutkimus- ja kehitysmenot ovat EU:n jäsenvaltioiden korkeimpien joukossa, toimialojen ja yhteysverkkoja säännöstelyä on purettu. ja tuottavuudessa on kuitenkin Ruotsin taloudessa parantamisen varaa, jos kilpailun riittämättömyys eräillä aloilla tahdotaan korjata. Näistä syistä Ruotsin erityishuomiota kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: Hintatasossa on i. ii. iii. tai on poistamista edelleen Sääntelyn rajoittaa jatkettava, sillä se estää kilpailua vähittäiskaupassa, rakennusalalla lääkealalla, vaikka onkin otettava ja huomioon, että on aina vaikea luoda täydellistä kilpailua maassa, jossa on paljon harvaan asuttuja alueita. Kuten Ruotsin hallitus jo suunnitteleekin, kilpailuvirastolle on annettava valtuudet soveltaa suoraan perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa. kilpailun Aloitteita voimistamiseksi rautatie-, lento- ja linja-autoliikenteessä on tuettava. tehokkuuden ja Julkisten hankintojen tarjonnan palvelujen julkisten parantamiseksi käynnistettyjä aloitteita on edistettävä voimakkaasti. Pääomamarkkinat pääomamarkkinoille nopea ollut on Ruotsin globalisoituminen, luonteenomaista teknologian muutos ja pääomasijoittamisen kasvu. Pääomasijoitusmarkkinat ovat aktiiviset. Ne ovat kehittyneet muutamasta lähinnä valtion hallitsemasta toimijasta huomattavaksi yksityisten toimijoiden joukoksi. Aivan varhaisvaiheessa olevilla "kasvualojen" ulkopuolisilla yrityksillä on kuitenkin edelleen vaikeuksia pääoman saannissa. Näistä syistä Ruotsin erityishuomiota kiinnitettävä seuraavaan seikkaan: yrityksillä sekä on i. Riskipääoman saantia on pyrittävä edelleen tämä koskee helpottamaan; erityisesti ulkopuolella huipputekniikka-alojen toimivia pienyrityksiä. Huomiota on 42 lokakuun 1999 kiinnitettävä hyvistä riskipääomatiedonannossa käytänteistä esimerkkeihin, annettuihin jotka koskevat konkurssilainsääädäntöä ja innovatiivisten työntekijäomistusohjelmien edistämistä (osakeoptiot mukaan luettuna). työmarkkinaohjelmien keventämisen odotetaan parantavan niiden tehokkuutta, mutta on tärkeää ja kohdistaa ohjelmat edelleenkin nykyisiin sekä potentiaalisiin syistä työmarkkinoiden vaatimuksiin. Näistä Ruotsin erityishuomiota seuraaviin seikkoihin: pitkäaikaistyöttömiin kiinnitettävä on verotusta edelleen Työtulon kevennettävä erityisesti matalapalkkaisten osalta. on Etuus- ja avustusjärjestelmiä on edelleen mukautettava: pääsyä näihin ohjelmiin on selkiinnytettävä, kestoa rajoitettava, hallintoa vahvistettava ja työn vastaanottamisen kannusteiden tehokkuus varmistettava. etuuksien Työmarkkinat Työmarkkinatilanne alkoi parantua selkeästi vuonna 1999 ja työllisyysaste on varsinkin naisten toteutetuista osalta unionin korkeimpia. toimenpiteistä huolimatta työn verotus on edelleen raskasta ja etuusjärjestelmät anteliaita. Ruotsin hallitus on oikeassa kohdistaessaan työmarkkinapolitiikkansa työvoiman kehittämiseen. Käynnissä olevan aktiivisten Jo i. ii. 43 15. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA vuonna Kasvu ylitti Yhdistyneessä kuningaskunnassa odotukset, mutta vielä 1999 vuonna ylittävää trendin voimakkaampaa, kasvua odotetaan eikä merkittävää 2000 inflaatiota ole näkyvissä. Työmarkkinoiden odotetaan edelleen olevan vahvat, ja vaikka palkkatulojen kasvu näyttäisi hieman kiihtyvän, valtion jo toteuttamat toimet työmahdollisuuksien houkuttelevuuden työn lisäämiseksi parantamiseksi rajoittanevat vaaraa, että kasvu aiheuttaisi kovempia paineita työmarkkinoilla. ja Finanssipolitiikka tarkistetussa Vuonna 1999 julkisen talouden ylijäämä oli 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Nyt viranomaiset odottavat ylijäämän olevan budjettivuonna 1999– 2000 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka lähentymisohjelmassa sen ennustettiin olevan 0,3 prosenttia. Maaliskuussa julkistetussa talousarviossa eräiden alojen menot kasvavat, ja suunnitteilla on myös valtion investointien kasvattaminen suhteessa BKT:hen nykyiseltä alhaiselta tapahtuisi nopeammin kuin aiemmin oli ilmoitettu. Julkisen selvästi talouden odotetaan ylijäämäisenä myös kaudella 2000–2001. Näistä syistä finanssipolitiikassa on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin: silti pysyvän tasolta, mikä i. ii. Suhdannekehitys huomioon ottaen julkisen talouden perustilanne on pidettävä laajasti ottaen entisellään ja varmistettava, että jokainen uusi meno- tai veroaloite on tämän tavoitteen mukainen. Valtion kiinteiden investointien määrää suhteessa BKT:hen on edelleen nostettava tuntuvasti talouden menoja on hillittävä tiukasti. ja koko julkisen suuria tehnyt suhteessa pitemmällä kuin muissa jäsenvaltioissa. Ongelmia kuitenkin on edelleen varsinkin liikenteen alalla. Vaikka Yhdistynyt kuningaskunta on uudistuksia hyödykemarkkinoiden toiminnan parantamiseksi, alhainen tuottavuus on vakava ongelma. Tämä voi osaltaan johtua tutkimus- ja kehitysmenojen ja innovaatioiden supistumisesta. määrän Lopettavien yritysten suuri osuus ja taidoissa olevat puutteet ovat myös huolestuttavia. Näistä syistä on seuraaviin kiinnitettävä seikkoihin: kuningaskunnan erityishuomiota Yhdistyneen i. ii. ilmoitettu vähenevien Toimenpiteitä, joita on toteutettu tai joista T&K- on ponnistusten, innovoinnin, vähäisen taitojen puutteen ja pk-yritysten yleisten korjaamiseksi, epäonnistumisten on tarvittaessa voimistettava seurattava niiden tehoa. ja ratkaistaan On kehitettävä johdonmukainen strategia, liikenteen ongelmat: jolla maanteiden riittämättömät ruuhkat, rautatieinvestoinnit ja julkisen liikenteen huono palvelujen laatu. Pääomamarkkinat ja kypsät kilpailukykyiset, Yhdistyneen kuningaskunnan pääomamarkkinat ovat ja pääomasijoitusmarkkinoiden kehittämiseksi on vireillä useita aloitteita. Pääomasijoittaminen alkuvaiheen yrityksiin on kuitenkin edelleen vähäistä verrattuna sijoituksiin, tehdään toteuttamiin yritysostoihin. toimivan ole määrällisin Vaikka tekemästä vakavaraisuussäännöin pääomasijoituksia, sijoitukset alkuvaiheen yrityksiin ovat pieniä. Näistä syistä Yhdistyneen kuningaskunnan on kiinnitettävä erityishuomiota seuraavaan seikkaan: johdon eläkerahastoja ei kielletty niidenkin joita Hyödykemarkkinat Yhdistyneiden kuningaskuntien talous on hyvin ja avoin kansainväliselle kilpailulle. on palvelumarkkinoiden monessa Yhdistyneessä kuningaskunnassa vapauttaminen Tavara- i. On selvitettävä syyt, miksi eläkerahastot eivät tee pääomasijoituksia, vaikka mitkään säännökset eivät näitä sijoituksia rajoita, ja toteutettava sijoitusten toimet näiden edistämiseksi. 44 Työmarkkinat Yhdistyneen kuningaskunnan työmarkkinoiden toimivuus on ollut EU:n parhaita viime vuosina. Viime aikojen uudistuksilla on syvennetty ja laajennettu ‘welfare to work’ -lähestymistapaa. ja etuusjärjestelmien uudistuksilla on Vero- alennettu matalapalkkaisten työntekijöiden marginaaliveroa samalla kun on tarjottu etuuksia työssäkäyvien vammaisille. Lastenhoidon parantamiseksi on laadittu strategia. Useita toteutettu erityisesti työttömyysalueilla. Mutta vaikka työmarkkinat toimenpiteitä on perheille ja yleisesti ottaen toimivat hyvin, on edelleen alueita, joille työttömyys, josta suuri osa on pitkäaikaista, keskittyy. Yhdistyneen kuningaskunnan on kiinnitettävä erityishuomiota seuraavaan seikkaan: Näistä syistä i. syrjäytyneisiin ja Syrjäytyneille alueille yhteisöihin työttömyyden keskittyneen ongelma on pyrittävä ratkaisemaan: on laskettava niiden talouksien määrää, joissa ja voimistettava kukaan ei käy työssä, ehkäisemistä pitkäaikaistyöttömyyden siten, että työttömille aikuisille tarjotaan 12 työttömyyskuukauden jälkeen uusi alku työllisyyssuuntaviivojen mukaisesti. 45