title: Ehdotus neuvoston päätös Romanian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta

eurovoc_concepts:
EU programme
Member States' contribution
Romania
education
vocational training

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 13. 04. 2000 KOM(2000) 215 lopullinen 2000/0093 (ACC) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Romanian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta (komission esittämä) PERUSTELUT Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa käynnistetyn laajentumisprosessin merkityksen. Myös vuonna 1997 määritelty vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia on vahvistettu uudelleen niin, että 13 ehdokasmaan osallistuminen yhteisön ohjelmiin on tärkeä osa strategiaa. Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) kymmenen ehdokasmaan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin kunkin maan Eurooppa-sopimuksessa. Eurooppa-sopimusten mukaisesti määrätään assosiaationeuvostot määrittävät ja yksityiskohtaiset säännöt. kunkin maan osallistumista koskevat ehdot Kaikki KIE-maat ovat osallistuneet vuonna 1999 yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskeviin ohjelmiin eli Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen sekä Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. Eräät maista ovat osallistuneet ohjelmiin jo vuodesta 1997, toiset vuodesta 1998 tai 1999. Maiden osallistuminen kyseisiin osa ohjelmiin kehitystä. niiden Assosiaationeuvostojen päätösten, joissa säädettiin ohjelmiin osallistumisen järjestelyistä, voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999, kuten myös itse ohjelmia koskevien päätösten voimassaolo. valmistelevaa liittymistä tärkeä ollut on Leonardo da Vinci -ohjelman toinen vaihe, Sokrates-ohjelman toinen vaihe ja uusi Nuoriso- ohjelma ovat jatkoa edellisille ohjelmille. Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toista vaihetta koskevissa päätöksissä säädetään, että KIE-maat voivat osallistua ohjelmiin. Vastaava säännös sisältyy luonnokseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta, jonka hyväksymismenettely on kesken. Kaikki KIE-maat ovat vahvistaneet halukkuutensa osallistua uusiin ohjelmiin vuodesta 2000 alkaen ja rahoittaa osallistumistaan osittain omasta kansallisesta talousarviostaan ja osittain ja 13. niille myönnettävillä vuotuisilla Phare-määrärahoilla. Kuten Luxemburgissa 12. joulukuuta 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä todettiin, näiden maiden itse rahoittamat osuudet ovat tasaisesti kasvamassa. Koska ohjelmat ovat luonteeltaan kansainvälisiä, on kaikkien osapuolten edun mukaista, että ohjelmien ensimmäisen vaiheen aikana aloitettuja toimia voitaisiin jatkaa keskeytyksettä ohjelmien seuraavissa vaiheissa tai asiaa koskevissa uusissa ohjelmissa. Jotta KIE-maat voisivat osallistua näihin uusiin ohjelmiin niiden alusta alkaen, komissio on tehnyt ehdotukset kahdeksi kunkin assosiaationeuvoston päätökseksi, joista toinen koskee jo voimassa olevia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia ja toinen Nuoriso-ohjelmaa. Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevat ehdotetut päätökset voitaisiinkin tehdä ensin ja Nuoriso-ohjelmaa koskevat päätökset heti, kun itse ohjelmaa koskeva päätös tulee voimaan. Ehdotettujen assosiaationeuvostojen päätösluonnosten pääkohdat ovat seuraavat: KIE-maiden osanottajien esittämiin hankkeisiin ja aloitteisiin sovelletaan samoja kyseisiä ohjelmia koskevia ehtoja, sääntöjä ja menettelyitä kuin jäsenvaltioihin erityisesti hakemusten tekemisen ja hankkeiden esittämisen, arvioinnin ja valinnan, ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien kansallisten rakenteiden tehtävänjaon sekä ohjelmiin osallistumisen valvontaan liittyvien toimien osalta. 2 KIE-maat maksavat vuosittaisen rahoitusosuuden ohjelmista assosiaationeuvostojen päätösten mukaisesti. Rahoitusosuutta ei palauteta KIE-maille, jos tulokset eivät vuoden päättyessä vastaa maksettua osuutta. päätelmien mukaisesti KIE-maat Luxemburgissa kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta. kokoontuneen Eurooppa-neuvoston Päätöksiä sovelletaan ohjelmien keston ajan, ja ne tulevat voimaan päivänä, jona ne tehdään. Assosiaationeuvostojen päätösten mahdollisimman pikainen tekeminen antaisi ehdokasmaille mahdollisuuden jatkaa integroitumistaan yhteisön verkostoihin ja muihin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoalan toimintoihin niiden keskeytymättä. Näin ollen neuvostoa pyydetään hyväksymään liitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi Romanian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta. 3 Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Romanian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen komission päätöksellä 4 päivänä joulukuuta 1995. lisäpöytäkirja neuvoston tehtiin ja Lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Romania voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla, ja assosiaationeuvosto päättää 2 artiklan mukaisesti ehdoista, jotka koskevat Romanian osallistumista kyseiseen toimintaan. 4 päivänä elokuuta 1997 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian assosiaationeuvoston päätöksen N:o 2/971 voimaantulon jälkeen Romania on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä syyskuuta 1997. Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/382/EY2 ja erityisesti sen 10 artiklan mukaan sekä yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 253/2000/EY3 ja erityisesti sen 12 artiklan mukaan Keski- ja Itä- Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua näihin ohjelmiin Eurooppa- sopimuksissa, päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti, assosiaationeuvostojen lisäpöytäkirjoissa niiden ja 1 2 3 EYVL L 229, 20. 8. 1997, s. 5. EYVL L 146, 11. 6. 1999, s. 33. EYVL L 28, 3. 2. 2000, s. 1. 4 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Romanian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin, on liitteenä oleva luonnos assosiaationeuvoston päätökseksi. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 5 Luonnos: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o …/ 2000, tehty. , Romanian osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevista ehdoista ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian Eurooppa- sopimuksen lisäpöytäkirjan1, joka koskee Romanian osallistumista yhteisön ohjelmiin, ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Romania voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin toimiin erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla. Lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaan assosiaationeuvosto päättää Romanian kyseisiin toimiin osallistumisen ehdoista. 4 päivänä elokuuta 1997 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian assosiaationeuvoston päätöksen N:o 2/972 voimaantulon jälkeen Romania on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä syyskuuta 1997 ja on ilmaissut haluavansa osallistua ohjelmien toiseen vaiheeseen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Romania osallistuu Euroopan yhteisön Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toiseen vaiheeseen, jäljempänä ’Leonardo da Vinci II’ ja ’Sokrates II’, liitteissä I ja II vahvistettujen ehtojen mukaisesti; liitteet ovat tämän päätöksen erottamaton osa. Tätä päätöstä sovelletaan Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien keston ajan 1 päivästä tammikuuta 2000. 2 artikla 1 2 EYVL L 317, 30. 12. 1995, s. 4. EYVL L 229, 20. 8. 1997, s. 5. 6 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona assosiaationeuvosto tekee sen. Tehty Brysselissä Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 7 1. 2. 3. 4. 5. 6. LIITE I Ehdot Romanian osallistumiselle Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmiin Romania osallistuu Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien, jäljempänä ’ohjelmat’, toimintaan kyseisistä ohjelmista 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/382/EY ja 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 253/2000/EY määriteltyjen säädettyjä tavoitteiden, perusteiden ja määräaikojen mukaisesti menettelyjä noudattaen, jollei tässä päätöksessä toisin säädetä. sekä niissä Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevien päätösten 5 artiklan ehtojen sekä jäsenvaltioiden ja komission kyseisten ohjelmien kansallisten toimistojen velvollisuuksiin liittyvien komission antamien säännösten mukaisesti Romanian on luotava tarkoituksenmukaiset rakenteet, jotta ohjelmien toimien toteutusta voidaan tarvittavat hallinnoida toimenpiteet varmistaakseen asianmukaisen rahoituksen kyseisille toimistoille, joiden toimintaan ohjelmasta annetaan avustuksia. Romanian on toteutettava kaikki muut tarpeelliset toimet taatakseen ohjelmien tehokas toiminta kansallisella tasolla. koordinoidusti kansallisella toteutettava tasolla, ja Voidakseen osallistua ohjelmiin Romania maksaa vuosittain osuuden Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liitteessä II esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. tapahtuvien muutosten tai Romanian valmiuksien kehittymisen Ohjelmissa huomioon ottamiseksi assosiaatiokomitealla on valtuudet tarvittaessa mukauttaa rahoitusosuutta, jotta talousarvion tasapaino säilyisi vakaana ohjelmia täytäntöön pantaessa. Osallistumisedellytykset ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin ja yksityishenkilöihin. romanialaisten järjestöjen täyttävien laitosten, Komissio voi ottaa huomioon myös romanialaiset asiantuntijat nimittäessään riippumattomia asiantuntijoita ohjelmista tehtyjen päätösten asiaa koskevien säännösten mukaisesti avustamaan komissiota hankkeiden arvioinnissa. Ohjelmien yhteisöulottuvuuden varmistamiseksi hankkeissa ja toimissa on oltava mukana vähintään yksi kumppani jostakin yhteisön jäsenvaltiosta, jotta niille voidaan myöntää yhteisön rahoitustukea. II -ohjelman liitteessä I olevan III Leonardo da Vinci jakson 1 kohdassa tarkoitettuihin liikkuvuutta edistäviin toimiin ja Sokrates-ohjelman hajautettuihin toimiin sekä 2 kohdan mukaisesti perustettavien kansallisten toimistojen toimintaan annettavaan rahoitustukeen Romanialle osoitetaan varoja yhteisön tasolla päätettävän rahoitusosuuden ohjelman perusteella. Kansallisten rahoitustuen toimintaohjelmien enimmäismäärä talousarvioista. sekä Romanian toimintaan myönnettävän talousarviojakauman toimistojen 50 prosenttia kansallisten toimistojen vuotuisen on 8 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. Yhteisön jäsenvaltiot ja Romania tekevät olemassa olevien säädösten rajoissa kaikkensa helpottaakseen opiskelijoiden, opettajien, koulutettavien, kouluttajien, korkeakoulujen hallintoviranomaisten, nuorten ja muiden edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Romaniassa ja yhteisön jäsenvaltioissa heidän osallistuessaan tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan. Romania ei sovella tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimien yhteydessä käytettäviksi tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin välillisiä veroja, tulleja, tuonti- ja vientikieltoja tai -rajoituksia. Euroopan yhteisöjen komissio ja Romania seuraavat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Romanian osallistumista ohjelmiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen komission ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelmien seurantaa ja arviointia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista tehtyjen päätösten 13 ja 14 artiklan nojalla. Romania toimittaa komissiolle tarvittavat kertomukset ja osallistuu muihin yhteisön tässä yhteydessä määräämiin erityistoimiin. Yhteisön varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti romanialaisten tahojen kanssa tehdyissä tai näiden tekemissä sopimuksissa on määrättävä komission tai tilintarkastustuomioistuimen tekemistä tai niiden valtuuttamasta valvonnasta ja tilintarkastuksista. Tilintarkastuksia voidaan tehdä kyseisten tahojen yhteisöä kohtaan oleviin sopimusvelvoitteisiin liittyvien tulojen ja menojen valvomiseksi. Asianomaisten Romanian viranomaisten on yhteistyön ja molemminpuolisen edun nimissä annettava kohtuulliseksi ja mahdolliseksi katsottavissa määrin apua tällaisen valvonnan ja tarkastusten suorittamisessa siten kuin kussakin tilanteessa on tarpeen tai hyödyllistä. Jäsenvaltioiden ja komission Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kansallisiin toimistoihin liittyviä velvollisuuksia koskevia komission antamia säännöksiä sovelletaan Romanian, komission ja Romanian kansallisten toimistojen välisiin suhteisiin. syyllistyneen toimistojen väärinkäytöksiin, laiminlyönteihin tai petoksiin, Romanian viranomaiset ovat vastuussa varoista, joita ei saada takaisin. Jos Romanian kansallisten todetaan Romanian edustajat osallistuvat tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Leonardo da Vinci II -ohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa ja Sokrates II -ohjelmasta tehdyn päätöksen 8 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen soveltamista. Romanian edustajat eivät ole läsnä komiteoiden kokouksissa muita asioita käsiteltäessä eivätkä äänestyksissä. Hakemusmenettelyihin, sopimuksiin, annettaviin kertomuksiin ja muihin ohjelman hallinnollisiin järjestelyihin liittyvässä komission kanssa käytävässä yhteydenpidossa käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. Yhteisö ja Romania voivat lopettaa tämän päätöksen mukaisen toiminnan milloin tahansa aikaisemmin. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä lopettamishetkellä, jatketaan, kunnes ne saadaan päätökseen tässä päätöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti. ilmoittamalla asiasta kirjallisesti kaksitoista kuukautta 9 LIITE II Romanian rahoitusosuus Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista 1. Leonardo da Vinci Voidakseen osallistua Leonardo da Vinci II -ohjelmaan Romania maksaa Euroopan unionin talousarvioon seuraavan rahoitusosuuden (euroina): Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 4 317 000 4 437 000 4 737 000 4 948 000 5 158 000 5 428 000 5 638 000 2. Sokrates Voidakseen osallistua Sokrates II Euroopan unionin talousarvioon 7 743 000 euron rahoitusosuuden. -ohjelmaan Romania maksaa vuonna 2000 Assosiaationeuvosto päättää Romanian ohjelmaan seuraavina vuosina maksamasta rahoitusosuudesta vuoden 2000 kuluessa. 3. rahoitusosuuden edellä mainitun Romania maksaa kansallisesta talousarviostaan ja osittain Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmastaan. Jollei Phare-ohjelman erillisestä ohjelmointimenettelystä muuta johdu, pyydetyt Phare- varat siirretään Romanialle erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä varat muodostavat yhdessä Romanian kansallisesta talousarviosta tulevan osan kanssa Romanian kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. osittain 4. Phare-varoja pyydetään seuraavan aikataulun mukaisesti: – – 3 846 500 euroa Sokrates II -ohjelman rahoitusosuuteen vuonna 2000, Leonardo da Vinci (euroina): II -ohjelman rahoitusosuuteen vuosittain seuraavasti Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 2 146 500 2 206 500 2 356 500 Määritellään myö-hemmin Märitellään myö-hemmin Määritellään myö-hemmin Määritellään myö-hemmin Loppuosa Romanian rahoitusosuudesta maksetaan maan kansallisesta talousarviosta. 5. Ohjelmaan sovelletaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta erityisesti Romanian rahoitusosuuden hallinnoinnin osalta. Komissio suorittaa Romanian edustajien ja ja oleskelukulut, jotka aiheutuvat osallistumisesta tarkkailijoina liitteessä I olevassa 11 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden työskentelyyn tai muihin ohjelmien täytäntöönpanoon liittyviin kokouksiin, samoin perustein ja samojen menettelyjen mukaisesti kuin kulloinkin on voimassa Euroopan unionin jäsenvaltioiden valtiosta riippumattomien järjestöjen asiantuntijoiden osalta. asiantuntijoiden matkakulut 10 6. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Romaniaa maksamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat kummankin ohjelman osalta. Rahoitusosuus ilmoitetaan euroina, pankkitilille. ja se maksetaan komission euromääräiselle Romania maksaa rahoitusosuutensa rahoituspyynnön mukaisesti: – viimeistään 1 päivänä toukokuuta sen kansallisesta talousarviosta rahoitettavan osuuden osalta edellyttäen, että komissio lähettää rahoituspyynnön viimeistään 1 päivänä rahoituspyynnön lähettämisestä, jos tämä tapahtuu myöhemmin, viimeistään huhtikuuta, kuukauden kuluttua tai – viimeistään 1 päivänä toukokuuta Phare-ohjelmasta rahoitettavan osuuden osalta edellyttäen, että vastaavat määrät on toimitettu Romanialle tähän mennessä, tai 30 päivän kuluessa kyseisten varojen toimittamisesta Romanialle. rahoitusosuuden maksu viivästyskorkoa Jos maksamattomasta määrästä käytetään eräpäivänä voimassa olevaa Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. viivästyy, Romania maksaa alkaen. Viivästyskorkona eräpäivästä 11 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Romanian osallistuminen Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmiin. 2. BUDJETTIKOHTA B7-030 Taloudellinen tuki Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille maille. 6091 Tulot Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 149 ja 150 artikla yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa. Romanian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirja, osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. jossa määrätään Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta (toinen vaihe) 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/382/EY ja erityisesti sen 10 artikla. Yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 253/2000/EY ja erityisesti sen 12 artikla. 4. 4. 1 TOIMENPITEEN KUVAUS Toimenpiteen yleistavoite Romanian kanssa lisäpöytäkirjassa määrätään Romanian osallistumisesta yhteisön ohjelmiin useilla eri aloilla, joihin kuuluu myös yleissivistävä ja ammatillinen koulutus. tehdyn Eurooppa-sopimuksen Sen lisäksi, että osallistuminen edistää Eurooppa-sopimusten taloudellista yhteistyötä ja kulttuuriyhteistyötä koskevien määräysten täytäntöönpanoa, se antaa Romanialle mahdollisuuden tutustua yhteisön ohjelmissa noudatettaviin menettelyihin ja menetelmiin. Romania on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1. syyskuuta 1997 alkaen. Komission 16. heinäkuuta 1997 antaman ”Agenda 2000” -tiedonannon ja Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti Romanian osallistuminen näihin ohjelmiin on ollut osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, jolla tuetaan maan valmisteluja tulevaa Euroopan unioniin liittymistä varten. 12 Ohjelmiin osallistumiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja Romanian assosiaationeuvoston päätöstä. Romanian näiden ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen osallistumisesta 4. elokuuta 1997 tehdyn assosiaationeuvoston päätöksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999. Tämän uuden assosiaationeuvoston päätösluonnoksen tavoitteena on mahdollistaa Romanian osallistuminen ohjelmaan tämän jälkeenkin sekä ohjelmien ensimmäisen ja toisen vaiheen välisen jatkuvuuden varmistaminen. Kuten aiemmassa päätöksessä, siinä säädetään erityisesti Romanian rahoitusosuuteen liittyvistä edellytyksistä sekä ohjelmiin osallistumisen käytännön järjestelyistä. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Kyseisten yhteisön ohjelmien loppuun asti eli 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot Jaksotetut määrärahat Oletettu tulolaji Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan 3 artiklassa määrätään, että Romania vastaa itse osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään maksamaan rahoitusosuus ohjelmiin osallistumisesta. Koska mainitun artiklan mukaan yhteisö voi täydentää Romanian rahoitusosuutta, Romanian on maksettava vain osa kansallisesta talousarviostaan. Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmasta. Tarvittavat Phare-varat kirjataan kohtaan B7-030 ja siirretään Romanialle erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä varat muodostavat yhdessä Romanian kansallisesta talousarviosta tulevan osan kanssa Romanian kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. Kun Romania on maksanut koko osuuden, se siirretään EU:n talousarviosaatavien alamomentille 6091. rahoitusosuudesta Loppuosa otetaan 6. MENO-/TULOLAJI – – – – tuen osuus 100 % yhteisrahoitus julkisen tai yksityisen sektorin muiden tulolähteiden kanssa Yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisinmaksusta ei ole määräyksiä. Tulojen osalta Romanian osuus sen osallistumiskulujen kattamisesta kirjataan alamomentille 6091. Tulo kohdistetaan kyseessä olevien kahden ohjelman menojen alamomenteille tarvittaessa käyttömenojen alamomenteille. ja Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan kohdassa 7. 4. 13 7. 7. 1 RAHOITUSVAIKUTUKSET Toimenpiteen yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja Romanian kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan mukaiset kyseisten kahden ohjelman rahoitus- ja talousarviojärjestelyt ovat seuraavat: Romanian rahoitusosuudessa otetaan huomioon kaksi osatekijää: toimintakulut, – ennakoitavissa olevat joiden laskentaperusteena ovat ohjelmien määrärahat (Leonardo da Vinci -ohjelman kokonaisrahoituksen vuotuinen jakauma ja Sokrates-ohjelman vuoden 2000 alustava talousarvioesitys), maan kyky hyödyntää ohjelmaa, maan aiempi kokemus osallistumisesta Leonardo da Vinci- ja Sokrates- ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen, sekä – ennakoitavissa olevat hallintokulut eli kokouksista ja virkamatkoista aiheutuvat kulut. Näiden hallintokulujen arvioitu vuotuinen määrä on Leonardo da Vinci -ohjelmassa 24 000 euroa ja Sokrates-ohjelmassa 50 000 euroa. Romania käyttää osan Phare-ohjelman vuotuisen maakohtaisen ohjelmansa talousarviosta maksettavaa täydentääkseen maan rahoituksesta toimintakustannusten rahoitusosuutta. kansallisesta 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken (euroa) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Yhteensä Leonardo Vinci da 4 317 000 4 437 000 4 737 000 4 948 000 5 158 000 5 428 000 5 638 000 34 663 000 Sokrates 7 743 000 7 743 000 YHTEENSÄ 12 060 000 4 437 000 4 737 000 4 948 000 5 158 000 5 428 000 5 638 000 42 406 000 7. 3 Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot Pro memoria: enimmäismäärään saakka suhteessa EU:n 15 jäsenvaltion Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kyseisen kaltaisiin määrärahoihin, kuitenkin maan kansallisesta talousarviosta maksettavan rahoitusosuuden rajoissa. 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu Alamomentille B7-030 kirjattavat määrät: 2000 2001 2002 YHTEENS Ä Maksu-sitoumus- määrärahat 5 000 Maksumäärä- rahat 5 000 993 2 206 500 2 356 500 10 556 000 993 2 206 500 2 356 500 10 556 000 14 Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomentti 6091 Toiminnallinen osuus Hallinnollinen osuus 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 YHTEENSÄ 11 986 000 4 413 000 4 713 000 4 924 000 5 134 000 5 404 000 5 614 000 42 188 000 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 YHTEENSÄ 12 060 000 4 437 000 4 737 000 4 948 000 5 158 000 5 428 000 5 638 000 42 406 000 8. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Kaikissa komission sopimuksissa ja muissa oikeudellisissa sitoumuksissa määrätään komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavista tarkastuksista. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa antaa kertomuksia ja rahoitusselvityksiä. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen tukikelpoisuuden suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaksi. 9. 9. 1 KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien avaamisen tavoitteena on auttaa Romaniaa saamaan ohjelmista samanlaista hyötyä kuin yhteisön jäsenvaltiot. Yhteisön yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevien toimien olennainen kykyjään tavoite mahdollisimman hyvin sekä osoittamaan aloitteellisuutta ja luovuutta siten, että he rakentamiseen voivat eurooppalaisen täysipainoisesti. Tämän koulutusalueen asteittainen perustaminen. toimintaan perustana Euroopan avoimen kaikkia Euroopan hyödyntämään yhteiskunnan kansalaisia tavoitteen osallistua ja on auttaa on Yleissivistävän koulutuksen alaa koskevan Sokrates II -ohjelman yleistavoitteena on edistää korkealaatuisen koulutuksen kehittämistä kannustamalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: – – – eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen koulutuksen kaikilla tasoilla, jotta kunkin eurooppalaista jäsenvaltion kulttuuriperintöön, tukeutumalla identiteettiä vahvistaa voitaisiin Euroopan unionin kielten, erityisesti vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten, jotta määrällisen ja laadullisen tuntemuksen parantamisen edistäminen, vahvistetaan Euroopan ja yhteisvastuuta, lisäksi koulutuksen kulttuurien välisen ulottuvuuden edistäminen, ymmärtämystä kansojen unionin välistä ja oppilaitosten laajan ja tiiviin yhteistyön edistäminen kaikilla koulutuksen tasoilla niiden älyllisten ja pedagogisten voimavarojen vahvistamiseksi, 15 – – – – – – opetushenkilöstön liikkuvuuden edistäminen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseksi opinnoissa sekä opetushenkilöstön ammattitaidon laadullisen parantamisen edistäminen, opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen mahdollistamalla opinnoista toisessa ulottuvuuden vahvistamiseksi koulutuksessa, jäsenvaltiossa suorittaa voidaan että osa se, eurooppalaisen oppilaiden välisten yhteyksien edistäminen Euroopan unionin tasolla ja eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen oppilaiden koulutuksessa, korkeakoulututkintojen, opintojaksojen ja muiden muodollisen pätevyyden osoitusten vastavuoroisen tunnustamisen edistäminen avoimen eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisen helpottamiseksi koulutusalalla, avoimen opiskelun ja etäopiskelun edistäminen tämän ohjelman toimien yhteydessä, sekä ja kokemusten tietojen koulutusjärjestelmien monimuotoisuudesta jäsenvaltioissa rikkauden ja keskinäisten virikkeiden lähde. edistäminen, vaihdon ja jotta ominaislaadusta jäsenvaltioiden tulisi Ammatillisen koulutuksen alaa koskevan Leonardo da Vinci -ohjelman pääasiallinen tavoite on toteuttaa jäsenvaltioiden toimia tukevaa ja edistävää ammatillisen koulutuksen politiikkaa. Ohjelman päätavoitteet ovat seuraavat: – – – ja ammatillisten koulutusjärjestelmien jäsenvaltioiden -järjestelyjen kehittäminen parantamalla ammatillisen peruskoulutuksen laatua ja nuorten siirtymistä työelämään, parantamalla jäsenvaltioiden ammatillista jatko- ja täydennyskoulutusta koskevia järjestelyjä, tukemalla ammatillista neuvontaa ja ohjausta, yhtäläisiä mahdollisuuksia ammatilliseen koulutukseen, parantamalla esimerkiksi sosiaalis-taloudellisten, maantieteellisten henkisen vajaakykyisyyden taikka puuttuvan tai riittämättömän pätevyyden vuoksi muita henkilöiden asemassa heikommassa ammatillisten koulutusjärjestelyjen laatua, syrjäytymisvaarassa ja miesten edistämällä tekijöiden, fyysisen etnisten olevien naisten tai tai ja yritysten ja työntekijöiden ammatillisen koulutuksen kehittämisen tukeminen, korkeakoulujen ja yritysten välinen yhteistyö mukaan luettuna: ammatillisen koulutuksen uudistaminen teknologisten muutosten ja niiden työhön sekä tarvittaviin pätevyyksiin ja taitoihin kohdentuva vaikutus huomioon ottaen, investoinnit työntekijöiden ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseen, teknologisten innovaatioiden siirto osana yritysten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen alalla, naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen, kielitaidon edistämisen tukeminen ammatillisessa koulutuksessa. kehittämisen yleisen sekä tietämyksen ja innovaatioiden 16 9. 2 Toimenpiteen perustelut – yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska ohjelmiin osallistumisesta johtuvat kustannukset ovat suuret ja Romanian taloudellinen tilanne on heikko, tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. – toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Kansallisesta talousarviosta suoritettavan rahoitusosuuden, jota täydennetään Phare- ohjelmasta myönnettävällä tapahtuva Romanian yhdentyminen asianomaisiin ohjelmiin antaa sen kansalaisille mahdollisuuden yhteistyöhön Euroopan yhteisön nykyisten jäsenvaltioiden kansalaisten kanssa. Romanian kansalaisten yhdentymisellä yhteisön verkkoihin on suuri merkitys Romanian valmistautumiselle tulevaan jäsenyyteen. rahoitusosuudella, myötä – tärkeimmät erityistuloksiin epävarmuustekijät, jotka saattavat vaikuttaa toimenpiteen Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla romanialaisten yritysten ja laitosten kykyä vastata komission näiden kahden ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. 9. 3 Toiminnan seuranta ja arviointi II- Leonardo da Vinci arviointimenettelyt koskevissa päätöksissä säädetään) koskevat myös hyväksi rahoitettuja toimia. ja (erityisesti arvioinnin osalta, kuten näitä kahta ohjelmaa romanialaisten edunsaajien -ohjelmiin kuuluvat ja Sokrates seuranta- II 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III OSA A) Tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisämäärärahat ja lisähenkilöstömäärä. Josta Kesto Lisähenkilöstöä 2000–2006 10. 1 Vaikutus toimien määrään Toimien luonne Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilöstö vakinaiset virat väliaikaiset toimet Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä A B C 1 1 2 17 asianomaisen pääosaston tai yksikön nykyistä henkilöstöä 1 1 2 10. 2 Henkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus Määrä Laskutapa (kokonaiskustannukset vuosina 2000–2006) (euroa) Virkamiehet (*) 1 512 000 2 henkilöä x 7 vuotta x 108 000 Väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä 1 512 000 (*) Käyttäen tehtävien hoitamiseen tarvittavia nykyisiä voimavaroja (laskelma perustuu talousarvion osastoihin A1, A2, A4, A5 ja A7). 10. 3 Toiminnasta aiheutuva muiden hallintomenojen kasvu (euroa) Budjettikohta Määrä Laskutapa (toimen vuotuiset kustannukset) A-7010 – virkamatkat 13 000 1 100 euroa x 12 virkamatkaa vuodessa A-7031 – komiteat 26 000 27 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin* A-7030 – muut kokoukset 28 000 29 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin** Keskimäärin neljään seitsemän päivää kestävään kokoukseen osallistuvien Romanian asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut Yhteensä 7000 74 000 * 2 edustajaa 12:ssa komiteoiden ja alakomiteoiden kokouksessa (8 Sokrates-ohjelmaan ja 4 Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvää kokousta) ja 1 edustaja 3:ssa Sokrates-ohjelman alakomiteoiden kokouksessa 2 edustajaa 5:ssä Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvässä kokouksessa ja 1 edustaja 19:ssä Sokrates-ohjelmaan liittyvässä kokouksessa Edellä esitetyt menot katetaan Romanialta saaduilla tuloilla (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen kohdat 5. 3 ja 7. 4). 18 * *


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1205/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet. Tysk støtte til opførelse af et laboratorium for kemiske våben.

eurovoc_concepts:
Germany
Thuringia
UN convention
application of EU law
application of the law
arms control
chemical weapon
disarmament
military cooperation

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/145 Vil R(cid:229)det indhente oplysninger hos producenterne af ZDF-programmet Kennzeichen D om den tyrkiske h(cid:230)rs anvendelse af tyske spr(cid:230)nghoveder ved et kemisk angreb p(cid:229) den kurdiske PKK-bev(cid:230)gelse den 11. maj 1999? Hvorfor v(cid:230)grer R(cid:229)det sig i ben(cid:230)gtende fald ved at indhente oplysninger om den tyrkiske h(cid:230)rs anvendelse af tyske spr(cid:230)nghoveder ved et kemisk angreb p(cid:229) den kurdiske PKK-bev(cid:230)gelse den 11. maj 1999 i betragtning af, at dette var i strid med CWC-konventionen? Vil R(cid:229)det i bekr(cid:230)ftende fald give udtryk for sin utilfredshed med denne overtr(cid:230)delse af CWC-konventionen over for den tyske og den tyrkiske regering. (1) EFT C 280 E af 3. 10. 2000, s. 38. (2001/C 46 E/167) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1205/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (13. april 2000) Om: Tysk stłtte til opfłrelse af et laboratorium for kemiske v(cid:229)ben Som svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-2386/99 (1) meddeler R(cid:229)det, at »R(cid:229)det har intet kendskab til de kilder, som det (cid:230)rede medlem henviser til«. Informationskilderne til: (cid:129) den tyske stłtte til opfłrelse af et laboratorium for kemiske v(cid:229)ben i Tyrkiet, (cid:129) den tyrkiske h(cid:230)rs anvendelse af kemiske v(cid:229)ben mod den kurdiske PKK-bev(cid:230)gelse og (cid:129) den tyske oprindelse (Buck og Depyfag) af de kemiske granathoveder, den tyrkiske h(cid:230)r har anvendt, blev imidlertid n(cid:230)vnt i indledningen til den p(cid:229)g(cid:230)ldende forespłrgsel Det drejer sig navnlig om: (cid:129) det tyske forsvarsministerium (cid:129) ZDF-programmet Kennzeichen D og (cid:129) en undersłgelse foretaget af universitetet i M(cid:252)nchen. i punkt 3 og 5 i skriftlig forespłrgsel E-2386/99, at R(cid:229)det gennem Desuden hedder det ordret forespłrgslen »har f(cid:229)et kendskab til disse forhold« (dvs. opfłrelsen af et laboratorium for kemiske v(cid:229)ben og anvendelsen af kemiske v(cid:229)ben). Vil R(cid:229)det herefter indhente oplysninger hos det tyske forsvarsministerium om dette ministeriums 1. stłtte til opfłrelsen af et nyt milit(cid:230)rt kemisk laboratorium i Tyrkiet? a) Hvorfor v(cid:230)grer R(cid:229)det sig i ben(cid:230)gtende fald ved at indhente oplysninger hos det tyske forsvars- ministerium om dette ministeriums stłtte til opfłrelsen af et nyt milit(cid:230)rt kemisk laboratorium i Tyrkiet p(cid:229) baggrund af, at dette laboratorium muligvis er i strid med CWC-traktaten? b) Er den tyske stłtte til opfłrelsen af et nyt milit(cid:230)rt kemisk laboratorium i Tyrkiet i bekr(cid:230)ftende fald i strid med CWC-traktaten, som bl. a. forpligter de kontraherende parter, herunder Tyskland, til »aldrig under nogen omst(cid:230)ndigheder at udvikle, fremstille, p(cid:229) anden m(cid:229)de erhverve, oplagre eller beholde eller direkte eller indirekte at overfłre kemiske v(cid:229)ben til nogen«? C 46 E/146 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 Vil R(cid:229)det herefter mods(cid:230)tte sig den tyske stłtte til opfłrelsen af et nyt milit(cid:230)rt kemisk laboratorium 2. i Tyrkiet p(cid:229) baggrund af svarene p(cid:229) spłrgsm(cid:229)l 1? a) Hvilke argumenter kan R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald fremfłre for ikke at tilkendegive sin modstand mod den tyske stłtte til opfłrelsen af et nyt milit(cid:230)rt kemisk laboratorium i Tyrkiet p(cid:229) baggrund af, at dette laboratorium er i strid med CWC-traktaten? b) Hvordan vil R(cid:229)det i bekr(cid:230)ftende fald tilkendegive sin modstand over for den tyske regering? (1) EFT C 280 E af 3. 10. 2000, s. 38. Samlet svar p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1203/00, E-1204/00 og E-1205/00 (10. juli 2000) Alle EU(cid:146)s medlemsstater er deltagende stater i konventionen om forbud mod udvikling, fremstilling, oplagring og anvendelse af kemiske v(cid:229)ben og s(cid:229)danne v(cid:229)bens tilintetgłrelse (CWC). Organisationen for Forbud mod Kemiske V(cid:229)ben (OPCW) er oprettet i medfłr af artikel VIII i konventionen »for at sikre gennemfłrelsen af dens bestemmelser, herunder bestemmelserne om international verifikation af konventionens overholdelse«. Alle de i CWC deltagende stater er medlemmer af OPCW. Det er den organisation, som har til opgave at verificere de deltagende staters overholdelse af konventionens bestemmelser. De specifikke spłrgsm(cid:229)l, som det (cid:230)rede medlem rejser, har ikke v(cid:230)ret behandlet i R(cid:229)det eller R(cid:229)dets organer. (2001/C 46 E/168) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1211/00 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (14. april 2000) Om: Deutsche Post og den tyske regering Den tyske regering har givet Deutsche Post et lovbeskyttet monopol og fastsat priser p(cid:229) frim(cid:230)rker, hvilket har resulteret i, at Deutsche Post har en v(cid:230)sentlig hłjere indkomst, end det er nłdvendigt for at sikre den universelle postbetjening. Deutsche Post har kunnet bruge denne łkonomiske fordel til at subventionere Deutsche Posts kommercielle pakkeposttjeneste (og opn(cid:229)r dermed en fordel i forhold til konkurrenter inden for dette erhverv) og til helt eller delvis at overtage virksomheder i hele EU (Deutsche Post har f. eks. erhvervet 50 % af Securicor Distribution og har ogs(cid:229) opkłbt Herald International Mailings). Kommissionen har allerede givet udtryk for, at den tyske regerings stłtte til Deutsche Post synes at indeb(cid:230)re statsstłtte. Vil Kommissionen venligst głre klart, hvorvidt dette er tilf(cid:230)ldet, og hvordan plan- l(cid:230)gger Kommissionen i s(cid:229) fald at skride ind for at forhindre en s(cid:229)dan overtr(cid:230)delse af EU-lovgivningen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (26. maj 2000) Kommissionen besluttede den 20. juli 1999 at indlede den procedure, der er fastsat til artikel 88, stk. 2, (tidligere artikel 93), i EF-traktaten, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r den eventuelle statsstłtte, der er ydet til Deutsche Post AG. Proceduren omfatter hele spektret af p(cid:229)st(cid:229)et statsstłtte til Deutsche Post AG: brug af indt(cid:230)gter fra brevbefordringen, hvor der er tale om et monopol, til d(cid:230)kning af tab i forbindelse med postpakkebefor- dringen, brug af s(cid:229)danne indt(cid:230)gter til virksomhedsovertagelser, brug af provenuet fra salg af fast ejendom, som er overfłrt til Deutsche Post AG, til at finansiere nyerhvervelser, statsgarantier for g(cid:230)ldsposter samt statsd(cid:230)kning af pensionsforpligtelser


title: 2000/297/GUSP: Rådpets gemensunkt av den 13 april 2000 om 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen

eurovoc_concepts:
arms limitation
export monitoring
joint action
nuclear non-proliferation
nuclear weapon

text: 19. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 97/1 (Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen) RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT av den 13 april 2000 om 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (2000/297/GUSP) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 15 i detta, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Europeiska unionen tillmäter Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (NPT) stor vikt såsom hörn- stenen för systemet för förhindrande av spridning av kärnmaterial och en grundförutsättning för fortsatt kärn- vapennedrustning. Den 25 juli 1994 antog rådet beslut 94/509/GUSP om den gemensamma åtgärden för att förbereda 1995 års konferens mellan parterna till Fördraget om förhind- rande av spridning av kärnvapen (1). Den 23 april 1998 fastställde rådet gemensam stånd- punkt 98/289/GUSP rörande förberedelse av arbetet i den andra förberedande kommittén inför 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (2). 1995 års utvärderings- och förlängningskonferens mellan parterna i Fördraget om förhindrande av sprid- ning av kärnvapen beslutade om förlängning på obestämd tid av Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, om principer och mål för förhindrande av spridning av kärnvapen och nedrustning, om ett stär- kande av det fördragets utvärderingsprocess samt om en resolution om Mellanöstern. Den förberedande kommittén inför 2000 års utvärder- ingskonferens mellan parterna i Fördraget om förhind- rande av spridning av kärnvapen höll tre möten, i New York den 7–18 april 1997, i Genève den 27 april–8 maj 1998 och i New York den 10–21 maj 1999. Den 29 april 1997 antog rådet gemensam ståndpunkt 97/288/GUSP om Europeiska unionens bidrag till främ- jandet av insyn i kontrollen av kärnmaterialrelaterad export (3). (1) EGT L 205, 8. 8. 1994, s. 1. (2) EGT L 129, 30. 4. 1998, s. 1. (3) EGT L 120, 12. 5. 1997, s. 1. (7) (8) (9) tilläggsprotokollet På grundval av de förhandlingsdirektiv som rådet antog den 1 december 1997 har till kontrollavtalet mellan de kärnvapenfria staterna i Euro- peiska atomenergigemenskapen (Euratom), Euratom och Internationella atomenergiorganet (IAEA), tilläggsproto- kollet till kontrollavtalet mellan Frankrike, Euratom och IAEA samt tilläggsprotokollet till kontrollavtalet mellan Förenade kungariket, Euratom och IAEA undertecknats. Europeiska unionens undertecknande parter till ovan nämnda tilläggsprotokoll har uppsatt som mål att ratifi- ceringen bör vara avslutad så snart som möjligt. Mot bakgrund av resultaten av 1995 års utvärderings- och förlängningskonferens och av resultat och rekom- mendationerna från den förberedande kommittén för 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen är det lämpligt att uppdatera och vidareutveckla de mål som ställs upp i gemensam ståndpunkt 98/289/GUSP samt de initiativ som genomförs i enlighet med denna. (10) Gemensam ståndpunkt därför upphöra att gälla och ersättas med denna gemensamma ståndpunkt. 98/289/GUSP bör HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Europeiska unionens mål skall vara att stärka det internatio- nella systemet för förhindrande av spridning av kärnmaterial genom att bidra till att 2000 års konferens om utvärdering av Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (NPT) blir framgångsrik. Artikel 2 Europeiska unionen skall för det mål som ställs upp i 1. artikel 1 a) vidta ansträngningar för att övertyga de stater som ännu inte är parter i NPT, särskilt de stater som driver enheter utan kontrollavtal, att så snart som möjligt ansluta sig till fördraget, L 97/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 4. 2000 b) uppmuntra deltagande i 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i NPT, h) Öka insynen som en frivillig förtroendeskapande åtgärd för att stödja ytterligare framsteg när det gäller nedrustning. c) bidra till en strukturerad och balanserad utvärdering av hur NPT fungerar under 2000 års utvärderingskonferens, bl. a. hur de stater som är parter i fördraget genomför sina åtaganden samt fastställande av de områden på vilka, och av de medel med vilka, ytterligare framsteg skall eftersträvas i framtiden, d) medverka till att skapa samförstånd om väsentliga frågor under 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i NPT och dess tre huvudkommittéer, ta hänsyn till de väsent- liga förberedelserna under den förberedande kommitténs tre möten och beakta den grundläggande betydelsen av de beslut och den resolution som antogs av 1995 års utvärder- ings- och förlängningskonferens, nämligen om principer och mål för förhindrande av spridning av kärnvapen samt kärnvapennedrustning. 2. På grundval av den ram som inrättats genom fördraget och de principer och mål som fastställdes vid 1995 års utvär- derings- och förlängningskonferens, anser Europeiska unionen att den fortsatta genomgången av väsentliga frågor bör inne- hålla bl. a. följande inslag: a) Att snabbt låta Fördraget om fullständigt förbud mot kärn- sprängningar träda i kraft genom ratificering utan dröjsmål och utan villkor, i synnerhet av de 44 stater vars ratifi- cering krävs för att fördraget skall kunna träda i kraft. b) Omedelbart internationellt inleda och snabbt slutföra förhandlingarna under nedrustningskonferensen i Genève om ett icke-diskri- minerande, multilateralt, faktiskt kontrollerbart fördrag som förbjuder framställningen av klyvbart material för kärnvapen eller andra typer av kärn- laddningar. I väntan på ingåendet av ett sådant fördrag uppmanar Europeiska unionen alla stater, som ännu inte gjort detta, att upphöra med framställningen av klyvbart material för kärnvapen och andra typer av kärnladdningar. och c) Inrätta en ad hoc-arbetsgrupp inom nedrustningskonfe- rensen under punkt 1 på dagordningen ”ett slut på kapp- rustning samt nedrustning när det gäller kärnvapen” under förutsättning att man uppnår enighet om ett mandat för en sådan arbetsgrupp. d) Utveckla kärnvapenfria zoner och skapa zoner fria från massförstörelsevapen på grundval av överenskommelser ingåtts mellan staterna i den berörda som fritt har regionen. e) Fortsätta att överväga säkerhetsgarantier för de kärnvapen- fria stater som är parter i NPT. f) Kärnvapenstaternas undertecknande och ratificering av rele- vanta protokoll om kärnvapenfria zoner och erkännande av att sådana zoner omfattas av fördragsgrundade säker- hetsgarantier. g) Understryka vikten av att berörda stater vidtar åtgärder för att förverkliga de garantier som ges genom sådana fördrag och protokollen till dessa. i) Uppmana kärnvapenstater att, i enlighet med överenskom- melsen från G7/P8-mötet om kärnsäkerhet i Moskva den 19–20 april 1996, placera sådant klyvbart material som inte längre behövs för försvarsändamål under lämplig inter- nationell kontroll och fysiskt skydd. j) Tillämpa principen om oåterkallelighet samtliga för som ett nedrustnings- och kärnvapenkontrollåtgärder bidrag till att bevara och förstärka internationell fred, säkerhet och stabilitet med beaktande av dessa förutsätt- ningar. k) Uppmana till ett skyndsamt ikraftträdande och genomfö- rande av Start II och protokollen till detta och ett snabbt inledande av förhandlingarna om Start III för ytterligare reducering av strategiska kärnvapen och kontrollerad avveckling av de kärnstridsspetsar som skall nedrustas enligt det fördraget. l) På nytt bekräfta betydelsen av fördraget om antiballistiska missiler (AMB) som en hörnsten för strategisk stabilitet. m) Understryka betydelsen av icke-strategiska kärnvapen inom ramen för ansträngningarna att reducera kärnvapen. n) Uppmana alla kärnvapenfria stater att så snart som möjligt ingå avtal med IAEA för att uppfylla kraven i artikel III i NPT. o) På nytt bekräfta bestämmelserna i beslutet om principer och mål i slutdokumentet om säkerhetsåtgärder (Del 1) till utvärderings- och förlängningskonferensen. p) Vidare uppmana samtliga stater som redan har fungerande säkerhetsavtal att så snart som möjligt ingå och sätta i kraft tilläggsprotokollen med IAEA för att tidigt skede kunna genomföra ett förstärkt säkerhetssystem och sedan integrera detta med de som redan existerar. säkerhetsåtgärder i ett q) Uppmana leverantörer av kärnmaterial att fortsätta de ansträngningar som görs av gruppen av länder som leve- rerar kärnmaterial och Zanggerkommittén för att öka insynen och främja dialog och samarbete mellan alla berörda parter. r) Uppmana samtliga stater som har kärnmaterial på sitt terri- torium att upprätthålla och i förekommande fall förbättra sina egna säkerhetsarrangemang i fråga om bokföring av kärnmaterial, säkerhet och fysiskt skydd genom att tillämpa internationellt överenskomna normer. relevanta, s) Uppmana samtliga stater att vidta åtgärder för att säker- ställa att export av känsligt material samt känslig utrustning och teknik omfattas av ett lämpligt system för övervakning och kontroll, samt underlätta en teknisk utveckling grundat på samarbete genom att försäkra leverantörerna om att varor, teknik och material endast kommer att användas i fredliga syften. 19. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 97/3 t) Uppmana de stater som ännu inte har anslutit sig till konventionen om fysiskt skydd att göra detta, anta rele- vanta grundläggande normer för säkerhet och fysiskt skydd samt att införa och upprätthålla lämpliga åtgärder och lagar för att bekämpa olaglig handel med kärnmaterial och annat radioaktivt material. för att u) Understryka vikten av att fortsätta det internationella samarbetet förstärka kärnsäkerhet, säker avfalls- hantering och strålskydd samt uppmana de stater som ännu inte har gjort det att så snart som möjligt ansluta sig till alla relevanta konventioner och att till fullo fullgöra de åtaganden som följer av detta. d) ansträngningar att nå enighet hos medlemsstaterna om de utkast till förslag om väsentliga frågor som på Europeiska unionens vägnar skall läggas fram för övervägande av de stater som är parter i NPT och vilka kan utgöra grunden för beslut av 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i NPT, e) uttalanden från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar i den allmänna debatten och i debatterna i de tre huvudkommittéerna. Gemensam ståndpunkt 98/289/GUSP skall härmed upphävas. Artikel 4 Artikel 3 Artikel 5 De åtgärder som Europeiska unionen vidtar i enlighet med artikel 2 skall omfatta Denna gemensamma ståndpunkt blir gällande samma dag som den antas. a) demarscher från ordförandeskapet, där så är lämpligt, i enlighet med villkoren i artikel 18 i Fördraget om Euro- peiska unionen, i syfte att främja NPT:s universalitet, b) demarscher från ordförandeskapet, i enlighet med villkoren i artikel 18 i Fördraget om Europeiska unionen, för att uppmuntra till deltagande i 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i NPT, c) demarscher från ordförandeskapet, i enlighet med villkoren i artikel 18 i Fördraget om Europeiska unionen, gällande de stater som är parter i NPT, för att uppmana dem att stödja de mål som anges i artikel 2, Artikel 6 Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Officiella tidningen. Utfärdad i Luxemburg den 13 april 2000. På rådets vägnar A. VARA Ordförande


title: 2000/466/EG: Europaparlamentets beslut av den 13 april 2000 om beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor avseende genomförandet av fondens budget för budgetåret 1998

eurovoc_concepts:
Eurofound
budgetary discharge
financial year

text: 27. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 191/3 EUROPAPARLAMENTETS BESLUT av den 13 april 2000 om beviljande av ansvarsfrihet f(cid:246)r styrelsen f(cid:246)r Europeiska fonden f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttring av levnads- och arbetsvillkor avseende genomf(cid:246)randet av fondens budget f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1998 EUROPAPARLAMENTET HAR FATTAT DETTA BESLUT (2000/466/EG) med beaktande av revisionsr(cid:228)ttens rapport om (cid:229)rsredovisningen f(cid:246)r och f(cid:246)rvaltningen av Europeiska fon- den f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttring av levnads- och arbetsvillkor (Dublinfonden) f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1998 (C5-0150/2000) (1), med beaktande av r(cid:229)dets rekommendation av den 13 mars 2000 (C5-0152/2000), med beaktande av EG-f(cid:246)rdraget, s(cid:228)rskilt artikel 276, med beaktande av artikel 93 och bilaga V i arbetsordningen, med beaktande av budgetkontrollutskottets bet(cid:228)nkande (A5-0089/2000), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: A. B. C. D. E. 1. Den 4 maj 1992 (2) beviljade parlamentet Dublinfondens styrelse ansvarsfrihet f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1997 p(cid:229) grundval av (cid:229)taganden om att skilja p(cid:229) utanordnarens och r(cid:228)kenskapsf(cid:246)rarens uppgifter, om att anta ett samf(cid:246)rst(cid:229)ndsavtal med Europeiska arbetsmilj(cid:246)byr(cid:229)n i Bilbao och om att f(cid:246)rb(cid:228)ttra den dag- liga f(cid:246)rvaltningen genom minskat utnyttjande av f(cid:246)rskottskonton och genom en aktiv kontroll av tj(cid:228)nstereseutgifter och unders(cid:246)kningskontrakt. I revisionsr(cid:228)ttens rapport f(cid:246)r 1998 noteras det att Dublinfonden till stor del anv(cid:228)nder sig av f(cid:246)r- skottskonton, beh(cid:246)ver st(cid:228)rka analysen och administrationen av utgifterna f(cid:246)r tj(cid:228)nsteresor, inte har uppdaterat sin version av genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelserna f(cid:246)r budgetf(cid:246)rordningen sedan 1976 och beh(cid:246)ver se (cid:246)ver sin egen (cid:246)vers(cid:228)ttningstj(cid:228)nst med h(cid:228)nsyn till utvecklingen av (cid:214)vers(cid:228)ttningscentru- met f(cid:246)r Europeiska unionens organ i Luxemburg. Dublinfonden har inte antagit kommissionens system f(cid:246)r budget och online-visering, vilket har varit tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r gemenskapsorganen sedan den 1 januari 1998. Det relativt l(cid:229)nga kontradiktoriska f(cid:246)rfarandet mellan Dublinfonden och revisionsr(cid:228)tten f(cid:246)r en rela- tivt kort rapport ledde till att (cid:229)rsrapporten f(cid:246)r 1998 lades fram i november 1999. Revisionsr(cid:228)tten, vars uppgift inte (cid:228)r att utv(cid:228)rdera Dublinfondens effektivitet i fr(cid:229)ga om att uppfylla sina m(cid:229)l utan att revidera fondens r(cid:228)kenskaper, drar slutsatsen att den har uppn(cid:229)tt en rimlig s(cid:228)ker- het om att r(cid:228)kenskaperna f(cid:246)r det budget(cid:229)r som avslutades den 31 december 1998 (cid:228)r tillf(cid:246)rlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet (cid:228)r lagliga och korrekta. Parlamentet uppm(cid:228)rksammar f(cid:246)ljande siffror i redovisningen f(cid:246)r Europeiska fonden f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttring av levnads- och arbetsvillkor: Budget(cid:229)ret 1998 a) Inkomster 1. Bidrag fr(cid:229)n kommissionen 2. Diverse inkomster 3. Inkomster fr(cid:229)n tj(cid:228)nster utf(cid:246)rda mot betalning (tusen euro) 11 448 11 262 156 30 (1) EGT C 372, 22. 12. 1999, s. 38. (2) EGT C 279, 1. 10. 1999, s. 139. L 191/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 2000 b) Utgifter Avdelning I (cid:150) personalutgifter 1. ¯rets betalningar 2. (cid:214)verf(cid:246)rda anslag Avsnitt II (cid:150) administrativa utgifter 1. ¯rets betalningar 2. (cid:214)verf(cid:246)rda anslag Avsnitt III (cid:150) driftsutgifter 1. ¯rets betalningar 2. (cid:214)verf(cid:246)rda anslag ¯rets saldo ¯rets resultat (a (cid:150) b) Belopp som erh(cid:229)llits fr(cid:229)n kommissionen (cid:214)verf(cid:246)rda anslag fr(cid:229)n det f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)ret som f(cid:246)rfallit ¯rets kursskillnader 13 586 6 676 78 797 223 2 893 2 919 ﬂ 2 148 ﬂ 2 138 2 352 60 ﬂ 70 25 (cid:229)rs verksamhet 2. gratulerar Dublinfonden till dess 25(cid:150)(cid:229)riga verksamhet, sedan den inr(cid:228)ttades genom r(cid:229)dets f(cid:246)rord- ning (EEG) nr 1365/75 av den 26 maj 1975, Effekterna av kommissionens reformprogram 3. noterar att parlamentets uppmaningar till kommissionen om att denna skall reformera sin struktur och sina ekonomiska f(cid:246)rvaltningssystem och den d(cid:228)rav f(cid:246)r(cid:228)ndrade rollen f(cid:246)r generaldirekt(cid:246)ren f(cid:246)r GD Ekonomistyrning kommer att f(cid:229) direkta konsekvenser f(cid:246)r Dublinfonden och kommer att g(cid:246)ra det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att omarbeta det finansiella regelverket och inf(cid:246)ra verksamhetsbaserad budgetering, Utbyte av erfarenheter med andra gemenskapsorgan 4. 5. v(cid:228)lkomnar Dublinfondens aktiva samarbete med sex andra gemenskapsorgan samt med Ekonomiska och sociala kommittØn och RegionkommittØn, d(cid:228)r man anv(cid:228)nder sig av revisionssystemet SIN- COM2, som kommissionen har utvecklat, men (cid:228)r besviket (cid:246)ver att beh(cid:246)va konstatera att det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande endast (cid:228)r gemenskapsorganen i K(cid:246)penhamn, Turin och Luxemburg som fullt ut har inf(cid:246)rt systemet, uppmanar kommissionen att utvidga systemet till att (cid:228)ven omfatta verksamhetsbaserad f(cid:246)rvaltning f(cid:246)r gemenskapsorganen, inbegripet (cid:246)vervakning, revision eller utv(cid:228)rdering av personal, tj(cid:228)nsteresor, dokument och inventarier under posterna i det integrerade resursf(cid:246)rvaltningssystemet (IRMS), Samarbete med andra gemenskapsorgan 6. v(cid:228)lkomnar det faktum att parlamentets efterlysning av ett samf(cid:246)rst(cid:229)ndsavtal med Europeiska arbets- milj(cid:246)byr(cid:229)n i Bilbao den 31 mars 1998 (1)har resulterat i att de b(cid:229)da gemenskapsorganens direkt(cid:246)rer har n(cid:228)rvarat vid det andra respektive gemenskapsorganets styrelsem(cid:246)ten som observat(cid:246)rer samt i att banden st(cid:228)rkts p(cid:229) projektf(cid:246)rvaltningsniv(cid:229), (1) EGT C 138, 4. 5. 1998, s. 58. 27. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 191/5 7. noterar med tillfredsst(cid:228)llelse att efter revisionsr(cid:228)ttens iakttagelser utf(cid:246)rs mer (cid:228)n 85 procent av Dublinfondens (cid:246)vers(cid:228)ttning av (cid:246)vers(cid:228)ttningscentrumet i Luxemburg och att fondens spr(cid:229)k- och (cid:246)vers(cid:228)ttningstj(cid:228)nst av den anledningen kommer att ses (cid:246)ver, F(cid:246)rskottskonton 8. uppmanar Dublinfonden att ytterligare minska utnyttjandet av f(cid:246)rskottskonton i samband med betalningar och v(cid:228)lkomnar det faktum att utnyttjandet av dessa konton har minskat fr(cid:229)n 3,89 mil- joner euro 1997, eller 40 procent av de totala utgifterna med undantag av l(cid:246)ner, till 3,40 miljoner euro eller 37 procent 1998, och som en f(cid:246)ljd av ytterligare nedsk(cid:228)rningar till 2,94 miljoner euro eller 32 procent 1999, Tj(cid:228)nstereseutgifter 9. v(cid:228)lkomnar det faktum att Dublinfonden har lyckats minska utgifterna f(cid:246)r tj(cid:228)nsteresor genom att till- l(cid:228)mpa striktare riktlinjer d(cid:228)r man anv(cid:228)nder l(cid:229)gprisbiljetter, och att fonden har lyckats sk(cid:228)ra ned utgifterna fr(cid:229)n 433 000 euro 1997 till 423 600 euro 1998 och 350 000 euro 1999, Revisionsr(cid:228)ttens krav 10. 11. v(cid:228)lkomnar revisionsr(cid:228)ttens korta och precisa rapport och hoppas att revisionsr(cid:228)tten kommer att forts(cid:228)tta i denna aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga stil; uppmanar revisionsr(cid:228)tten att systematiskt f(cid:246)lja upp den ansvars- beviljande myndighetens beslut och att utarbeta en omfattande analys av revisionerna avseende samtliga gemenskapsorgan, uppmanar Dublinfonden och revisionsr(cid:228)tten att korta av det kontradiktoriska f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att (cid:229)rsrapporten kan l(cid:228)ggas fram f(cid:246)r parlamentet f(cid:246)re den 15 juli det (cid:229)r som f(cid:246)ljer p(cid:229) budget(cid:229)ret ifr(cid:229)ga, Ny strategi och handlingsplan f(cid:246)r perioden 2001(cid:150)2004, 12. v(cid:228)lkomnar Dublinfondens f(cid:246)rberedelser inf(cid:246)r n(cid:228)sta fyra(cid:229)rsprogram f(cid:246)r 2001(cid:150)2004 som f(cid:246)ljer p(cid:229) att en utv(cid:228)rderingsprocess inleddes v(cid:229)ren 1999, och noterar med intresse de framsteg som gjorts i fr(cid:229)ga om personalutbildning och avs(cid:228)ttande av medel f(cid:246)r kontroll- och utv(cid:228)rderingsverksamhet, 13. uppmanar Dublinfonden att f(cid:246)re den 31 december 2000 f(cid:246)r parlamentet l(cid:228)gga fram resultaten av sin utv(cid:228)rdering och den nya strategin och handlingsplanen, Beslut om ansvarsfrihet 14. 15. beviljar styrelsen f(cid:246)r Europeiska fonden f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttring av levnads- och arbetsvillkor ansvarsfrihet f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av fondens budget f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1998, p(cid:229) grundval av revisionsr(cid:228)ttens rapport, uppdrar (cid:229)t talmannen att (cid:246)vers(cid:228)nda detta beslut till styrelsen f(cid:246)r Europeiska fonden f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttring av levnads- och arbetsvillkor, r(cid:229)det, kommissionen och revisionsr(cid:228)tten samt att offentligg(cid:246)ra det i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (L-serien). Generalsekreterare Julian PRIESTLEY Talman Nicole FONTAINE


title: Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Švicarske u pogledu proširenja Zajedničke komunikacijske mreže/Zajedničkih sučelja sustava (CCN/CSI) u okviru Konvencije o zajedničkom provoznom postupku

eurovoc_concepts:
EFTA countries
Switzerland
Union transit
agreement (EU)
computer network
exchange of information
information system

text: L_2000102HR. 01005201. xml 02/Sv. 10 HR Službeni list Europske unije 278 22000A0427(01) L 102/52 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE SPORAZUM U OBLIKU RAZMJENE PISAMA između Europske zajednice i Švicarske u pogledu proširenja Zajedničke komunikacijske mreže/Zajedničkih sučelja sustava (CCN/CSI) u okviru Konvencije o zajedničkom provoznom postupku Bruxelles, 13. travnja 2000. Poštovani gospodine, u pogledu proširenja primjene Zajedničke komunikacijske mreže/Zajedničkih sučelja sustava (CCN/CSI) za novi kompjuterizirani provozni sustav na Švicarsku (1), želio bih predložiti sljedeće obveze u ime Europske zajednice: I. Strane će postupati u skladu s tehničkim specifikacijama kako je određeno u ispravama navedenim u Prilogu ovog pisma koje su dostavljene Švicarskoj, uključujući eventualne buduće dopune vezane uz projekt. II. Komisija Europskih zajednica (dalje u tekstu „Komisija”) vodit će i razvijati sustav u skladu sa smjernicama koje sastavi Odbor za carinsku politiku – Radna skupina za obradu podataka – CCN/CSI Tehnička podgrupa (CPC-CWP-CCN/CSI) također za države partnere. III. Strane će postupati u skladu s pravilima opće sigurnosne politike kako je utvrđeno i odlučeno u okviru projekta. IV. Švicarska će najkasnije do 15. svibnja 2000. platiti troškove instalacije CCN/CSI sustava koje Komisija opravda na temelju posebnog Sporazuma koji je u tu svrhu sklopila s podugovarateljem. V. Švicarska će najkasnije do 15. svibnja 2000. podmiriti operativne troškove mreže koji nastanu Komisiji od dana instalacije hardvera i softvera pa do 31. prosinca 1999. VI. Švicarska će 15. svibnja svake godine plaćati paušalni iznos (90 000 eura za 2000. ) za godišnje troškove korištenja mreže od strane Švicarske. Do 31. srpnja svake godine Komisija će izvijestiti Švicarsku o paušalnom iznosu za sljedeću godinu. VII. Do 31. siječnja svake godine Komisija će podmiriti račune vezane uz godišnje operativne troškove mreže na temelju iznosa koji je već plaćen i stvarnih troškova koji se imaju naplatiti Švicarskoj i dostavit će Švicarskoj izvadak računa. Komisija će stvarne troškove obračunati na temelju svog odnosa s podugovarateljem odabranim u skladu s važećim postupkom za dodjelu ugovora. Konačna isplata (plaćanje ostatka) uslijedit će u roku od 30 dana od predočenja izvatka računa. Ukupni iznos koji Švicarska treba platiti u svakom slučaju neće biti uvećan za više od 20 % već plaćenoga godišnjeg paušalnog iznosa. VIII. Na isti način kao i države članice Europske unije, Švicarsku će se obavješćivati o trendovima predviđanja ovih troškova kao i o glavnim aspektima razvoja CCN/CSI sustava za koje je vjerojatno da će utjecati na te troškove. IX. Najkasnije do 15. svibnja 2000. , Švicarska će platiti iznos od 40 000 eura kao godišnji polog za budući razvoj i nepredvidive izdatke. Komisija će Švicarskoj dostaviti izvadak računa u kojem će biti navedena specifikacija troškova naplaćenih iz tog pologa. Najkasnije do 15. svibnja svake godine Švicarska će nadopuniti polog plaćanjem iznosa koji odgovara iznosu stvarno iskorištenom za nepredvidive izdatke i budući razvoj u protekloj godini. X. Sva plaćanja moraju se izvršiti Komisiji. Ako nije drugačije određeno, ista će se temeljiti na izvatku računa izdanog od strane Komisije koji sadrži specifikaciju troškova s obzirom na različite usluge i opskrbu hardverom i softverom, plativih u roku od 60 dana. XI. Ovaj Sporazum ostaje na snazi sve dok su obje strane ugovorne strane Konvencije od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku. Međutim, obje strane zadržavaju pravo izmjene Sporazuma zajedničkim sporazumom. XII. Ako Švicarska plati iznose navedene u točkama IV. , V. , VI. , VII. , i IX. kasnije od datuma preciziranih u tim točkama, Europska unija može obračunati kamate na dugovane iznose (prema stopi koju primjenjuje Europska središnja banka na svoje transakcije u valuti euro, objavljenoj u seriji C Službenog lista, na dan isteka roka za isplatu, plus jedan i pol bod). Ista stopa primjenjivat će se na plaćanja koja obavlja Zajednica. Bio bih zahvalan kada biste mogli potvrditi da je Švicarska suglasna s gore navedenim. Primite, gospodine, izraze mog najdubljeg poštovanja. U ime Vijeća Europske unije PRILOG RAZMJENI NOTA VANJSKA DOKUMENTACIJA ZA CCN/CSI OPĆENITO 21info_en CCN/CSI telematička integracija za carine i posredno oporezivanje (engleska verzija) 21info_fr CCN/CSI: telematička integracija za carine i posredno oporezivanje (francuska verzija) Arap_101 arhitektura transeuropskih aplikacija Bnf104de očekivane koristi od primjene CCN/CSI sustava za transeuropske aplikacije DG XXI sustava (njemačka verzija) Bnf104en očekivane koristi od primjene CCN/CSI sustava za transeuropske aplikacije DG XXI sustava (engleska verzija) Bnf104fr očekivane koristi od primjene CCN/CSI sustava za transeuropske aplikacije DG XXI sustava (francuska verzija) Lr092v08 opis ponude CSI Lr155v01 opis dinamičkog ponašanja interakcija CCN/CSI sustava Lst-rol-XXI-00 opis uloge CCN/CSI sustava Mathaeus-Dublin arhitektura i metodologija sustava unutar Zajednice Pre-gen-XXI prezentacija i vodič CCN/CSI sustava CCN/TC Ccn-tc-sla-03 CCN/TC sporazum o razini usluge Epm01 CCN/TC priručnik vanjskog postupanja Sqp_01 CCN/TC plan kvalitete usluge RAZVOJ Acg_03 vodič aplikacijske konfiguracije Prg_c_05 vodič za programiranje aplikacija (jezik C) Prg_Cob_BS2000_03 vodič za programiranje aplikacija (jezik COBOL za BS2000) Prg_Cob_CICS_01 vodič za programiranje aplikacija (jezik COBOL za IBM) Prg_Cob_GCOS7_03 vodič za programiranje aplikacija (jezik COBOL za GCOS7) Prg_Cob_GCOS8_01 vodič za programiranje aplikacija (jezik COBOL za GCOS8) Ref_cd09 referentni priručnik zajedničkih definicija (jezik C) Ref_Cob_cd01 referentni priručnik zajedničkih definicija (jezik COBOL) Ref_Cob_cs01 CSI referentni priručnik (jezik COBOL) Ref_Cob_gs01 GSS referentni priručnik (jezik COBOL) Ref_Cob_hl01 HL referentni priručnik (jezik COBOL) Ref_Cob_os01 OS referentni priručnik (jezik COBOL) Ref_Cob_pr01 prezentacijski referentni priručnik (jezik COBOL) Ref_cs09 CSI referentni priručnik (jezik C) Ref_er05 referentni priručnik koda razloga pogrešaka Ref_gs03 GSS referentni priručnik (jezik C) Ref_hl07 HL referentni priručnik (jezik C) Ref_os01 OS referentni priručnik (jezik C) Ref_pr07 prezentacijski referentni priručnik (jezik C) SIGURNOST Pol-sec-XXI-01 opća sigurnosna politika CCN/CSI sustava SPECIFIKACIJE Ad_07 Dizajn Frs_03 specifikacije Fss_05 specifikacije funkcionalnog sustava Ovw_07 pregled sustava STRUČNO USAVRŠAVANJE Tra-csi(mod1)-05. ppt tečaj za aplikaciju CSI arhitekti i konstruktori Tra-csi(mod2)-05. ppt tečaj za aplikaciju CSI arhitekti i konstruktori (jezik C) Tra-csi(mod3)-03. ppt tečaj za aplikaciju CSI arhitekti i konstruktori (jezik C) Tra-csi_cob(mod2)-01. ppt tečaj za aplikaciju CSI arhitekti i konstruktori (jezik COBOL) Tra-csi_cob(mod3)-01. ppt tečaj za aplikaciju CSI arhitekti i konstruktori (jezik COBOL) Bern, 14. travnja 2000. Poštovani gospodine, potvrđujem primitak Vašeg pisma vezanog uz proširenje primjene Zajedničke komunikacijske mreže/Zajedničkih sučelja sustava (CCN/CSI) za novi kompjuterizirani provozni sustav na Švicarsku, koje glasi kako slijedi: „U pogledu proširenja primjene Zajedničke komunikacijske mreže/Zajedničkih sučelja sustava (CCN/CSI) za novi kompjuterizirani provozni sustav na Švicarsku (2), želio bih predložiti sljedeće obveze u ime Europske zajednice: I. Strane će postupati u skladu s tehničkim specifikacijama kako je određeno u ispravama navedenim u Prilogu ovog pisma koje su dostavljene Švicarskoj, uključujući eventualne buduće dopune vezane uz projekt. II. Komisija Europskih zajednica (dalje u tekstu ‚Komisija’) vodit će i razvijati sustav u skladu sa smjernicama koje sastavi Odbor za carinsku politiku – Radna skupina za obradu podataka – CCN/CSI Tehnička podgrupa (CPC-CWP-CCN/CSI) također za države partnere. III. Strane će postupati u skladu s pravilima opće sigurnosne politike kako je utvrđeno i odlučeno u okviru projekta. IV. Švicarska će najkasnije do 15. svibnja 2000. platiti troškove instalacije CCN/CSI sustava koje Komisija opravda na temelju posebnog Sporazuma koji je u tu svrhu sklopila s podugovarateljem. V. Švicarska će najkasnije do 15. svibnja 2000. podmiriti operativne troškove mreže koji nastanu Komisiji od dana instalacije hardvera i softvera pa do 31. prosinca 1999. VI. Švicarska će 15. svibnja svake godine plaćati paušalni iznos (90 000 eura za 2000. ) za godišnje troškove korištenja mreže od strane Švicarske. Do 31. srpnja svake godine Komisija će izvijestiti Švicarsku o paušalnom iznosu za sljedeću godinu. VII. Do 31. siječnja svake godine Komisija će podmiriti račune vezane uz godišnje operativne troškove mreže na temelju iznosa koji je već plaćen i stvarnih troškova koji se imaju naplatiti Švicarskoj i dostavit će Švicarskoj izvadak računa. Komisija će stvarne troškove obračunati na temelju svog odnosa s podugovarateljem odabranim u skladu s važećim postupkom za dodjelu ugovora. Konačna isplata (plaćanje ostatka) uslijedit će u roku od 30 dana od predočenja izvatka računa. Ukupni iznos koji Švicarska treba platiti u svakom slučaju neće biti uvećan za više od 20 % već plaćenoga godišnjeg paušalnog iznosa. VIII. Na isti način kao i države članice Europske unije, Švicarsku će se obavješćivati o trendovima predviđanja ovih troškova kao i o glavnim aspektima razvoja CCN/CSI sustava za koje je vjerojatno da će utjecati na te troškove. IX. Najkasnije do 15. svibnja 2000. , Švicarska će platiti iznos od 40 000 eura kao godišnji polog za budući razvoj i nepredvidive izdatke. Komisija će Švicarskoj dostaviti izvadak računa u kojem će biti navedena specifikacija troškova naplaćenih iz tog pologa. Najkasnije do 15. svibnja svake godine Švicarska će nadopuniti polog plaćanjem iznosa koji odgovara iznosu stvarno iskorištenom za nepredvidive izdatke i budući razvoj u protekloj godini. X. Sva plaćanja moraju se izvršiti Komisiji. Ako nije drugačije određeno, ista će se temeljiti na izvatku računa izdanog od strane Komisije koji sadrži specifikaciju troškova s obzirom na različite usluge i opskrbu hardverom i softverom, plativih u roku od 60 dana. XI. Ovaj Sporazum ostaje na snazi sve dok su obje strane ugovorne strane Konvencije od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku. Međutim, obje strane zadržavaju pravo izmjene Sporazuma zajedničkim sporazumom. XII. Ako Švicarska plati iznose navedene u točkama IV. , V. , VI. , VII. , i IX. kasnije od datuma preciziranih u tim točkama, Europska unija može obračunati kamate na dugovane iznose (prema stopi koju primjenjuje Europska središnja banka na svoje transakcije u valuti euro, objavljenoj u seriji C Službenog lista, na dan isteka roka za isplatu, plus jedan i pol bod). Ista stopa primjenjivat će se na plaćanja koja obavlja Zajednica. Bio bih zahvalan kada biste mogli potvrditi da je Švicarska suglasna s gore navedenim. ” Zadovoljstvo mi je potvrditi da je Švicarska suglasna sa sadržajem ovog pisma. Primite, gospodine, izraze mog najdubljeg poštovanja. U ime Vlade Švicarske (1)  Obje strane suglasne su da će se proširenje primjene CCN/CSI sustava na Švicarsku također primjenjivati na Kneževinu Lihtenštajn sve dok je ta Kneževina vezana uz Švicarsku Ugovorom o carinskoj uniji


title: 2000/471/EY: Euroopan parlamentin päätös, tehty 13 päivänä huhtikuuta 2000, vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamista ja hyväksymistä varainhoitovuosina 1993, 1994 ja 1995 koskevista päätöksistä

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
budgetary discharge
financial year

text: 7. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 40/403 pahoittelee, ettei komissio ole ottanut varainhoitovuoden 1998 tulostiliä koskevassa kokonaisesityk- 32. sessä huomioon oikeusasiamiehen toimiston esittämää analyysiä oman talousarvionsa toteutuksesta; Torstai 13. huhtikuuta 2000 * * * 33. lykkää vastuuvapauden myöntämistä ja kehottaa pääsihteeriä (cid:31) esittämään toimintasuunnitelman rajoitettujen tarjouskilpailujen ja suorien sopimusten määrän vähen- tämiseksi merkittävästi, (cid:31) saattamaan päätökseen ja esittämään inventaarion vuodelta 1998, (cid:31) antamaan asianmukaisille elimille tietoja käynnissä olevien kurinpitomenettelyjen edistymisestä, erityi- sesti niistä, jotka liittyvät yhteisöjen tuomioistuimessa hävittyihin tapauksiin, (cid:31) esittämään rakennuspolitiikkaa koskevan pitkän aikavälin suunnitelman, joka kattaa rahoituksen, uudet investoinnit ja arvioidut kokonaiskustannukset sekä toimintasuunnitelman sellaisten sopimusvelvoittei- den välttämiseksi, jotka rajoittavat Euroopan parlamentin mahdollisuuksia käyttää avoimia tarjouskil- pailumenettelyjä, (cid:31) esittämään Euroopan parlamentin hallinnonuudistusta koskevan aikataulun; odottaa, että (cid:31) parlamentin Strasbourgin rakennusten turvallisuutta ja vartiointia koskevat uudet sopimukset myönne- tään täysin määräysten mukaisesti, tämä koskee erityisesti tarjouskilpailuja; (cid:31) saatuaan tilintarkastustuomioistuimen lopullisen kertomuksen poliittisten ryhmien menoista viimeksi mainitut esittelevät erityiset toimensa, joilla paljastetut puutteet korjataan kahden kuukauden kuluessa raportin vastaanottamisesta; 34. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle. 5. EMOTR:n tukiosasto (Vastuuvapaus 1993, 1994 ja 1995) A5-0095/2000 I. Euroopan parlamentin päätös vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamista ja hyväksymistä varainhoitovuosina 1993, 1994 ja 1995 koskevista päätöksistä (C4-0128/1998 - C4-0372/1998 - C5-0167/2000 - 1997/2167(DEC)) Euroopan parlamentti, joka (cid:31) ottaa huomioon tulostilit ja rahoitusselvityksen varainhoitovuosiksi 1993, 1994 ja 1995 (C4-0128/ 1998 (cid:31) C4-0372/1998 (cid:31) C5-0167/2000), (cid:31) ottaa huomioon tutkimustuloksista tehdyt selvitykset, jotka koskevat EMOTR:n tukiosaston tilien tar- kastamista ja hyväksymistä varainhoitovuonna 1993, 1994 ja 1995, (cid:31) ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen varainhoitovuodesta 1997 (1) ja vuo- sikertomuksen varainhoitovuodesta 1998 (2), (cid:31) ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset varainhoitovuodesta 1993 (3) ja yhteisön viljakauppaan liittyvien vientitukien, erityisten tuontijärjestelyjen ja alueellisten tukiohjelmien hoidosta (4), (cid:31) ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan, (1) EYVL C 349, 17. 11. 1998. (2) EYVL C 349, 3. 12. 1999. (3) EYVL C 52, 21. 2. 1997 ja EYVL C 121, 20. 4. 1998. (4) EYVL C 159, 26. 5. 1997. C 40/404 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 2. 2001 Torstai 13. huhtikuuta 2000 (cid:31) ottaa huomioon työjärjestyksen 93 artiklan ja liitteen V, (cid:31) ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A5-0095/2000), panee merkille, että 23. huhtikuuta 1997 ja 30. heinäkuuta 1997 suoritetut rahoitukselliset korjauk- 1. set 32 397 miljoonan euron menoista varainhoitovuodelta 1993 olivat 744 miljoonaa euroa; panee merkille, että 6. toukokuuta 1998 suoritetut rahoitukselliset korjaukset (1) 33 593 miljoonan 2. euron menoista varainhoitovuodelta 1994 olivat 308 miljoonaa euroa; 3. panee merkille, että 3. helmikuuta 1999, 28. heinäkuuta 1999 ja 1. maaliskuuta 2000 suoritetut rahoitukselliset korjaukset 34 503 miljoonan euron menoista varainhoitovuodelta 1995 olivat 595 miljoo- naa euroa; 4. myöntää komissiolle vastuuvapauden tilien tarkastamista ja hyväksymistä varainhoitovuosina 1993, 1994 ja 1995 koskevista päätöksistä, jollei Fléchardin tapausta, vientipalautusjärjestelmää ja yhteisen mark- kinajärjestelyn toimintaa koskevista uusista tiedoista muuta johdu; 5. kirjaa huomautuksensa päätöslauselmaan, joka on tämän päätöksen osana; 6. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen ja parlamentin huomautukset sisältävän päätöslau- selman komissiolle, neuvostolle, yhteisöjen tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle ja Euroopan investointipankille sekä julkaisemaan ne Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (L-sarja). (1) Vrt. komission päätös 98/358/EY (EYVL L 163, 6. 6. 1998, s. 28). II. Euroopan parlamentin päätöslauselma, johon sisältyvät huomautukset päätökseen vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamista ja hyväksymistä varain- hoitovuosina 1993, 1994 ja 1995 koskevista päätöksistä (C4-0128/1998 - C4-0372/1998 - C5-0167/2000 - 1997/2167(DEC)) Euroopan parlamentti, joka (cid:31) ottaa huomioon tulostilit ja rahoitusselvityksen varainhoitovuosiksi 1993, 1994 ja 1995 (C4-0128/ 1998 (cid:31) C4-0372/1998 (cid:31) C5-0167/2000), (cid:31) ottaa huomioon tutkimustuloksista tehdyt selvitykset, jotka koskevat EMOTR:n tukiosaston tilien tar- kastamista ja hyväksymistä varainhoitovuonna 1993, 1994 ja 1995, (cid:31) ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen varainhoitovuodesta 1997 (1) ja vuo- sikertomuksen varainhoitovuodesta 1998 (2), (cid:31) ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset varainhoitovuodesta 1993 (3) ja yhteisön viljakauppaan liittyvien vientitukien, erityisten tuontijärjestelyjen ja alueellisten tukiohjelmien hoidosta (4), (cid:31) ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 276 artiklan, (cid:31) ottaa huomioon työjärjestyksen 93 artiklan ja liitteen V, (cid:31) ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A5-0095/2000), A. ottaa huomioon, että tilien tarkastamisella ja hyväksymisellä on varmistettava, ettei yhteisöä veloiteta määristä, jotka on maksettu ilman oikeusperustaa, (1) EYVL C 349, 17. 11. 1998. (2) EYVL C 349, 3. 12. 1999. (3) EYVL C 52, 21. 2. 1997 ja EYVL C 121, 20. 4. 1998. (4) EYVL C 159, 26. 5. 1997


title: Advies van het Comité van de Regio's over: de Mededeling van de Commissie aan de Raad, het Europees Parlement, het Economisch en Sociaal Comité en het Comité van de Regio's met als onderwerp Naar een nieuw regelgevingskader voor elektronische communicatie-infrastructuur en bĳbehorende diensten

eurovoc_concepts:
application of EU law
communications industry
competition law
telecommunications

formats: pdf print

text: C 226/56 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 8. 2000 Advies van het Comité van de Regio’s over: — de „Mededeling van de Commissie aan de Raad, het Europees Parlement, het Economisch en Sociaal Comité en het Comité van de Regio’s met als onderwerp ‘Het vijfde verslag over de tenuitvoerlegging van het pakket telecommunicatieregelgeving‘”, en — de „Mededeling van de Commissie aan de Raad, het Europees Parlement, het Economisch en Sociaal Comité en het Comité van de Regio’s met als onderwerp ‘Naar een nieuw regelgevingskader voor elektronische communicatie-infrastructuur en bijbehorende dien- sten‘” (2000/C 226/15) HET COMITE´ VAN DE REGIO’S, gezien de mededelingen van de Commissie aan het Europees Parlement, de Raad, het Economisch en Sociaal Comité en het Comité van de Regio’s getiteld „Vijfde verslag over de tenuitvoerlegging van het pakket telecommunicatieregelgeving” COM(1999) 537 def. en „Naar een nieuw regelgevingskader voor elektronische communicatie-infrastructuur en bijbehorende diensten” COM(1999) 539 def. ; gezien het besluit van de Commissie van 15 november 1999 om het Comité overeenkomstig artikel 265, eerste alinea, van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap over dit onderwerp te raadplegen; gezien het besluit van zijn bureau van 2 juni 1999 om commissie 3 „Trans-Europese netwerken, vervoer, informatiemaatschappij” met de voorbereidende werkzaamheden terzake te belasten; gezien het ontwerpadvies (CDR 520/99 rev. 1) dat op 4 februari 2000 door commissie 3 is goedgekeurd (rapporteur: de heer Koivisto, FI/PSE), heeft tijdens zijn 33e zitting van 12 en 13 april 2000 (vergadering van 13 april) het volgende advies goedgekeurd. 1. Doel van de mededelingen a) Het vijfde verslag over de tenuitvoerlegging van het pakket telecommunicatieregelgeving, COM(1999) 537 def. 1. 1. Deze mededeling: — gaat na hoe het met de tenuitvoerlegging van het huidige pakket telecommunicatieregelgeving staat; — analyseert hoe de nationale wetgeving in de praktijk wordt omgezet; b) „Naar een nieuw regelgevingskader voor elektronische commu- nicatie-infrastructuur en bijbehorende diensten”, COM(1999) 539 def. Deze mededeling evalueert de EU-regelgeving voor 1. 2. telecommunicatie en formuleert een aantal voorstellen voor principes voor een nieuw regelgevingskader voor infrastruc- tuur en bijbehorende diensten in de communicatiesector. — geeft een overzicht van de ontwikkelingen op de telecom- tiemarkt municatiemarkt; 2. CvdR-advies; algemene situatie op de telecommunica- — geeft aan wat de belangrijkste belemmeringen voor de voltooiing van de interne markt zijn, en — beschrijft een aantal punten waarmee rekening dient te worden gehouden bij de herziening van de regelgeving voor de telecommunicatiesector en de communicatiesector in het algemeen. Het CvdR onderschrijft de door de Commissie gefor- 2. 1. muleerde algemene beleidsdoelstellingen, principes i. v. m. uit- werking van nieuwe regelgeving en structuur van een nieuw regelgevingskader. Vooral ondersteunt het CvdR het standpunt van de Commissie dat een nieuw regelgevingskader de me- dedinging in alle marktsegmenten, met name op lokaal en regionaal niveau, dient te versterken. 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 226/57 2. 2. Het CvdR is het er wat betreft de in deze mededelingen geformuleerde principes, eveneens mee eens dat een nieuw regelgevingskader qua opzet toepasselijk dient te zijn op de zich snel en grotendeels op onvoorziene wijze ontwikkelende nieuwe markten die een grotere diversiteit aan marktdeel- nemers kennen dan de huidige markten in deze sector. 2. 3. Het CvdR benadrukt net als de Commissie dat een nieuw regelgevingskader veel flexibeler dient te zijn en een grotere werkingssfeer moet hebben, willen techniek en sector kunnen inspelen op de snelle en onvoorziene ontwikkelingen op de markten en de gevolgen die deze hebben voor alle overige maatschappelijke sectoren. sector ook bepaalde niveaus zijn waar vanwege de marktstruc- tuur een bijzondere aanpak noodzakelijk is. Zo hebben een aantal gemeenten in Europa — Stockholm is hier het meest gekende en in termen van grootschaligheid waarschijnlijk belangrijkste voorbeeld — zelf een, dikwijls de hele gemeente bestrijkend, breedbandtelekabelnetwerk opgezet of op andere wijze de zeggenschap over zo’n netwerk verkregen. De appara- tuur en diensten van dit netwerk werden vervolgens voor alle ondernemingen opengesteld voor gebruik. Hoewel er hier dus op één niveau sprake is van een zeker monopolie, worden vanuit het oogpunt van de gebruiker in dit geval qua omvang van dienstenaanbod en geringe hoogte van de kosten de algemene Europese doelstellingen beter bereikt dan in de mededelingen geschetste concurrentiesituaties. Het CvdR acht het zeer positief dat in het vijfde verslag 2. 4. duidelijk meer aandacht wordt besteed aan het regionale perspectief bij de beoordeling van de effecten van de regel- geving op de toegankelijkheid en tarieven van diensten. Het CvdR vindt derhalve dat de Commissie veel 2. 8. strikter onderscheid zou moeten maken tussen kabel- en overeenkomstige infrastructuurdiensten en de eigenlijke dien- sten voor de consument. 2. 5. Het CvdR wijst de Commissie erop dat de regionale concurrentie, waarover in het vijfde verslag gesproken wordt, in veel lidstaten nog niet van de grond is gekomen en dat in de praktijk het dienstenaanbod, vooral in perifere gebieden, vaak in handen is van één bedrijf. Het CvdR vindt de snel groeiende regionale verschillen zorgwekkend en is van oordeel dat mechanismen als de universele dienst en andere soortgelijke voorzieningen voor een zich snel ontwikkelende markt te traag werken, om deze tendens tegen te gaan. Onderzoek bevestigt dat er een duidelijke relatie is 2. 5bis. tussen concentraties van economische activiteit en de aanleg van telecommunicatienetwerken. Telecommunicatie-infra- structuur vormt één van de concurrentiefactoren bij het aantrekken van bedrijven. Tevens betekent genoemd inzicht dat het niet onwaarschijnlijk is dat er niet alleen verschillen bestaan of zullen ontstaan tussen Europese regio’s maar ook binnen Europese regio’s. Bij het uitwerken van het telecommunicatiebeleid in de EU zal met deze gegevens rekening moeten worden gehouden omdat het belangrijke implicaties heeft voor de sociale en economische cohesie in de lidstaten van de EU. Verder is het zaak dat regionale en lokale overheden op grond van hun bevoegdheden maatregelen nemen, waarmee goede voorwaarden worden geschapen voor de aanleg van telecommunicatienetwerken. 2. 6. Om een beeld te kunnen krijgen van de werkelijke concurrentiesituatie, dringt het CvdR erop aan dat in de volgende analyses m. b. t. de totstandkoming van de telecom- municatiemarkt o. m. gekeken wordt, welke actoren in de praktijk, elk met zijn eigen behoeften qua dienstverlening, aan de markt deelnemen in de verschillende delen en regio’s van de EU. 2. 7. Het CvdR is het eens met het standpunt van de Commissie dat de basis van het regelgevingspakket voor de communicatiesector uitgebreid moet worden, maar attendeert de Commissie er met name op dat er in de telecommunicatie- 3. CvdR-advies; voorgestelde principes voor nieuwe re- gelgeving 3. 1. Vergunningen en machtigingen 3. 1. 1. Het CvdR acht de in de mededeling voorgestelde principes voor het verlenen van vergunningen en machtigingen adequaat. 3. 2. Gebruiksvoorwaarden en interconnectie Gelet op het voorgaande betwijfelt het CvdR of met 3. 2. 1. de voorgestelde maatregelen de algemene beleidsdoelstellingen van de EU m. b. t. de informatiemaatschappij wel voldoende snel verwezenlijkt kunnen worden en vindt het het beter om een strikter onderscheid te maken tussen infrastructuur en diensten op de communicatiemarkt. 3. 2. 2. Het CvdR acht het van belang dat de verplichtingen die impliciet zijn aan de vrije keuze van exploitant niet alleen gelden voor exploitanten met een aanmerkelijke machtspositie maar voor alle. 3. 3. Radiofrequentiebeheersing 3. 3. 1. sie inzake radiofrequenties geen opmerkingen. Het CvdR heeft m. b. t. het standpunt van de Commis- C 226/58 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 8. 8. 2000 3. 4. Universele dienst 3. 6. Nummering, naamgeving en adressering Het CvdR wil de Commissie er nogmaals nadrukke- 3. 4. 1. lijk op wijzen dat vrije mededinging in de telecommunicatie- sector niet alle regio’s en alle gemeenten binnen één regio evenveel voordeel oplevert en dat de snelle ontwikkeling van markt en techniek de verschillen alleen maar vergroot, aangezien nieuwe diensten in de eerste plaats opgezet worden in gebieden met voldoende afnemers. Universele diensten zijn erop gericht om iedereen toegang te verschaffen tot de informatiemaatschappij. Daarom is het Comité van mening dat de visie, zoals gepresenteerd in de mededeling, een regelmatige toetsing van de bereikte resultaten en voortduren- de, tijdige bijstelling daarvan op grond van de uitslag van die toetsing vereist om op die manier deze toegang daadwerkelijk aan alle burgers te garanderen. Tegelijkertijd moeten o. a. voorwaarden geschapen worden voor de sociale, culturele en economische ontwikkeling van dunbevolkte regio’s en moet ervoor gezorgd worden dat hun bevolkingspeil wordt gestabi- liseerd. als van belang doelstelling, Anders dan de Commissie acht het CvdR het, alleen 3. 4. 2. al ook politieke breedbanddiensten in de huidige universele dienst worden opgenomen. Op die manier kan o. a. worden voorkomen dat minder ontwikkelde regio’s — of delen van regio’s — ver- stoken blijven van de nieuwe technologieën en door het ontbreken of niet tijdig beschikbaar komen van geavanceerde telecommunicatiediensten nog verder achteropraken ten op- zichte van de meer ontwikkelde streken. dat 3. 4. 3. Het CvdR attendeert de Commissie er tevens op dat alle regio’s te maken hebben met zeer uiteenlopende gebruikersbehoeften (denk aan scholen, instellingen in de gezondheidszorg, diverse ondernemingen en particulieren). Omwille van efficiënte criteria voor de universele dienst dient ook gekeken te worden naar de niet-gemiddelde gebruiker. 3. 4. 4. Naast het ontwikkelen van de universele dienst stelt het CvdR voor, serieus te overwegen, gemeenten en andere voor de algemene gemeenschappelijke infrastructuur verant- woordelijke lokale en regionale actoren snel financiële mid- delen ter beschikking te stellen — waarbij o. m. een beroep kan worden gedaan op de financieringsmechanismen van de EU —, opdat zij, waar dat nog nodig is, ervoor kunnen zorgen dat in hun regio de vereiste breedbandinfrastructuur wordt gecreëerd, en deze dan kunnen openstellen voor diverse dienstenaanbieders. Uiteraard dient bijzondere aandacht te worden besteed aan regio’s waar de markt niet goed functio- neert. Deze regio’s dienen financieel te worden gesteund om de situatie recht te trekken en hen in staat te stellen net als de overige regio’s hun nieuwe taak naar behoren te vervullen. 3. 5. Belangen van de gebruiker en de consument 3. 6. 1. gezorgd wordt voor nummerportabiliteit mobiele netwerken. Het CvdR acht het wenselijk dat ook zo snel mogelijk tussen vaste en 3. 7. Specifieke kwesties op concurrentiegebied Het CvdR vindt het een goed idee om het begrippen- 3. 7. 1. kader m. b. t. „een aanmerkelijke macht op de markt” en „een machtspositie” te verduidelijken. Het plaatje van de marktposities ziet er desalniettemin in het algemeen heel anders uit wanneer men in plaats van naar het Europese of nationale niveau naar het regionale en lokale niveau kijkt. Het CvdR is van mening dat de regelgeving inzake „machtsposities” ook toepasselijk zou moeten zijn op essentiële niveaus waar de particuliere gebruiker slechts één optie heeft als hij gebruik wil maken van een belangrijke communicatiedienst. 3. 8. Opmerkingen m. b. t. instellingen 3. 8. 1. Het CvdR denkt dat het o. a. met het oog op de convergentie tussen de verschillende terreinen in de commu- nicatie en telecommunicatiesector efficiënt is om een commu- nicatiecomité in te stellen, zoals de Commissie voorstelt. Het werkterrein van dit comité alsook dat van de groep op hoog niveau dienen snel te moeten kunnen worden uitgebreid, wanneer blijkt dat de terreinen in de toekomst sneller converge- ren dan voorzien. Het CvdR is het eens met de Commissie dat het oprichten van nieuwe Europese regelgevende instanties geen wezenlijke meerwaarde oplevert. 3. 8. 2. Het CvdR acht onafhankelijkheid van de nationale regelgevende instanties van cruciaal belang, omdat veel lid- staten nog midden in de overschakeling van nationale mo- nopolies naar vrije mededinging zijn. 4. Samenvatting Het Comité van de Regio’s — onderschrijft de door de Commissie geformuleerde algeme- ne beleidsdoelstellingen, principes i. v. m. uitwerking van nieuwe regelgeving en structuur van een nieuw regel- gevingskader. Vooral ondersteunt het CvdR het standpunt van de Commissie dat een nieuw regelgevingskader de mededinging in alle marktsegmenten, met name op lokaal niveau, dient te versterken. 3. 5. 1. Het CvdR maakt de Commissie erop attent dat vooral ook gezorgd moet worden voor bescherming van de privacy bij activiteiten waarbij gebruik gemaakt wordt van de nieuwste technieken op het gebied van mobiele telefonie. — is van mening dat de visie, zoals gepresenteerd in de mededeling, voortdurend op dynamische wijze dient te worden bijgesteld om deze toegang blijvend te waarborgen. 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 226/59 — vindt dat naast het ontwikkelen van de universele dienst serieus moet worden overwogen, gemeenten en andere voor de algemene gemeenschappelijke infrastructuur ver- antwoordelijke lokale en regionale actoren snel financiële middelen ter beschikking te stellen — waarbij o. m. een beroep kan worden gedaan op de financieringsmechanis- men van de EU —, opdat zij, waar dat nog nodig is, in hun regio de vereiste ervoor kunnen zorgen dat breedbandinfrastructuur wordt gecreëerd, en deze dan kunnen openstellen voor diverse dienstenaanbieders. — acht het een goed idee om het begrippenkader m. b. t. „een aanmerkelijke macht op de markt” en „een marktpositie” te verduidelijken. Dit neemt niet weg dat het plaatje van de marktposities in het algemeen er heel anders uitziet wanneer men in plaats van naar het Europese of nationale niveau naar het regionale en lokale niveau kijkt. Het CvdR is van mening dat de regelgeving inzake „machtsposities” ook toepasselijk zou moeten zijn op essentiële niveaus waar de particuliere gebruiker slechts één optie heeft als hij gebruik wil maken van een belangrijke communicatie- dienst. — maakt de Commissie erop attent dat vooral ook gezorgd moet worden voor bescherming van de privacy bij activitei- ten waarbij gebruik gemaakt wordt van de nieuwste technieken op het gebied van mobiele telefonie. — acht het wenselijk dat ook zo snel mogelijk gezorgd wordt voor nummerportabiliteit tussen vaste en mobiele netwerken. Brussel, 13 april 2000. De voorzitter van het Comité van de Regio’s Jos CHABERT