title: Règlement (CE) n° 856/2000 de la Commission, du 27 avril 2000, fixant les restitutions applicables à l'exportation des produits transformés à base de céréales et de riz

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

text: L 103/52 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 4. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 856/2000 DE LA COMMISSION du 27 avril 2000 fixant les restitutions applicables à l'exportation des produits transformés à base de céréales et de riz LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (4) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 13, paragraphe 3, vu le règlement (CE) no 3072/95 du Conseil du 22 décembre 1995 portant organisation commune du marché du riz (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2072/98 (4), et notamment son article 13, paragraphe 3, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) Aux termes de l'article 13 du règlement (CEE) no 1766/ 92 et de l'article 13 du règlement (CE) no 3072/95, la différence entre les cours ou les prix sur le marché mondial des produits visés à l'article 1er de ces règle- ments et les prix de ces produits dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l'exportation. En vertu de l'article 13 du règlement (CE) no 3072/95, les restitutions doivent être fixées en prenant en considé- ration la situation et les perspectives d'évolution, d'une part, des disponibilités en céréales, en riz et en brisures de riz ainsi que de leur prix sur le marché de la Commu- nauté et, d'autre part, des prix des céréales, du riz, des brisures de riz et des produits du secteur des céréales sur le marché mondial. En vertu de ces mêmes articles, il importe également d'assurer aux marchés des céréales et du riz une situation équilibrée et un développement naturel sur le plan des prix et des échanges et, en outre, de tenir compte de l'aspect économique des exportations envisagées et de l'intérêt d'éviter des perturbations sur le marché de la Communauté. Le règlement (CE) no 1518/95 de la Commission (5), modifié par le règlement (CE) no 2993/95 (6), relatif au régime d'importation et d'exportation des produits trans- formés à base de céréales et de riz, a, dans son article 4, défini il doit être tenu compte pour le calcul de la restitution pour ces produits. les critères spécifiques dont (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (4) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (5) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 55. (6) JO L 312 du 23. 12. 1995, p. 25. Il convient de graduer la restitution à accorder à certains produits transformés en fonction, suivant les produits, de leur teneur en cendres, en cellulose brute, en enve- loppes, en protéines, en matières grasses ou en amidon, cette teneur étant particulièrement significative de la quantité de produit de base réellement incorporée dans le produit transformé. En ce qui concerne les racines de manioc et autres racines et tubercules tropicaux, ainsi que leurs farines, l'aspect économique des exportations qui pourraient être envisagées, compte tenu en particulier de la nature et de l'origine de ces produits, ne nécessite pas actuellement la fixation d'une restitution à l'exportation. Pour certains produits transformés à base de céréales, la faible impor- au tance de commerce mondial ne rend pas actuellement nécessaire la fixation d'une restitution à l'exportation. la participation de la Communauté La situation du marché mondial ou les exigences spécifi- ques de certains marchés peuvent rendre nécessaire la différenciation de la restitution pour certains produits, suivant leur destination. La restitution doit être fixée une fois par mois. Elle peut être modifiée dans l'intervalle. Certains produits transformés à base de maïs peuvent subir un traitement thermique qui risque de conduire à l'octroi d'une restitution ne correspondant pas à la Il convient de préciser que ces qualité du produit. l'amidon prégélatinisé, ne produits, peuvent bénéficier de restitutions à l'exportation. contenant de (5) (6) (7) (8) (9) Le comité de gestion des céréales n'a pas émis d'avis imparti par son président, dans le délai A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l'exportation des produits visés à l'article 1er, paragraphe 1, point d), du règlement (CEE) no 1766/92 et à l'article 1er, paragraphe 1, point c), du règlement (CE) no 3072/ 95 et soumis au règlement (CE) no 1518/95 sont fixées confor- mément à l'annexe du présent règlement. 28. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 103/53 Le présent règlement entre en vigueur le 28 avril 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 27 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement de la Commission, du 27 avril 2000, fixant les restitutions applicables à l'exportation des produits transformés à base de céréales et de riz ANNEXE (en EUR/t) (en EUR/t) Code produit 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Montant des restitutions 54,04 46,32 46,32 30,92 21,02 63,20 63,20 69,48 54,04 46,32 46,32 44,32 31,95 32,46 21,02 30,92 70,22 56,18 32,46 61,76 50,18 30,92 30,92 41,22 32,98 56,18 59,69 Code produit 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Montant des restitutions 57,90 44,39 32,46 31,82 31,82 7,96 9,65 56,64 36,69 63,64 63,64 61,76 61,76 61,76 61,76 51,68 51,68 0,00 77,13 59,05 77,13 59,05 59,05 77,13 59,05 80,82 56,10 59,05 (1) Aucune restitution n'est accordée pour les produits ayant reçu un traitement thermique entraînant une prégélatinisation de l'amidon. (2) Les restitutions sont accordées conformément au règlement (CEE) no 2730/75 du Conseil (JO L 281 du 1. 11. 1975, p. 20), modifié. NB: Les codes produits, ainsi que les renvois en bas de page, sont définis au règlement (CEE) no 3846/87 de la Commission (JO L 366 du 24. 12. 1987, p. 1), modifié


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1313/00 af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen. Licitationsdokumenters egnethed som basis for en aftale om levering af arbejdstøj til italienske postarbejdere.

eurovoc_concepts:
Italy
infringement of EU law
invitation to tender
occupational safety
postal service
protective equipment

formats: html pdf print

text: C 26 E/162 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 F(cid:229) m(cid:229)neder tidligere havde Rosemary Nelson over for Menneskerettighedssekretariatet i Washington gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229) de dłdstrusler og den verbale og ogs(cid:229) fysiske vold, hun var udsat for i sin by. Ophavs- m(cid:230)nd til volden var en gruppe betjente fra det nordirske politi, RUC, der var identificeret med for- og efternavne, og (cid:229)rsagen til volden var hendes ry som IRA-advokat. Af en rapport, der er offentliggjort af et organ ved navn British-Irish Right Watch, fremg(cid:229)r det, at endog den engelske regering var bekendt med truslerne mod Rosemary Nelson. 1. Mener R(cid:229)det, at den engelske regering begik en fejl, da den ikke indfłjede Rosemary Nelson i sine beskyttelsesprogrammer? 2. Mener R(cid:229)det, at det vil v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt med stłrst mulig (cid:229)benhed i efterforskningen af mordet, som (cid:229)benbart er overdraget til RUC? 3. Vil R(cid:229)det opfordre den engelske regering til selv at indlede en efterforskning af mordet? Svar (26. juni 2000) Det (cid:230)rede parlamentsmedlems spłrgsm(cid:229)l vedrłrer emner, som ikke henhłrer under R(cid:229)dets kompetence. (2001/C 26 E/201) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1313/00 af Antonio Tajani (PPE-DE) til Kommissionen (27. april 2000) Om: Licitationsdokumenters egnethed som basis for en aftale om levering af arbejdstłj til italienske postarbejdere CESAR-forskningscentret (center for luftfarts- og miljłstudier) optr(cid:230)der som konsulent for forskellige offentlige instanser (herunder departementet for civil beskyttelse under ministerpr(cid:230)sidentens kontor) vedrłrende sager om miljłbeskyttelse og beskyttelse af arbejdstageres sundhed og sikkerhed. CESAR har derfor i egenskab heraf anmodet om udtalelse om licitationstilbud og de vedfłjede licitationsbetingelser, som Poste Italiane SpA (det italienske postv(cid:230)sen) har udsendt vedrłrende en aftale om levering af tłj, herunder 100. 000 stk. personlige v(cid:230)rnemidler (DPI). CESAR har meddelt, at ovenn(cid:230)vnte licitationsdokumenter var uegnede af to (cid:229)rsager: p(cid:229) den ene side gjorde licitationsbetingelserne det yderst sandsynligt, at de personlige v(cid:230)rnemidler, virksomhederne tilbłd, ville v(cid:230)re fuldst(cid:230)ndig uanvendelige til at beskytte arbejdstagere (idet det var materialer af ringe kvalitet) og dels ville det v(cid:230)re ubrugeligt (hvis licitationstilbud om levering af personlige v(cid:230)rnemidler ikke ledsagedes af et licitationstilbud om vask, erstatning og reparation af disse artikler, ville det ikke v(cid:230)re muligt at anvende tłjet). Der er hidtil blevet set bort fra disse oplysninger og Kommissionen bedes s(cid:229)ledes oplyse, om f(cid:230)llesskabs- retten vedrłrende licitation og sikkerhed p(cid:229) arbejdspladsen er blevet overholdt og i ben(cid:230)gtende fald p(cid:229)l(cid:230)gge det italienske postv(cid:230)sen at oph(cid:230)ve og/eller annullere den p(cid:229)g(cid:230)ldende kontrakt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (5. juni 2000) Ud fra de oplysninger, det (cid:230)rede medlem har givet, kan Kommissionen ikke afgłre, om den udbudsbe- kendtgłrelse, det (cid:230)rede medlem henviser til, er i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsreglerne for offentlige indkłb og s(cid:230)rlig R(cid:229)dets direktiv 93/36/E(cid:216)F af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsm(cid:229)derne ved offentlige indkłb (1). 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/163 Oplysningerne synes snarere at vise, at man mener, at bestemmelserne i proceduredokumenterne głr det umuligt at n(cid:229) frem til et tilfredsstillende resultat. For at kunne give et fyldestgłrende svar skal Kommissionen bede det (cid:230)rede medlem fremsende de supplerende oplysninger, han har vedrłrende de overtr(cid:230)delser af f(cid:230)llesskabsreglerne for offentlige indkłb, der angiveligt har fundet sted under den procedure, Poste Italiane har iv(cid:230)rksat. Kommissionen vil, n(cid:229)r den har undersłgt disse oplysninger, vurdere, om der błr indledes en over- tr(cid:230)delsesprocedure i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169), hvis den mener, at f(cid:230)llesskabsretten er blevet overtr(cid:229)dt. (1) EFT L 199 af 9. 8. 1993. (2001/C 26 E/202) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1344/00 af Jean-Louis BerniØ (EDD) til Kommissionen (18. april 2000) Om: Udvalget om Det Indre Marked stiller spłrgsm(cid:229)lstegn ved anvendelsen af bestemmelsen om »prØs- omption de salariat« i artikel L 762-1 i den franske lov om arbejdsret i forbindelse med udłvende kunstneres ans(cid:230)ttelsesforhold Frankrig trues med sagsanl(cid:230)g ved EF-Domstolen, landet n(cid:230)gter at oph(cid:230)ve bestemmelsen om »prØsomption de salariat« i artikel L 762-1 i den franske lov om arbejdsret, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r udenlandske kunstnere. fordi Er det ikke en overdreven forholdsregel, eftersom det vil g(cid:229) ud over de franske kunstnere p(cid:229) deres eget territorium, hvis denne artikel kun finder anvendelse p(cid:229) franske kunstnere? Arbejdsgiverne ville s(cid:229)ledes ikke behłve at betale bidrag til sociale ordninger for de udenlandske kunstnere, hvorimod de skulle głre det i forbindelse med ans(cid:230)ttelse af franske kunstnere. Denne harmonisering p(cid:229) et lavere niveau vil stille de franske kunstnere ringere, og vil det ikke betyde dłdsstłdet for denne s(cid:230)rlige franske regel, der giver kunstnerne en social beskyttelse, som hłrer til de bedste i Europa? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (26. maj 2000) Kommissionen skal allerfłrst understrege, at den endnu ikke har truffet afgłrelse om at indbringe sagen om udenlandske kunstneres ans(cid:230)ttelsesforhold for EF-Domstolen. Den har derimod afgivet en begrundet udtalelse. Den franske regering har dog endnu ikke svaret. Kommissionen anmoder i den begrundede udtalelse Frankrig om at tage de fornłdne skridt til at sikre, at bestemmelsen om »prØsomption de salariat« (dvs. formodning om besk(cid:230)ftigelse som arbejdstager) som omhandlet i artikel L 762-1 i den franske code du travail (lovbog om arbejdsret) er forenelig med den frie udveksling af tjenesteydelser i EF-traktatens artikel 49 og 50 (tidl. artikel 59 og 60). Den frie udveksling af tjenesteydelser er et af EF-traktatens grundl(cid:230)ggende principper. Begrebet tjenestey- der som omhandlet i EF-traktatens artikel 49 og 50 har umiddelbar virkning i EU og kan ikke defineres ved alene at henvise til en medlemsstats nationale lovgivning. Var det ikke tilf(cid:230)ldet, kunne den frie udveksling af tjenesteydelser v(cid:230)re truet, fordi begrebets indhold s(cid:229) kunne fasts(cid:230)ttes og (cid:230)ndres ensidigt ved national lovgivning, som alt efter forgodtbefindende kunne udelukke bestemte persongrupper fra at kunne p(cid:229)ber(cid:229)be sig traktatf(cid:230)stede goder. Kommissionen skal derfor p(cid:229)pege, at den ikke łnsker at harmonisere betingelserne for at optage og udłve virksomhed som kunstner p(cid:229) EU-plan eller at stille franske kunstnere ringere end udenlandske kunstnere, og at den heller ikke łnsker, at arbejdsgivere for udenlandske kunstnere ikke l(cid:230)ngere betaler sociale bidrag. Den łnsker derimod, at man anerkender den status, som selvst(cid:230)ndige tjenesteydere har, der er etableret som s(cid:229)danne i en anden medlemsstat, hvor de lovligt og normalt yder tjenester svarende til dem, de łnsker at udbyde midlertidigt i Frankrig. Det lader ikke til, at der i bestemmelsen om »prØsomption de salariat« i


title: Regolamento (CE) n. 859/2000 della Commissione, del 27 aprile 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: 28. 4. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 103/57 REGOLAMENTO (CE) N. 859/2000 DELLA COMMISSIONE del 27 aprile 2000 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 13, paragrafo 2, considerando quanto segue: (1) (2) (3) A norma dell'articolo 13 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, la differenza fra i corsi o i prezzi dei prodotti di cui all'articolo 1 di detto regolamento ed i prezzi di detti prodotti nella Comunità può essere coperta da una resti- tuzione all'esportazione. Le restituzioni debbono essere fissate prendendo in considerazione gli elementi di cui all'articolo 1 del rego- lamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio in relazione alla concessione delle restituzioni all'esportazione e le misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4). Per quanto riguarda le farine, le semole e i semolini di grano o di segala, la restituzione applicabile a questi prodotti deve essere calcolata tenendo conto della quan- tità di cereali necessaria per la fabbricazione dei prodotti (4) (5) (6) considerati. Dette quantità sono state fissate nel regola- mento (CE) n. 1501/95. La situazione del mercato mondiale o le esigenze speci- fiche di certi mercati possono rendere necessaria la diffe- renziazione della restituzione per certi prodotti, a seconda della loro destinazione. La restituzione deve essere fissata almeno una volta al mese; essa può essere modificata nel periodo intermedio. L'applicazione di dette modalità alla situazione attuale in particolare, ai dei mercati nel settore dei cereali e, corsi o prezzi di detti prodotti nella Comunità e sul mercato mondiale conduce a fissare la restituzione agli importi elencati in allegato. (7) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all'esportazione, come tali, dei prodotti di cui all'articolo 1, lettere a), b) e c) del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, ad eccezione del malto, sono fissate agli importi di cui in allegato. Il presente regolamento entra in vigore il 28 aprile 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 aprile 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. L 103/58 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 28. 4. 2000 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 27 aprile 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali, delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Per le destinazioni seguenti: i paesi terzi, 01 tutti 02 altri paesi terzi, 03 Svizzera, Liechtenstein. — 0 — 15,00 0 55,00 0 — 11,00 0 — — — 25,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 38,00 36,00 33,00 30,50 28,50 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (2) Se tale prodotto contiene semole agglomerate, nessuna restituzione è concessa. NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione (GU L 214 del 30. 7. 1992, pag. 20) modificato


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposte della Commissione relative alla fissazione dei prezzi dei prodotti agricoli (2000-2001)»

eurovoc_concepts:
agricultural product
farm prices


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1309/00 di Nicholas Clegg (ELDR) alla Commissione. Adesione della Cina all'OMC.

eurovoc_concepts:
China
EU aid
World Trade Organisation
accession to an agreement
technical cooperation

text: C 53 E/124 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/157) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1309/00 di Nicholas Clegg (ELDR) alla Commissione (27 aprile 2000) Oggetto: Adesione della Cina all(cid:146)OMC Quali piani sono stati elaborati per garantire l(cid:146)adozione di un programma consistente di assistenza tecnica europea e multilaterale come misura di accompagnamento all(cid:146)adesione della Cina all(cid:146)OMC, misura intesa a migliorare la capacit(cid:224) amministrativa e giuridica della Cina ad assolvere pienamente i suoi obblighi di paese membro dell(cid:146)OMC? In particolare hanno avuto luogo discussioni volte a far s(cid:236) che l(cid:146)UE e gli SU forniscano un(cid:146)assistenza correttamente coordinata in tal settore? Risposta data dal sig. Lamy in nome della Commissione (13 giugno 2000) Per far s(cid:236) che l(cid:146)ulteriore integrazione della Cina nell(cid:146)economia mondiale sia il piø agevole possibile, la Commissione ha avviato una serie di progetti di cooperazione, i quali intendono contribuire a potenziare le capacit(cid:224) del governo e dell(cid:146)amministrazione cinesi in settori direttamente legati al rispetto dei prossimi impegni del paese nell(cid:146)ambito dell(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio (OMC). La Commissione d(cid:224) molta importanza al fatto che l(cid:146)assistenza tecnica a tal fine Ł fornita in uno spirito di cooperazione e partenariato con la Cina e non riguarda soltanto la sorveglianza da parte della Comunit(cid:224). Sono gi(cid:224) stati presentati cinque progetti, dell(cid:146)importo totale di circa 22 milioni di euro; alcuni sono in corso, mentre altri lo saranno nei prossimi mesi. In particolare, quest(cid:146)anno sar(cid:224) realizzato un programma quadro a sostegno dell(cid:146)adesione all(cid:146)OMC, che fornir(cid:224) formazione ai funzionari cinesi che si occuperanno del rispetto degli impegni. I progetti in corso riguardano lo sviluppo di un sistema moderno ed efficiente per la protezione dei diritti di propriet(cid:224) intellettuale, la creazione di un sistema di appalti pubblici trasparente e non discriminatorio nonchØ la raccolta e la fornitura di statistiche. Inoltre, alla fine dell(cid:146)anno Ł previsto l(cid:146)avvio di una vasta iniziativa per contribuire alla riforma e alla ristrutturazione del settore dei servizi finanziari. il sostegno alla riforma economica e sociale continuer(cid:224) ad essere una priorit(cid:224) nell(cid:146)ambito del Infine, finanziamento della cooperazione in futuro. La Commissione sta esaminando i metodi per intensificare i programmi esistenti in caso di necessit(cid:224) alla luce dell(cid:146)esperienza acquisita nel corso dei cinque progetti menzionati. La Commissione non Ł a conoscenza di piani concreti statunitensi per fornire alla Cina assistenza tecnica in ambito OMC. Tuttavia, cerca di coordinare le proprie attivit(cid:224) di cooperazione con gli Stati Uniti e altri donatori attivi nel settore, al fine di evitare i doppioni e di sviluppare sinergie tra i vari programmi. (2001/C 53 E/158) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1311/00 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (27 aprile 2000) Oggetto: Sovvenzioni per il gemellaggio fra citt(cid:224) Nel maggio 1999 la Societ(cid:224) britannica per il gemellaggio Dorchester (cid:129) Bayeux ha presentato alla Commissione una domanda di sovvenzione per un evento organizzato nell(cid:146)ambito del gemellaggio fra le due citt(cid:224). La Commissione ha per(cid:242) informato la Societ(cid:224) di averle accordato una sovvenzione di 1 200 euro


title: A Bizottság 851/2000/EK rendelete (2000. április 27.) a kajszibarack forgalmazási előírásának megállapításáról

eurovoc_concepts:
fresh fruit
marketing standard
product quality
quality standard
stone fruit

text: 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 55 32000R0851 L 103/22 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 4. 28. A BIZOTTSÁG 851/2000/EK RENDELETE (2000. április 27. ) a kajszibarack forgalmazási előírásának megállapításáról mivel: (1) (2) (3) (4) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb az 1257/1999/EK rendelettel (1) módosí- tott, a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (2) és külö- nösen annak 2. cikke (2) bekezdésére, A kajszibarack a 2200/96/EK rendelet I. mellékletében felsorolt olyan termékek körébe tartozik, amelyekre előírásokat kell megállapítani. A legutóbb a 888/97/EK rendelettel (3) módosított, a kajszibarack minőségi előírá- sának megállapításáról szóló 1108/91/EGK bizottsági rendeletet (4) többször módosították, és az a továb- biakban nem képes biztosítani a jogi egyértelműséget. (6) bizonyos kajszibarackfajták zöldség esetében, amelyeket nagy múltra visszatekintő, hagyományos helyi fogyasztás céljára a régió kiskereske- delme értékesít. A Németország Süßer See régiójában termesztett mérete jellemzően kisebb az előírás által előírtnál. Ezeket a kajszibarackokat hagyományosan a termesztési régióban értékesítik, és a kajszibarack minőségi előírásaitól Német- ország esetében való mentességről szóló, 1998. május 14-i 1010/98/EK rendelet (5) hatálya alá tartoznak. A közösségi szabályok érthetősége és egyszerűsítése érde- kében ezt a mentességet ebbe a rendeletbe kell beillesz- teni és az 1010/98/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. e rendeletben előírt Az vannak a Gyümölcs és Zöldségpiaci véleményével, intézkedések összhangban Irányítóbizottság Az 1108/91/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és az abban foglalt szabályokat újra kell fogalmazni. Ebből a célból, valamint a világpiac átláthatóságának megőrzése érdekében az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ/EGB) a romlandó termé- nyek szabványosításával és a minőség javításával foglal- kozó munkacsoportja által a kajszibarack előírásaira tett javaslatokat figyelembe kell venni. Ezen előírások alkalmazásának azt kell eredményeznie, hogy megakadályozzák a gyengébb minőségű termékek piaci értékesítését, összhangba hozzák a termelést a tisztességes fogyasztói versenyen alapuló kereskedelmet és ezáltal javítsák a jövedelmezőséget. igényekkel, elősegítsék a Az előírásokat minden értékesítési szinten alkalmazni kell. A nagy távolságra történő szállítás, a hosszabb raktározás és azok a különböző árukezelési folyamatok, amelyeken a termékek keresztülmennek, a termékek biológiai fejlődéséből vagy romlandó természetéből eredően minőségromlást okozhatnak. Ezt a minőségrom- lást az előírásoknak a feladást követő értékesítési szin- teken történő alkalmazása során figyelembe kell venni. Mivel az „extra” osztályba tartozó termékeket különös gondossággal kell válogatni és csomagolni, ebben az esetben csak a frissesség és a feszesség hiányát kell figye- lembe venni. (5) A 2200/96/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése lehető- séget nyújt a hatályos minőségi előírások alól való mentességre olyan, adott régióban termelt gyümölcs és (1) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 80. o. (2) HL L 297. , 1996. 11. 21. , 1. o. (3) HL L 126. , 1997. 5. 17. , 11. o. (4) HL L 110. , 1991. 5. 1. , 67. o. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 0809 10 00 KN-kód alá tartozó kajszibarack forgalmazási előírását a melléklet tartalmazza. A 2200/96/EK rendeletben megállapított feltételeknek megfe- lelően az előírást minden értékesítési szinten alkalmazni kell. A feladást követően azonban a termékek az előírás rendelkezé- seihez képest a következő eltéréseket mutathatják: – a frissesség és a feszesség enyhe hiánya, – a nem „extra” osztályba sorolt termékeknél – fejlődésük és romlandó természetük következtében – minőségük enyhe romlása. 2. cikk E rendelet melléklete alóli mentességként a Süßer See (1) régióban termesztett kajszibarack legkisebb mérete 5 mm-rel kisebb lehet az forgalmazási előírásban megadott legkisebb méretnél. Ezt a kajszibarackot azonban csak Szász-Anhaltban és Szászországban lehet értékesíteni. (2) A 2200/96/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének megfe- lelően az egyes szállítmányokat kísérő dokumentumban vagy a szállítójegyen az egyéb szükséges információn túl a követ- kezőket kell feltüntetni: „Nur in Sachsen-Anhalt und Sachsen im Einzelhandel zu verkaufen”. (5) HL L 145. , 1998. 5. 15. , 10. o. 56 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet Az 1108/91/EGK és az 1010/98/EK rendelet hatályát veszti. 3. cikk 4. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet a hatálybalépését követő hónap első napjától kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2000. április 27-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 57 MELLÉKLET A KAJSZIBARACKRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁS I. A TERMÉK MEGHATÁROZÁSA Ez az előírás a friss állapotban forgalomba kerülő, fogyasztásra szánt, Prunus armeniaca L-ből termesztett kajszibarack fajtákra vonatkozik, az ipari feldolgozásra termesztett kajszibarack kizárásával. II. A MINŐSÉGRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK Az előírás célja az értékesítésre előkészített és csomagolt kajszibarack minőségi követelményeinek meghatározása. A. Minimumkövetelmények Az adott minőségi osztályra vonatkozó külön előírásokra és megengedett eltérésekre is figyelemmel a kajszibaracknak minden osztályban a következő tulajdonságoknak kell megfelelnie: – ép, – egészséges; nem lehet romlóhibás vagy más minőségcsökkenés miatt fogyasztásra alkalmatlan, – tiszta, gyakorlatilag minden látható idegen anyagtól mentes, – kártevőktől gyakorlatilag mentes, – kártevők okozta kártól gyakorlatilag mentes, – nem természetes felületi nedvességtől mentes, – minden idegen illattól és/vagy íztől mentes. A kajszibarack legyen gondosan szedett. A kajszibarack legyen megfelelően fejlett és kielégítően érett. A kajszibarack fejlettsége és állapota olyan legyen, hogy: – kibírja a szállítást és az árukezelést, és – megfelelő állapotban érkezzen rendeltetési helyére. B. Osztályozás A kajszibarack az alábbiakban meghatározott három osztályba sorolható: i. „ E xtr a ” osztá ly Az ebbe az osztályba sorolt kajszibaracknak elsőrendű minőségűnek kell lennie. Alakja, fejlettsége és színe – a termő- hely figyelembevételével – a fajtára jellemző legyen. A kajszibarack legyen hibáktól mentes, legfeljebb csak nagyon enyhe felszíni hibák fordulhatnak elő rajta, feltéve, hogy ezek nem befolyásolják a termék általános megjelenését, minőségét, eltarthatóságát és csomagolt állapotban való megjelenését. ii. I. osz tá ly Az ebbe az osztályba sorolt kajszibaracknak jó minőségűnek kell lennie. Alakja, fejlettsége és színe – a termőhely figyelembevételével – a fajtára jellemző legyen. A gyümölcshús legyen minden hibától mentes. A következő enyhe hibák azonban megengedhetők, ha nem befolyásolják a termék általános megjelenését, minőségét, eltarthatóságát és csomagolt állapotban való megjelenését: – enyhe alaki vagy fejlődési hiba, – enyhe színhiba, – enyhe ágdörzsölés, – enyhe napégés, – kisebb héjhibák megengedettek, ha hosszanti hiba esetén az 1 cm-t, egyéb hiba esetén a 0,5 cm2 összes területet nem haladják meg. iii. II. osztá ly Ebbe az osztályba tartozik az olyan kajszibarack, amely nem felel meg a magasabb osztályok követelményeinek, de kielégíti az előbbiekben felsorolt minimumkövetelményeket. 58 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/29. kötet Héjhibák megengedettek, amennyiben a gyümölcs a minőség, az eltarthatóság és a megjelenés tekintetében az alábbi határokon belül megőrzi lényeges tulajdonságait: – 2 cm-t nem meghaladó hosszanti hibák, – 1 cm2-t nem meghaladó egyéb hibák. III. A MÉRETRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK A méretet a legnagyobb keresztmetszeti átmérő szerint kell meghatározni. A méret szerinti osztályozás kötelező az „extra” és az I. osztály esetében. Osztály Legkisebb átmérő (mm) A megengedett legnagyobb eltérés azonos csomagolási egységben (mm) „Extra” I. és II. (méretre osztályozás esetén) II. (ha nincs méretre osztályozva) 35 30 30 5 10 – IV. A MEGENGEDETT ELTÉRÉSEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK Minden csomagolási egység tartalmazhat olyan kajszibarackot, amelynek minősége és mérete a megengedett mértékben eltér a feltüntetett osztály követelményeitől. A. Minőségi eltérések i. „ E xtr a ” osztá ly A kajszibarack darabszámának vagy tömegének 5 %-a lehet olyan, amely az „extra” osztály követelményeinek nem felel meg, de megfelel az I. osztály követelményeinek, kivételes esetben beleértve az I. osztály megengedett eltéréseit is. ii. I. osz tá ly A kajszibarack darabszámának vagy tömegének 10 %-a lehet olyan, amely az I. osztály követelményeinek nem felel meg, de megfelel a II. osztály követelményeinek, kivételes esetekben beleértve a II. osztály megengedett eltéréseit is. iii. II. osztá ly A kajszibarack darabszámának vagy tömegének 10 %-a lehet olyan, amely sem a II. osztály követelményeinek, sem pedig a minimumkövetelményeknek nem felel meg, nem lehet azonban romlóhibás, erősen nyomódott, vagy más módon olyan mértékben minőségcsökkent, ami a terméket fogyasztásra alkalmatlanná teszi. B. Méreteltérések Minden osztály esetében: a kajszibarack darabszámának vagy tömegének 10 %-a térhet el a legkisebb mérettől vagy a csomagolási egységen jelzett mérettől; a megengedett eltérés 3 mm-nél nagyobb nem lehet. V. A KÜLSŐ MEGJELENÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK A. Egyneműség Minden csomagolási egység tartalma legyen egynemű, és kizárólag azonos eredetű, fajtájú, minőségű és (ha méret szerint válogatott) méretű, és az „extra” osztályban egynemű színeződésű kajszibarackot tartalmazhat. A csomagolási egységek látható része a teljes belső tartalmat tükrözze. B. Csomagolás A kajszibarackot úgy kell becsomagolni, hogy az megfelelő módon védve legyen. A csomagolási egységek belsejében használt anyag legyen új, tiszta és olyan minőségű, hogy az a termékben semmilyen külső vagy belső elváltozást ne okozzon. Megengedett az egyéb anyagok, különösen a kereskedelmi jellemzők leírására szolgáló papír vagy bélyegzők alkalmazása, amennyiben a nyomtatás vagy a címkézés egészségre ártalmatlan festékkel, illetve ragasztóval történik. A csomagolási egységek minden idegen anyagtól legyenek mentesek. 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 59 C. Megjelenés A kajszibarackot a következő módon lehet forgalomba hozni: – kis egységű fogyasztói csomagolásban, – sorolva, egy vagy több rétegben, a rétegeket egymástól elválasztva, – ömlesztve, kivéve az „extra” minőségi osztályt. VI. A JELÖLÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK A csomagolási egységek egyazon oldalán olvashatóan, letörölhetetlenül és kívülről jól láthatóan az alábbi adatokat kell feltüntetni: A. Azonosító adatok A csomagoló és/vagy forgalmazó neve és címe, vagy hivatalosan kiadott, illetve elfogadott kódjelzése. Kódjelzés alkalma- zása esetében azonban a kódjelzés közvetlen közelében fel kell tüntetni a „csomagoló és/vagy forgalmazó” hivatkozást (vagy az ennek megfelelő rövidítést). B. A termék megnevezése – „Kajszibarack”, ha a csomagolási egység tartalma kívülről nem látható, – a fajta neve az „extra” és az I. minőségi osztályokban. C. A termék eredete – A származási ország és, nem kötelezően, a termesztési tájegység, illetve az ország, a régió vagy a helység neve. D. Kereskedelmi előírások – Osztály, – Méret (méret szerint válogatott termékeknél) a legnagyobb és legkisebb átmérőt megadva. E. Hivatalos ellenőrző jel (nem kötelező)


title: WRITTEN QUESTION E-1303/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Council. The EU and Austria.

eurovoc_concepts:
Austria
Council of the European Union
European Union membership
diplomatic relations
extreme right
powers of the institutions (EU)

text: 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/167 (2001/C 46 E/193) WRITTEN QUESTION P-1541/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Council (12 May 2000) Subject: Infringement of Rule 44 of the Rules of Procedure of the European Parliament I have submitted a number of questions to the Council on the subject of Austria: (cid:129) a priority question tabled on 21 February 2000 and registered on 25 February. Pursuant to Rule 44(5) of the Rules of Procedure, priority questions must be answered within three weeks of being registered. Accordingly, this question should have been answered by 17 March, (cid:129) two questions tabled on 21 February and registered on 13 March. Pursuant to Rule 44(6) of the Rules of Procedure they must be answered within six weeks of being registered by the Council: they should therefore have been answered by 25 April. In view of this infringement of the Rules of Procedure of the European Parliament, is the Council aware of the provisions of the Rules of Procedure currently in force and does it intend to comply with them in future? Joint answer to Written Questions E-1299/00, E-1300/00 and P-1541/00 (10 July 2000) The Council would remind the Honourable Member that it is not bound by the deadlines mentioned, as these ensue from Rule 44(5), (6) and (7) of the Rules of Procedure of the European Parliament. It would, however, stress that with a view to better collaboration with the European Parliament in this area the Council has acted swiftly to introduce a series of internal measures enabling it to reply to written questions within two months. its preparatory bodies have defined a procedure for examining questions intended to strike the requisite balance between this objective and the essential need to provide replies of the highest quality possible after consultation with the competent departments and an exchange of views at Council level. In this context Over the years various factors have made it harder to keep this balance, with adverse consequences on the promptness of replies, examples being the significant increase in the number of written questions put to the Council, which should not be under-estimated, the emergence of questions in areas which call for in- depth study, or the topical nature of certain issues which on occasion require some time for Members to be given genuine updates. The Council does, in any case, share the concern expressed by the Honourable Member and reaffirms its commitment to providing, in all circumstances, the most appropriate and fullest replies possible to written questions put to it. It will reflect on solutions to optimise the current procedures for studying questions, in compliance with the requirements listed above. (2001/C 46 E/194) WRITTEN QUESTION E-1303/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Council (27 April 2000) Subject: The EU and Austria A study carried out by the Irish Institute of European Affairs is critical of the measures taken by the other fourteen EU Member States against Austria which, it says, violate not only Community law but also the principles of democracy. The study, written by Eugene Regan, an Irish lawyer and former member of the private office of EU Commissioner Peter Sutherland, is also highly critical of the action of the Portuguese Presidency. C 46 E/168 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 The main points of criticism are the interference in a democratic process, the type of action decided on by the fourteen EU States which are to be implemented not within the Union but outside this legal area, and the controversial action of the Portuguese Presidency which gave the new Austrian government no opportunity to put its views across. The author explicitly points out that there are no grounds for the assumption that (cid:145)Austria is a less democratic country than Ireland or any other EU Member State(cid:146). In the light of this sound academic study: (cid:129) is the Council familiar with the study, (cid:129) if not, does it intend to obtain and examine it, and finally (cid:129) what does it intend to do to put relations with Austria back on a normal footing? Reply (10 July 2000) The Council has not examined the study to which the Honourable Member refers, and does not have a view on it. The measures to which the question refers are not binding on the Council, and the Council has not taken any view on them. (2001/C 46 E/195) WRITTEN QUESTION E-1305/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Council (27 April 2000) Subject: Question H-0191/00 On 17 March 2000 I received a written reply to my oral question H-0191/00 on Israel and Russia. I should point out that the Council discussed only the first and second paragraphs of my question while fully ignoring the third, and decisive paragraph. In particular the Council failed to make the link with the action currently being taken by fourteen Member States against Austria, which was the point of the question. The question must therefore be regarded as largely unanswered, and I should now like a more detailed answer. Reply (10 July 2000) The Council refers the Honourable Member to the answer given to his earlier question on this issue. Since the last paragraph of this question was addressed to the Portuguese Presidency, it would not be appropriate for the Council to respond. This is in any case an issue on which the Council has not taken a view. (2001/C 46 E/196) WRITTEN QUESTION E-1310/00 by Nicholas Clegg (ELDR) to the Commission (27 April 2000) Subject: Labelling of textiles What provisions exist governing labelling requirements at European or multi-lateral for textile products from non-EU countries? What steps does the Commission propose to take to introduce improved level


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä kouluopetuksen laadunarvioinnissa"

eurovoc_concepts:
European cooperation
education
level of education

text: C 168/30 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 2000 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä kouluopetuksen laadunarvioinnissa” (2000/C 168/09) Neuvosto päätti 29. helmikuuta 2000 EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto antoi lausuntonsa 11. huhti- kuuta 2000. Esittelijä oli Bernd Rupp. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. huhtikuuta 2000 pitämässään 372. täysistunnossa seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 108 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 4 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 2. Yleistä 1. 1. Eurooppalainen kokeiluhanke kouluopetuksen laadun- arviointi aloitettiin kouluvuoden 1997 alussa. Virallisesti se päättyi marraskuussa 1998 Wienissä järjestettyyn päätöskon- ferenssiin. 2. 1. Kouluopetuksen laatu ja sen merkitys Hankkeeseen osallistui 101 peruskoulu- ja lukiotason oppilai- tosta kaikkiaan 18:sta maasta, eli EU-maiden lisäksi Norjasta, Islannista ja Liechtensteinista. Opetuksen laatu on epäilemättä tärkeä yhteiskunnan jäsenen kypsyyden ja itsenäisyyden osoittava mittari. Se on myös kyseisen yhteiskunnan yhteiskunnallisen ja taloudellisen suori- tuskyvyn indikaattori. Kustakin maasta hankkeeseen valittujen koulujen lukumäärä suhteutettiin maiden koon mukaan: suurista maista hankkee- seen osallistui 9 koulua, keskikokoisista 5 ja pienistä 2 koulua. Hankkeeseen osallistuvien koulujen valinnasta vastasivat maa- kohtaiset komiteat. Opetuksen laatu sekä yksilön tiedollinen ja sosiaalinen kompe- tenssi ovat yhdessä ja erikseen olleet nykyaikaisen yhteiskun- nan syntymisestä lähtien valtion yhteisöllisyyden, hyvinvoin- nin ja demokratian oleellisia perustekijöitä. Komission ”koulutus ja nuoriso” -pääosasto julkaisi hankkeen toteuttamisesta moniosaisen kertomuksen nimeltä: Kouluopetuksen laadunarviointi Järjestäytyneen ja tehokkuuteen tähtäävän kansalaisyhteiskun- nan tunnuslause ”Tieto on valtaa!” pitää paikkansa paremmin kuin koskaan. On muistettava, ettei tiedolla tässä yhteydessä tarkoiteta tietojen keräämistä vaan punnitun tiedon suunnitel- mallista soveltamista. – – Suuntaviivat hankkeisiin osallistuvia oppilaitoksia varten Itsearvioinnin opas 2. 1. 1. O p e t u s j a m a a i l m a n l a a j u i s t u m i n e n – Väliraportti – Loppuraportti 1. 1. 1. Erityisesti loppuraportissa – – – – esitellään projektia selvitetään koulujen noudattamia menettelyjä annetaan koulujen työskentelyä koskevia lausuntoja esitellään maakohtaista seurantaa – pohditaan kokeiluhankkeen onnistumisen edellytyksiä – avataan hankkeeseen osallistuville kouluille uusia näkymiä. Yhteiskunnan ja yksilön vapauden kehityksen vuoksi on välttämätöntä varmistaa, että opetuksen laatu vastaa talouden ja työmarkkinoiden sekä tieteen, tutkimuksen, tekniikan, poli- tiikan ja hallinnon dynaamista muutosta. Työllistettävyyden edistämisen ja varmistamisen lisäksi sen avulla on pantava alulle elinikäinen oppimisprosessi. Vaikka se onkin valtiollisen koulutusvastuun vuoksi ennen kaikkea koulujen tehtävä, ky- seessä ei ole pelkästään julkista koulutusjärjestelmää koskeva asia, vaan myös perheet, koulujärjestelmän ulkopuolista ope- tusta antavat tahot ja elinkeinoelämä on saatava mukaan. Jatkuvan maailmanlaajuistumisen vuoksi edellä mainittu ei enää voi koskea pelkästään yksittäisiä valtioita. Sen sijaan tarvitaan yhteisiä ja erityisesti yhdessä koordinoituja ponnis- tuksia opetuksen laadun varmistamiseksi ja siten valtioiden välisen henkilöiden liikkuvuuden ja koulutuksen siirron edis- tämiseksi ratkaisevalla tavalla. 16. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 168/31 2. 1. 2. E u r o o p p a l a i s e t o p e t u s p e r i a a t t e e t 2. 1. 5. A s i a n o s a i s t e n h y v ä k s y n t ä Opetusta arvioitaessa pyritään selvittämään sen sisältö, ulottu- vuudet ja tavoitteet, eli sen ohjenuorana olevat periaatteet. Pohjimmiltaanhan on kyse siitä, että EU:n on kansallisia ja kulttuurisia erityispiirteitä ja jäsenvaltioiden suvereeniutta kunnioittaen luotava opetukselle eurooppalaiset periaatteet. Niillä tarkoitetaan ydinkohdiltaan yhteistä eurooppalaista ope- tussuunnitelmaa, jonka laatu tai laadunvarmistus on kaikissa jäsenvaltioissa turvattu yhdenmukaisesti. Mahdollisimman korkealaatuiseen opetukseen perustuva ja ydinkohdiltaan yhteinen opetussuunnitelma luo edellytykset liikkuvuudelle ja hyvinvoinnille. Lisäksi se varmistaa suoritus- ten vertailukelpoisuuden siten edelleen yksilöiden yhtäläiset mahdollisuudet. Se muodostaa eurooppalaista demokratiaa ja sosiaalivaltiomallia kantavan peruspilarin. 2. 1. 3. T u l o k s i i n p e r u s t u v a l a a t u Tulokset ja niiden tarkistaminen ja valvonta liittyvät opetuksen laatuun. Laatua on mitattava kulttuurin pohjalta kehittyneillä tai opetussuunnitelman osana ohjeiksi annetuilla arviointiastei- koilla ja standardeilla. Laaduntarkkailu ei ole kouluille uutta, vaan oppimisprosessin tuloksia ja siten koulutuksessa onnistu- misen laatua tarkkaillaan jatkuvasti. Uutta on pikemminkin, että opetuksen ja sen laadun arvioinnin on tarkoitus olla perusteiltaan koulujärjestelmät ja rajat ylittävää. Se mahdollistaa ensimmäistä kertaa kattavan laatu- vertailun. Edellä mainittu on lisäksi osa yksittäisten koulujen entistä laajempaa autonomiaa, eli arviointi tapahtuu osana koulupoliittista hajauttamista. ja laadunarviointiin ammattiopetuksen Yleissivistävän tähtäävän toiminnan onnistuminen riippuu asianosaisten hyväksynnästä. Tässä yhteydessä asianosaisilla ei tarkoiteta koulutuksesta poliittista vastuuta kantavia tahoja (jotka usein viittaavat jäsenvaltioiden kulttuuriseen ja siten myös koulutus- poliittiseen riippumattomuuteen), vaan opetushenkilökuntaa sekä oppilaita ja opiskelijoita, heidän eturyhmiään ja ammatti- liittojaan sekä koulujen toimintaympäristön muodostavia per- heitä ja paikallisyhteisöitä. Tämä sen vuoksi, että ne kaikki tarvitsevat opetuksen laadun varmistamiseksi ja arvioimiseksi riittävät edellytykset ja entistä laajemmat toimintamahdolli- suudet. Koska oppilaitoksia ja kouluja ei voida verrata yrityksiin eikä oppimista teolliseen tuotantoprosessiin, tulee yksipuolisesti taloudelliseen tehokkuusajatteluun perustuva opetuksen laa- dun arviointiin ja varmistamiseen tähtäävä ohjelma epäonnis- tumaan, mikäli tavoitteena on samoin taloudellisin resurssein saada enemmän tulosta samalla, kun koulujen edellytetään paikkaavan puutteelliset toimintaedellytyksensä hajautuksena markkinoidulla rakennemuutoksella. Opetuksen laatu on Euroopassa epäilemättä yhteisön tulevai- suuden kannalta olennainen tekijä. Kuten suosituksen johdan- to-osassa todetaan, on koulutuksen laadun takaaminen oikeu- tetusti ensisijainen tehtävä. Tämän vuoksi suositusta kannatetaan sekä periaatteessa että useiden yksityiskohtien osalta. Noudatettava vapaaehtoisen yhteistyön ja sopeuttamisen periaate jättää jäsenvaltioiden pohdittavaksi, onko niillä tahtoa luoda Euroopan nuorille kansalaisille yhtäläiset mahdollisuudet ja antaa käyttöön niiden edellyttämät taloudelliset välineet ja voimavarat. Maailmanlaa- juisesti tarkasteltuna Euroopan asema edellyttää tätä ehdotto- masti. 2. 1. 4. K o u l u j ä r j e s t e l m ä n h a j a u t t a m i n e n 2. 2. Suositusehdotuksen taustaa Sekä ulkoiseen että sisäiseen arviointiin liittyvät toimet palvele- vat hajauttamista. Lisäksi keskusbyrokratian vaikutuksen ja kenttää lähellä toimivien hajautettujen toimivaltaisten elinten ja lopulta itse koulujen välille luodaan uusi tasapaino. Tätä rakennetta pitävät koossa arviointiperusteet. Niiden tarkoituk- sena on varmistaa kouluopetuksen laatu ja nostaa kouluope- tuksen taso kouluasteittain yhtenäiselle ja vertailukelpoiselle tasolle. Tämä edellyttää koulujen kestävää tukemista. Erilaiset yhte- näistävät toimenpiteet ovat välttämättömiä, jotta koulut voivat osallistua tämäntyyppiseen laadunvarmistusohjemaan. Tuen tulee olla koulutuspoliittista ja ennen kaikkea hallitusten talousarvioista myönnettävää taloudellista tukea, sillä riittävät voimavarat ovat yhä laadukkaan opetuksen olennainen edelly- tys. Niinpä Euroopan parlamentin ja neuvoston tulisikin painokkaasti muistuttaa jäsenvaltioita tästä yhteydestä. 2. 2. 1. Koska kouluopetuksen laadun takaaminen on arvioi- tu ensisijaiseksi tehtäväksi, voidaan päätellä, että koulutuspoli- tiikan asemaa EU:ssa on tarkoitus kokonaisuutena parantaa. Tämä näkemys on kannatettava. Käsiteltävä suositus voisi edistää tämän tavoitteen saavuttamista. Opetuksen tason varmistaminen on tietysti kunkin opettajan ensisijainen tehtävä. Se kuitenkin edellyttää tarvittavien voima- varojen saamista (ks. edellä). Komission voidaan katsoa onnistuneen kouluopetuksen laa- dunarviointia koskevassa eurooppalaisessa kokeiluhankkeessa. Menestyksen tärkeänä edellytyksenä voidaan pitää sitä, että sen osana esitettiin myös arviointiin liittyviä käytännön ehdotuk- sia. Tässä mielessä kokeiluhanke tarjoaa vankan pohjan sitä laajemmalle laadunvarmistushankkeelle. C 168/32 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 2000 2. 2. 2. Yhteisön panos opetuksen laatuun on luonteeltaan yhtenäistävä. Sen tavoitteena on tukea ja täydentää erityiskei- noin jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiä ja edistää siten Eu- roopan laajuisen koulutusstandardin muodostumista. Tämä ei merkitse koulutuksen yhdenmukaistamista, vaan yhtäläisten koulutusmahdollisuuksien tukemista yhteisössä. Kuten ehdotuksessa todetaan, koulutuksen laatu ei siten tarkoi- ta ylhäältä asetettavaa normia, vaan on yhteiskunnallisen kehityksen dynaaminen muuttuja, johon muut politiikan alu- eet, erityisesti rahoitus, vaikuttavat. Tämän vuoksi korkeatasoista opetusta ei voida taata ilman riittäviä resursseja. Resurssipula johtaa pikemminkin asian- osaisten ja itse järjestelmän ylikuormitukseen. Etenkin yhä yleistyvää hajauttamista ajatellen se taas vähentää laadunar- viointiohjelman hyväksyntää. 2. 2. 3. Hajauttamista ja koulujärjestelmän entistä laajempaa itsenäistä vastuuta ajatellen on paikallaan huomauttaa, että ne tarjoavat koulutuspoliittisesti merkittävän mahdollisuuden parantaa kouluopetuksen laatua ja koulujärjestelmän suoritus- kykyä. Tämä edellyttää kuitenkin periaatetta, jonka mukaan hajautta- misen ja itsenäisyyden lisäämisen myötä pedagogiset ja muut kouluun liittyvät päätökset tehdään tasolla, jolla ne myös toteutetaan. Demokratiassa kansanedustuslaitoksella luonnol- lisesti säilyy oikeus tehdä koko järjestelmää koskevia kaikkein tärkeimpiä päätöksiä. Hajauttamisella on myönteinen vaikutus kuitenkin vain, jos se ei aiheuta kenttää lähellä olevilla tasoilla tilannetta, jossa ne joutuvat paikkaamaan puutteita, joita ne eivät kuitenkaan itse pysty korjaamaan. Tämä koskee erityisesti opetuksen tarjoamista, koulujen varustamista ja opetushen- kilöstön saatavuutta. Vaikka sekä ulkoinen että sisäinen arviointi ovat 2. 2. 4. molemmat tärkeitä laadunarvioinnin välineitä, tulee etusijalle asettaa sisäinen arviointi, ei pelkästään hajauttamisen vaan myös demokraattisuuden vuoksi. Tämä tärkeysjärjestys ei kuitenkaan vähennä ulkoisen arvioinnin merkitystä. EU-ohjel- man painopisteen tulisi kuitenkin olla sisäisessä arvioinnissa. Tämä merkitsee, että yksittäisille kouluille tarjotaan käytännön välineet, joilla ne voivat itse arvioida ja parantaa opetuksensa laatua. Tätä tarkoitusta varten on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa luotava erilaisia kannusteita, joiden avulla kaikki asian- omaiset saadaan hyväksymään hanke ja osallistumaan siihen. koitusta varten luoda koulujen käyttöön tietokanta (”koulutus- serveri”). 3. Erityistä 3. 1. Suosituksen perusteluja koskevia periaatteellisia näkökohtia Kokeiluhankkeeseen osallistuneissa maissa opetuk- 3. 1. 1. seen osoitetut voimavarat ovat kyllä kasvaneet, mutta voimava- rojen absoluuttinen arvo ei sinänsä anna riittävää kuvaa koulutuksen arvostuksesta. Opetusmenoja on verrattava brut- tokansantuotteeseen. Vasta niiden suhteellisen osuuden nousu kertoo koulutukseen myönnettävien varojen todellisesta kas- vusta. Koulutuksen ja työllisyyden välillä on suora yhteys. Hyvä koulutus parantaa myös mahdollisuuksia työmarkkinoilla. Koulutus ei kuitenkaan johda välttämättä suoraan työn löyty- miseen. Vaikka koulutus voikin tarjota merkittävän panoksen työllisyys- ja sosiaalipoliittisten ongelmien ratkaisuun, se ei voi niitä ratkaista. Työttömille voidaan siis tarjota mahdollisuutta parantaa pätevyyttään, mutta työpaikkoja koulutuksella ei voida luoda. Tämän vuoksi koulutuksen merkitystä koko yhteiskuntaa koskevien ongelmien ratkaisemisessa ei pidä yliarvioida. Tässä yhteydessä elinikäisen oppimisen käsite tulisi määritellä esim. seuraavasti: yksi koulutusvaihe ei riitä elinikäiseen amma- tinharjoittamiseen, vaan jokaisessa ammatissa tarvitaan työ- uran rinnalla lisä- ja jatko-opintoja. Tälle on luotava tarvittavat edellytykset. 3. 1. 2. Osana koulutuksen laadunvarmistustoimien koko- naisuutta tarvitsevat vammaiset ja vammautumassa olevat sekä sosiaalisesti muita heikommassa asemassa olevat lapset ja nuoret sekä koulunkäyntinsä keskeyttävät erityistukea. Tässä yhteydessä on muistettava, että koulunsa keskeyttävien määrän alentaminen on osoittautunut erittäin vaikeaksi, vaikka sitä on viime vuosina erilaisin pedagogisin tukiohjelmin yritetty alentaa. Edellä mainittujen ryhmien auttaminen kohtuullisen koulutuksen tai päästötodistuksen hankkimisessa edellyttää sosiaalipoliittisesti kattavia lisätoimia. Informaatioteknologian kehitystä ja talouselämän jo hyö- dyntämää viestintästandardia silmällä pitäen on koulujen Inter- net-liittymät ja oppilaiden Internetiin pääsyn (taloudellinen) helpottaminen itse asiassa olennainen edellytys koulutuksen laadun nostamiselle ja koulutusvaihdon lisäämiselle. 3. 1. 3. Erityisesti korostetaan sitä, ettei opetuksen laadun parantamisessa ole kyse ainoastaan tiedon maksimoinnista vaan myös sosiaalisen ja affektisen kompetenssin lisäämisestä. 2. 2. 5. Laatutekijöiden ja tavoitearvojen kokoaminen ja tal- lentaminen voi tukea koulujen omaa laadunarviointia tärkeällä tavalla, koska se tukee sisäiseen arviointiin liittyvää vertailua ja tarjoaa tilanteesta yleiskuvan. Osana opetuksen laadunvarmis- tamiseen tähtäävää eurooppalaista ohjelmaa tuleekin tätä tar- 3. 1. 4. Vuosina 1997–1998 toteutettu ja onnistunut kou- luopetuksen laadunarviointia koskeva kokeiluhanke voi tarjota perustan kaikille tässä käsiteltävään suositukseen liittyville toimille. 16. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 168/33 3. 2. Yksittäisiin ehdotuksiin liittyviä periaatteellisia näkökohtia Kouluopetuksen laatu on mahdollista säilyttää avoi- 3. 2. 1. milla laatujärjestelmillä ja sitä voidaan kehittää eurooppalaista ulottuvuutta heijastaviksi yhteisiksi opetusperiaatteiksi. Tavoit- teena ei ole pelkästään koulutuksen ja ammattitaidon laadun parantaminen vaan parempi elämänhallinta, jota osallistumi- nen järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle tyypilliseen de- mokraattiseen päätöksentekoon edellyttää. 3. 2. 2. Mikäli halutaan estää, että jo ennestään ”hyvien” koulujen taso paranee ja ”huonojen” edelleen laskee, tulee niiden koulujen määrää, jotka voivat kehittyä sisäistä arviointia soveltamalla, lisätä kohdennetulla ja erilaisista kannusteista koostuvalla järjestelmällä. Näin ollen opetushenkilökunnalle on luotava mahdollisuuksia uralla ylenemiseen ja etenemiseen sekä jatkokoulutuksen saamiseen. Opettajien on vuorostaan itse kannustettava opiskelijoita parantamaan suoritustaan. 3. 2. 3. Ulkoisen arvioinnin tulee olla asiantuntevien viran- omaisten tehtävä ja sen tulee perustua kouluille tyypillisiin kriteereihin. Yksinkertainen ja taloudellisiin näkökohtiin perus- tuva ”panos-tuotos” -malli ei sovellu laadun mittaamiseen. EU:n koulutusindikaattorit muodostavat arvioinnille tärkeän perustan ja arviointikehyksen. Tämä koskee myös 2 b) kohtaa ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituk- seksi. 3. 2. 4. Yrityksen onnistuminen edellyttää ehdottomasti kaikkien toimijoiden osallistumista arviointiprosessiin ja päätöksentekoon kaikilla tasoilla. 3. 2. 5. Itsearviointiin ja sen soveltamiseen liittyvän koulu- tustarjonnan tulisi kattaa myös kouluopetukseen liittyvien prosessien itsearvioinnissa kunnostautuneen opetushenkilö- kunnan vaihto. Heitä voidaan hyödyntää sekä opettajakoulu- tuksessa että kouluissa tai niiden ulkopuolella järjestettävässä opettajien jatkokoulutuksessa. 3. 2. 6. Toimivaltaisten viranomaisten yhteistyön tulee ta- pahtua jatkuvassa vuorovaikutuksessa kouluissa toteutettavaan pedagogiseen käytäntöön ja kouluissa laadunvarmistukseen osallistuvaan opetushenkilökuntaan. Tähän liittyvän asiantuntemuksen levittäminen on 3. 2. 7. Euroopassa ulotettava toimivaltaisia viranomaisia laajemmalle ja tarjottava viipymättä koulujen käyttöön esim. suunnitellun tietokannan avulla. Bryssel 27. huhtikuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1378/00 υποβολή: Reinhold Messner (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Έργα για την οδική σύνδεση με τον αυτοκινητόδρομο Asti-Cuneo.

eurovoc_concepts:
Italy
Piedmont
environmental impact
infringement of EU law
invitation to tender
road building

text: C 374 E/218 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 28. 12. 2000 Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (26 Mai(cid:138)oy 2000) H pro·tash odhgi·aw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy gia ta symplhrv·mata diatrofh·w poy ei·xe anakoinvuei· sthn para·grafo 105 toy leykoy· bibli·oy gia thn «Asfa·leia tvn Trofi·mvn» egkri·uhke apo· thn Epitroph· stiw 8 Mai(cid:138)oy 2000. Sy·ntoma ua diabibastei· sto Symboy·lio kai sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai ua dhmosieyuei· sthn Epi·shmh Efhmeri·da. (2000/C 374 E/259) GRAPTH ERVTHSH P-1378/00 ypobolh·: Reinhold Messner (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: (cid:201)rga gia thn odikh· sy·ndesh me ton aytokinhto·dromo Asti-Cuneo H italikh· kybe·rnhsh fai·netai apofasisme·nh na arxi·sei thn kataskeyh· tvn e·rgvn odikh·w sy·ndeshw me ton aytokinhto·dromo Asti-Cuneo sto Piemo·nte kai na ananev·sei, xvri·w th diene·rgeia dhmo·sioy diagvnismoy·, th sy·mbash gia thn ana·uesh· toyw sthn etairi·a Satap (Etairi·a Dikty·oy Aytokinhtodro·mvn Tori·no-Piatse·ntsa), h opoi·a ei·nai kai h ana·doxow etairi·a gia to tmh·ma toy aytokinhtodro·moy Asti-Cuneo. Eja·lloy, me ypoyrgiko· dia·tagma h italikh· kybe·rnhsh ene·krine tiw dekaenne·a epime·royw symba·seiw me tiw anti·stoixew anado·xoyw etairi·ew, oi opoi·ew te·uhkan se isxy· me thn e·kdosh isari·umvn ypoyrgikv·n diatagma·tvn. To italiko· elegktiko· syne·drio, to opoi·o ene·krine thn ekte·lesh epta· ek tvn dekaenne·a symba·sevn ana·mesa ston ANAS (Ayto·nomow Organismo·w Eunikoy· Odikoy· Dikty·oy thw Itali·aw) kai se isa·riumew anado·xoyw etairi·ew, den e·xei ako·mh apofanuei· se o·,ti afora· thn para·tash thw symba·sevw gia thn ana·uesh tvn e·rgvn sthn etairi·a Satap. Ypa·rxei o·mvw epistolh· prow thn italikh· kybe·rnhsh, thn opoi·a e·steile ton Septe·mbrio 1999 o dieyuy·nvn sy·mboylow toy elegktikoy· synedri·oy y·stera apo· th diejagvgh· tvn sxetikv·n ele·gxvn ston ANAS, sthn opoi·a yposthri·zetai o·ti den ei·nai no·mimh h sy·mbash toy 1991 ba·sei thw opoi·aw h kybe·rnhsh ane·uese sthn etairi·a Satap thn ekte·lesh tvn e·rgvn, dio·ti h sy·mbash ei·xe synafuei· kato·pin idivtikv·n diapragmatey·sevn para· to gegono·w o·ti i·sxye h·dh thn epoxh· ekei·nh h koinotikh· odhgi·a 89/440/EOK (1) poy kauista· ypoxrevtikh· gia thn ana·uesh te·toivn e·rgvn th diejagvgh· diagvnismoy· se koinotiko· epi·pedo. Pe·ran aytoy·, to 1993 h Epitroph· toy Ypoyrgei·oy Periba·llontow gia thn Ajiolo·ghsh tvn Periballontikv·n Epiptv·sevn apofa·nuhke arnhtika· se o·,ti afora· thn kataskeyh· toy e·rgoy Asti-Cuneo. H gnv·mh ayth· anauevrh·uhke me metagene·sterew chfofori·ew toy Symboyli·oy Ypoyrgv·n to 1994 kai to 1999, alla· to e·rgo tropopoih·uhke xvri·w na diejaxuei· ne·a Ajiolo·ghsh tvn Periballontikv·n Epiptv·sevn kai xvri·w na dhmosieyuei· ek ne·oy to tropopoihme·no e·rgo v·ste na e·xoyn th dynato·thta na diatypv·soyn tiw parathrh·seiw toyw oi poli·tew tvn opoi·vn ta symfe·ronta ui·gontai apo· th xa·rajh toy dro·moy. Gia to sygkekrime·no e·rgo poy afora· to tmh·ma Asti-Cuneo ekkremei· h·dh agvgh· h opoi·a e·xei katateuei· sto dioikhtiko· dikasth·rio toy La·tsio kai sxeti·zetai me thn kataskeyh· toy tmh·matow Massimini-Cuneo, o·pvw epi·shw kai dikastikh· e·reyna stoyw isologismoy·w thw etairi·aw Satap me 33 aith·seiw parapomph·w se di·kh tvn diaxeiristv·n thw gia ceydh· stoixei·a ston isologismo·. (cid:201)xontaw ypo·ch ta anvte·rv, den uevrei· h Epitroph· o·ti h para·tash thw symba·sevw thw italikh·w kybe·rnhshw gia thn ana·uesh tvn e·rgvn toy aytokinhtodro·moy sthn etairi·a Satap xvri·w th diene·rgeia dhmo·sioy diagvnismoy· afeno·w e·rxetai se anti·uesh me thn koinotikh· nomouesi·a kai eidiko·tera me tiw odhgi·ew 92/50/EOK (2), 93/36/ EOK (3) kai 93/37/EOK (4) kai, afete·roy, den kri·netai sko·pimh an lhfuoy·n ypo·ch oi dia·forew aith·seiw gia parapomph· se di·kh oi opoi·ew aforoy·n thn ana·doxo italikh· etairi·a; Den uevrei· eja·lloy h Epitroph· o·ti to ne·o e·rgo ua pre·pei na ypoblhuei· sth diadikasi·a thw ajiolo·ghshw tvn periballontikv·n toy epiptv·sevn; (1) (2) (3) (4) EE L 210 thw 21. 7. 1989, sel. 1. EE L 209 thw 24. 7. 1992, sel. 1. EE L 199 thw 9. 8. 1993, sel. 1. EE L 199 thw 9. 8. 1993, sel. 54. Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (29 Mai(cid:138)oy 2000) H Epitroph· proti·uetai na zhth·sei plhrofori·ew apo· tiw italike·w arxe·w prokeime·noy na ajiologh·sei th symbato·thta me to koinotiko· di·kaio tvn symba·sevn gia thn kataskeyh· toy ne·oy tmh·matow toy aytokinhto- dro·moy Asti-Cuneo, kauv·w kai thw para·tashw thw sy·mbashw ana·ueshw sthn etairei·a SATAP, o·pvw anafe·rei o ajio·timow boyleyth·w. Se peri·ptvsh poy diapistvuei· apo· tiw plhrofori·ew o·ti oi diadikasi·ew poy akoloyuh·uhkan den ei·nai symbate·w me to koinotiko· di·kaio, h Epitroph· mporei· na kinh·sei diadikasi·a epi· paraba·sei, sy·mfvna me to a·ruro 226 (prv·hn a·ruro 169) thw synuh·khw EK. 28. 12. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 374 E/219 Pre·pei o·mvw na tonistei· o·ti to·so to zh·thma ayto·, o·so kai oi a·llew anaue·seiw stiw opoi·ew anafe·retai o ajio·timow boyleyth·w, pre·pei na ejetastoy·n sto geniko·tero plai·sio tvn anaue·sevn aytokinhtodro·mvn se o·la ta kra·th me·lh, ue·ma to opoi·o h·dh ejeta·zei h Epitroph·. Oi italike·w arxe·w e·xoyn h·dh para·sxei sthn Epitroph· plhrofori·ew sxetika· me to geniko· ryumistiko· plai·sio poy die·pei tiw parata·seiw tvn anaue·sevn e·rgvn. Sy·mfvna me to ypoyrgiko· dia·tagma ariu. 283 thw 20h·w Oktvbri·oy 1998, oi ypa·rxoysew anaue·seiw mporoy·n na paratauoy·n mo·no an ypa·rxei symbibastikh· dieyue·thsh thw diafora·w poy proe·kyce apo· to pa·gvma tvn timv·n, gegono·w poy di·nei dikai·vma ston ana·doxo na zhth·sei epistrofh· xrhma·tvn. Epi·shw, sy·mfvna me to i·dio ypoyrgiko· dia·tagma, ka·ue ana·doxow e·rgoy aytokinhtodro·moy ypoxreoy·- tai ek toy no·moy na anaue·tei o·lew tiw symba·seiw e·rgoy sy·mfvna me toyw koinotikoy·w kano·new ana·ueshw kai na anaue·tei toyla·xiston to 40 % tvn ergasiv·n se tri·toyw. Oi plhrofori·ew ayte·w, kauv·w kai a·lla stoixei·a apo· a·lla kra·th me·lh, ejeta·zontai apo· thn Epitroph· me sto·xo to sxediasmo· miaw eniai·aw prose·ggishw gia o·lew tiw anaue·seiw e·rgvn aytokinhtodro·mvn, lambanome·nvn ypo·ch tvn shmantikv·n oikonomikv·n kai koinvnikv·n proekta·sevn toy ue·matow aytoy·. (cid:211)son afora· thn ajiolo·ghsh tvn periballontikv·n epiptv·sevn, me ba·sh tiw plhrofori·ew poy anafe·rei o ajio·timow boyleyth·w, h Epitroph· den ei·nai se ue·sh na sxhmati·sei a·poch sxetika· me to ue·ma ayto·. An to tropopoihme·no e·rgo toy aytokinhtodro·moy Asti-Cuneo egkri·uhke v·ste na douei· apa·nthsh stiw epikri·seiw poy ei·xan diatypvuei· sthn arxikh· Ajiolo·ghsh tvn Periballontikv·n Epiptv·sevn (APE), to·te den xreia·zetai kat(cid:146) ana·gkh na apotele·sei antikei·meno ne·aw diadikasi·aw APE. Zhtei·tai apo· ton ajio·timo boyleyth· na para·sxei perisso·terew plhrofori·ew v·ste na douei· sthn Epitroph· h dynato·thta na ektimh·sei thn kata·stash. (2000/C 374 E/260) GRAPTH ERVTHSH P-1415/00 ypobolh·: Marie-Noëlle Lienemann (PSE) prow thn Epitroph· (3 Mai(cid:138)oy 2000) Ue·ma: Diene·rgeia eje·tashw gia kratike·w enisxy·seiw kata· toy Crédit Mutuel Se poio· me·tro mporoy·me na anafero·maste se kratike·w enisxy·seiw sthn peri·ptvsh thw gallikh·w synetairistikh·w tra·pezaw «Le Crédit Mutuel», gnvri·zontaw o·ti to biblia·rio tamieythri·oy ty·poy «livret bleu» organv·nei th sygke·ntrvsh xrhma·tvn kai thn yposth·rijh thw lai¤kh·w apotami·eyshw kai o·ti ta xrh·mata ta opoi·a sylle·gontai xrhsimopoioy·ntai gia skopoy·w genikoy· endiafe·rontow poy kauori·zontai apo· tiw dhmo·siew arxe·w, dhladh· thn topikh· ana·ptyjh kai thn koinvnikoy· xarakth·ra katoiki·a; Eja·lloy, ayto· to syllektiko· di·ktyo, h Crédit Mutuel, ypoxrev·netai na threi·, se anta·llagma, orisme·noyw eidikoy·w kai symplhrvmatikoy·w perioristikoy·w o·royw (periorismo·w toy dikty·oy toy kai toy pedi·oy pare·mbashw eidiko·tera). Stiw spa·niew diafore·w sxetika· me thn apotami·eysh poy apote·lesan antikei·meno eje·tashw apo· thn Eyrvpai¤kh· Epitroph·, oi eyreuei·sew ly·seiw den h·san pote· h epibolh· prosti·moy kai, vw ek toy·toy, h Epitroph· den symfvnei· o·ti se paro·moiew periptv·seiw, h anazh·thsh miaw di·kaihw kai epoikodomhtikh·w ly·shw ua pre·pei na protimhuei· gia th ry·umish endexo·menvn diaforv·n, dio·ti h yposth·rijh thw apotami·eyshw kai ako·mh perisso·tero thw lai¤kh·w apotami·eyshw, ua pre·pei apotelei· mia shmantikh· eyrvpai¤kh· me·rimna, poly· perisso·tero poy ayth· (cid:129) ek tvn pragma·tvn (cid:129) anagnvri·zetai sta perisso·tera kra·th me·lh; Apa·nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Mai(cid:138)oy 2000) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy parakalei·tai na anatre·jei sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sthn proforikh· erv·thsh· thw H-0386/00 kata· thn v·ra tvn ervth·sevn thw syno·doy toy Mai¤oy II 2000 (1) toy Koinoboyli·oy. (1) Syzhth·seiw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy (Mai¤ow 2000)


title: QUESTION ÉCRITE E-1289/00 posée par Pasqualina Napoletano (PSE) au Conseil. Enlèvements d'enfants somaliens confiés à des familles italiennes.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 6. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 72 E/37 Quelles mesures la Commission a-t-elle prises et prØvoit-elle de prendre contre ces subventions directes et indirectes? Si aucune mesure n(cid:146)a ØtØ prise, la Commission peut-elle indiquer dans quel dØlai des dØmarches concrŁtes seront entreprises? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (15 juin 2000) 1. (cid:192) propos de subventions (cid:224) l(cid:146)Ønergie nuclØaire, la Commission confirme que lorsque des allØgations ont ØtØ avancØes concernant l(cid:146)attribution d(cid:146)aides d(cid:146)(cid:201)tat (cid:224) la production d(cid:146)ØlectricitØ nuclØaire, sur le la matØrialitØ des faits n(cid:146)a jamais pu Œtre Øtablie par les plaignants. Par territoire de la CommunautØ, ailleurs, certaines dispositions du traitØ CE permettent l(cid:146)attribution d(cid:146)aides ou l(cid:146)adoption de mesures ayant un effet Øquivalent. En cas de plainte, il est nØcessaire d(cid:146)effectuer dans chaque cas un examen prØcis pour dØterminer la compatibilitØ des aides. Les exemples avancØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire rØpondent aux critŁres Øtablis par la Commission 2. dans son encadrement des aides (cid:224) la recherche, notamment pour les aides d(cid:146)(cid:201)tat. Les rŁgles applicables au plan international en matiŁre de responsabilitØ civile nuclØaire ont ØtØ fixØes dans les Conventions de Paris, de Bruxelles et de Vienne sur la responsabilitØ civile nuclØaire. Tous les (cid:201)tats membres n(cid:146)en sont pas signataires; il ne peut dŁs lors pas y avoir de limitations prØvues au sein de la CommunautØ. La Commission ne peut identifier quels tests de sØcuritØ seraient financØs en vertu des dispositions du traitØ Euratom. L(cid:146)obligation pesant sur les exploitants de centrales nuclØaires de constituer des rØserves financiŁres afin de pouvoir financer ultØrieurement l(cid:146)aval du cycle du combustible et le dØmantŁlement des installations, reprØsente une mØthode largement utilisØe d(cid:146)internalisation des coßts externes de l(cid:146)Ønergie nuclØaire. Il s(cid:146)agit de provisions pour charges futures qui, en principe, ne constituent pas des subventions. La Commission est toutefois en train d(cid:146)examiner une plainte (cid:224) ce sujet. Par ailleurs, le marchØ intØrieur bØnØficierait des efforts d(cid:146)harmonisation dans ce domaine. Vu les informations dont elle dispose, la Commission ne voit pas quelles mesures spØcifiques au secteur du nuclØaire pourraient Œtre lancØes autres que l(cid:146)application du droit communautaire tel qu(cid:146)il dØcoule des traitØs. En ce qui concerne le charbon, la Commission ne peut que rØaffirmer le fait que les aides directes et indirectes (cid:224) l(cid:146)industrie houillŁre sont examinØes dans le cadre de la dØcision no 3632/93/CECA de la Commission, du 28 dØcembre 1993, relative au rØgime communautaire des interventions des (cid:201)tats membres en faveur de l(cid:146)industrie houillŁre (1); dØcision qui est basØe sur des principes de transparence. Il convient Øgalement de rappeler que les aides de nature rØgionale, visant (cid:224) la reconversion des bassins charbonniers affectØs par les restructurations, ne sont pas analysØes dans ce contexte, mais dans celui de l(cid:146)article 87 (ex-article 92), paragraphe a) et c) du traitØ CE. (1) JO L 329 du 30. 12. 1993. (2001/C 72 E/041) QUESTION (cid:201)CRITE E-1289/00 posØe par Pasqualina Napoletano (PSE) au Conseil (27 avril 2000) Objet: EnlŁvements d(cid:146)enfants somaliens confiØs (cid:224) des familles italiennes Ces derniŁres annØes ont ØtØ enregistrØs de nombreux cas d(cid:146)enlŁvements d(cid:146)enfants, surtout de nationalitØ somalienne, qui ont ØtØ confiØs (cid:224) des familles italiennes par des «parents», vrais ou prØsumØs, et emmenØs illØgalement vers d(cid:146)autres pays, dont certains pays membres de l(cid:146)Union europØenne. C 72 E/38 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 6. 3. 2001 Dans certains cas, ces enfants ont pu Œtre retrouvØs, mais de grandes difficultØs sont survenues avec les familles auxquelles ils avaient ØtØ prØcØdemment confiØs, pour faire respecter les droits des mineurs dont elles avaient la charge auprŁs des autoritØs judiciaires de certains (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union. On peut (cid:224) juste titre soup(cid:231)onner que dans bien des cas, ces mineurs ont ØtØ enlevØs non par les vØritables parents, mais par des tiers qui entendent tirer profit de la situation. Et en particulier, de nombreux problŁmes se sont posØs en ce qui concerne l(cid:146)application de la Convention de La Haye sur les aspects civils de l(cid:146)enlŁvement international d(cid:146)enfants, cause de la non-application de fait de cette mŒme convention, (cid:224) laquelle viennent s(cid:146)ajouter des difficultØs liØes (cid:224) la dØtermination des conditions de traitement et des conditions de santØ des enfants, (cid:224) l(cid:146)exercice du droit de visite ainsi qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)obtention du rapatriement de ces mineurs, comme le prØvoyait pourtant la convention. Tout ceci parce que les autoritØs judiciaires de certains (cid:201)tats signataires ont tendance (cid:224) examiner sur le fond ces mesures de prise en charge, ce qui contrevient manifestement (cid:224) l(cid:146)esprit de la convention, laquelle ne rØserve ce rØexamen qu(cid:146)(cid:224) des cas spØcifiques. Le Conseil pourrait-il dire quelles mesures les institutions de l(cid:146)Union envisagent d(cid:146)adopter: (cid:129) pour assurer une coopØration judiciaire efficace en ce qui concerne la prise en charge et le dØtournement international de mineurs; (cid:129) pour garantir une harmonisation des dispositions des (cid:201)tats membres en matiŁre de reconnaissance des prises en charge de mineurs; (cid:129) pour garantir que les accords internationaux existants (Convention de La Haye et autres) soient effectivement et intØgralement respectØs par les autoritØs des (cid:201)tats membres? RØponse (18/19 septembre 2000) Le plan d(cid:146)action de Vienne, du 3 dØcembre 1998 et les conclusions du Conseil europØen de Tampere, des 15 et 16 octobre 1999, fixent les grandes lignes de travail pour les prochaines annØes, notamment dans le domaine de la coopØration judiciaire dans les matiŁres civiles, dans la perspective d(cid:146)Øtablir un espace de sØcuritØ, de libertØ et de justice. Dans le cadre de ces orientations, il n(cid:146)est pas prØvu de lancer des travaux, jusqu(cid:146)(cid:224) 2004, sur la possibilitØ de la prise en charge et le dØtournement international de mineurs. Ceci Øtant dit, si la Commission ou un (cid:201)tat membre Øtait amenØ (cid:224) soumettre une proposition ou une initiative, conformØment aux rŁgles Øtablies (cid:224) l(cid:146)article 67, paragraphe premier, du traitØ, le Conseil l(cid:146)examinerait avec la plus grande attention. le Conseil vient d(cid:146)adopter un rŁglement, Par ailleurs, la reconnaissance et l(cid:146)exØcution des dØcisions en matiŁre matrimoniale et de responsabilitØ parentale des enfants communs. Dans le cadre de ce rŁglement, des rŁgles sont dØfinies en ce qui concerne les procØdures civiles relatives (cid:224) la responsabilitØ parentale (cid:224) l(cid:146)Øgard des enfants communs des Øpoux (cid:224) l(cid:146)occasion d(cid:146)une action matrimoniale visant (cid:224) dissoudre ou (cid:224) rel(cid:226)cher le lien matrimonial. Ce rŁglement crØe dØj(cid:224) une certaine harmonisation des dispositions des (cid:201)tats membres, notamment en matiŁre de reconnaissance des dØcisions prises dans un autre (cid:201)tat membre. le 29 mai 2000, relatif (cid:224) la compØtence, En ce qui concerne la troisiŁme question, le Conseil a conscience qu(cid:146)il existe des instruments internatio- naux auxquels les (cid:201)tats membres sont parties et qui relŁvent du domaine de la protection des mineurs notamment, comme indiquØ (cid:224) juste titre par l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Convention de la Haye du 25 octobre 1980 sur des aspects civils de l(cid:146)enlŁvement international des enfants. Il s(cid:146)agit de conventions que les (cid:201)tats membres ont signØes et ratifiØes. Il incombe (cid:224) chacun de ces (cid:201)tats membres de les respecter de les appliquer, conformØment aux rŁgles de droit international public


title: Reglamento (CE) n° 852/2000 de la Comisión, de 27 de abril de 2000, que modifica el Reglamento (CEE) n° 2219/92 por el que se establecen las disposiciones de aplicación del régimen específico para el abastecimiento de productos lácteos a Madeira en lo que respecta a los importes de la ayuda

eurovoc_concepts:
Madeira
aid system
milk
milk product
supply

text: 28. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 103/27 REGLAMENTO (CE) No 852/2000 DE LA COMISIÓN de 27 de abril de 2000 que modifica el Reglamento (CEE) no 2219/92 por el que se establecen las disposiciones de aplicación del régimen específico para el abastecimiento de productos lácteos a Madeira en lo que respecta a los importes de la ayuda LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1600/92 del Consejo, de 15 de junio de 1992, sobre medidas específicas en favor de las Azores y Madeira relativas a determinados productos agra- rios (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 562/98 de la Comisión (2), y, en particular, su artículo 10, Considerando lo siguiente: (1) (2) En el Reglamento (CEE) no 1696/92 de la Comisión (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CEE) no 2596/93 (4), se fijan, entre otras cosas, las disposiciones de aplicación del régimen de abasteci- miento específico de determinados productos agrarios a Azores y a Madeira. El Reglamento (CEE) no 2219/92 de la Comisión, de 30 de julio de 1992, por el que se establecen las disposi- ciones de aplicación del régimen específico para el abas- tecimiento de productos lácteos a Madeira así como el plan de previsiones de abastecimiento (5), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 577/ (3) (4) 2000 (6), fija en el anexo II la cuantía de las ayudas de los productos lácteos. El Reglamento (CE) no 854/2000 de la Comisión, de 27 de abril de 2000, por el que se establecen las restitu- ciones por exportación en el sector de la leche y de los productos lácteos (7), ha dispuesto las restituciones apli- cables a estos productos; que, para dar acogida a estas modificaciones, es preciso adaptar el anexo II del Regla- mento (CEE) no 2219/92. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de la leche y de los productos lácteos. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El anexo II del Reglamento (CEE) no 2219/92 será sustituido por el anexo del presente Reglamento. El presente Reglamento entrará en vigor el 28 de abril de 2000. Artículo 2 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 27 de abril de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 173 de 27. 6. 1992, p. 1. (2) DO L 76 de 13. 3. 1998, p. 6. (3) DO L 179 de 1. 7. 1992, p. 6. (4) DO L 238 de 23. 9. 1993, p. 24. (5) DO L 218 de 1. 8. 1992, p. 75. (6) DO L 69 de 17. 3. 2000, p. 34. (7) Véase la página 43 del presente Diario Oficial. L 103/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 4. 2000 ANEXO «ANEXO II Código NC Designación de la mercancía (en EUR/100 kg de peso neto, salvo indicación contraria) Código de los productos Notas Importe de las ayudas 0401 Leche y nata, sin concentrar, azucarar ni edulcorar de otro modo: 0401 10 – Con un contenido de materias grasas, en peso, inferior o igual a 1 %: 0401 10 10 – – En envases inmediatos de contenido neto no superior a 2 litros 0401 10 10 9000 0401 10 90 – – Las demás 0401 10 90 9000 0401 20 – Con un contenido de materias grasas, en peso, superior al 1 %, pero inferior o igual al 6 %: – – No superior al 3 %: 0401 20 11 – – – En envases inmediatos de contenido neto no superior a 2 litros: – Con un contenido de materias grasas, en peso, no superior al 1,5 % 0401 20 11 9100 – Con un contenido de materias grasas, en peso, superior al 1,5 % 0401 20 11 9500 0401 20 19 – – – Las demás: – Con un contenido de materias grasas, en peso, no superior al 1,5 % 0401 20 19 9100 – Con un contenido de materias grasas, en peso, superior al 1,5 % 0401 20 19 9500 – – Superior al 3 %: 0401 20 91 – – – En envases inmediatos de contenido neto no superior a 2 litros: – Con un contenido de materias grasas, en peso, no superior al 4 % 0401 20 91 9100 – Con un contenido de materias grasas, en peso, superior al 4 % 0401 20 91 9500 0401 20 99 – – – Las demás: – Con un contenido de materias grasas, en peso, no superior al 4 % 0401 20 99 9100 – Con un contenido de materias grasas, en peso, superior al 4 % 0401 20 99 9500 0401 30 – Con un contenido de materias grasas, en peso, superior al 6 %: – – No superior al 21 %: 0401 30 11 – – – En envases inmediatos de contenido neto no superior a 2 litros: – Con un contenido de materias grasas, en peso: – No superior al 10 % – Superior al 10 % pero no superior al 17 % – Superior al 17 % 0401 30 19 – – – Las demás: – Con un contenido de materias grasas, en peso: – No superior al 10 % – Superior al 10 % pero no superior al 17 % – Superior al 17 % – – Superior al 21 %, pero no superior al 45 %: 0401 30 11 9100 0401 30 11 9400 0401 30 11 9700 0401 30 19 9100 0401 30 19 9400 0401 30 19 9700 2,327 2,327 2,327 3,597 2,327 3,597 4,551 5,302 4,551 5,302 6,803 10,50 15,77 6,803 10,50 15,77 28. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 103/29 (en EUR/100 kg de peso neto, salvo indicación contraria) Código de los productos Notas Importe de las ayudas Código NC Designación de la mercancía 0401 30 31 – – – En envases inmediatos de contenido neto no superior a 2 litros: – Con un contenido de materias grasas, en peso: – No superior al 35 % – Superior al 35 % pero no superior al 39 % – Superior al 39 % 0401 30 39 – – – Las demás: – Con un contenido de materias grasas, en peso: – No superior al 35 % – Superior al 35 % pero no superior al 39 % – Superior al 39 % – – Superior al 45 %: 0401 30 91 – – – En envases inmediatos de contenido neto no superior a 2 litros: – Con un contenido de materias grasas, en peso: – No superior al 68 % – Superior al 68 % pero no superior al 80 % – Superior al 80 % 0401 30 99 – – – Las demás: – Con un contenido de materias grasas, en peso: – No superior al 68 % – Superior al 68 % pero no superior al 80 % – Superior al 80 % 0401 30 31 9100 0401 30 31 9400 0401 30 31 9700 0401 30 39 9100 0401 30 39 9400 0401 30 39 9700 0401 30 91 9100 0401 30 91 9400 0401 30 91 9700 0401 30 99 9100 0401 30 99 9400 0401 30 99 9700 ex 0402 ex 0402 Leche desnatada en polvo con un contenido de grasas inferior o igual al 1,5 % en peso 0402 10 11 9000 0402 10 19 9000 Leche entera en polvo con un contenido de grasas inferior o igual al 27 % en peso 0402 21 11 9900 0402 21 19 9900 0402 21 11 – – – – En envases inmediatos de un contenido neto no superior a 2,5 kg: – Con un contenido de materias grasas, en peso: – No superior al 11 % 0402 21 11 9200 – Superior al 11 %, pero no superior a 17 % 0402 21 11 9300 – Superior al 17 %, pero no superior al 25 % 0402 21 11 9500 – Superior al 25 % 0402 21 11 9900 – – – – Las demás: 0402 21 19 – – – – – Con un contenido de grasas superior al 11 %, pero sin exceder del 27 %, en peso: – No superior al 17 % 0402 21 19 9300 – Superior al 17 %, pero no superior al 25 % 0402 21 19 9500 – Superior al 25 % 0402 21 19 9900 (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) (13) 38,32 59,85 66,00 38,32 59,85 66,00 75,22 110,55 129,01 75,22 110,55 129,01 65,00 93,00 65,00 82,00 86,40 93,00 82,00 86,40 93,00 L 103/30 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 4. 2000 Código NC Designación de la mercancía ex 0405 Mantequilla (manteca) y demás materias grasas de la leche; pastas lácteas para untar: 0405 10 – Mantequilla (manteca): – – Con un contenido de grasa no superior al 85 % en peso: – – – Mantequilla natural: 0405 10 11 – – – – En envases 1 kg: inmediatos de un contenido neto no superior a un – – – – – Con un contenido de grasa en peso: – – – – – – Igual o superior al 80 %, pero sin exceder del 82 % – – – – – – Igual o superior al 82 % 0405 10 19 – – – – Las demás: – – – – – Con un contenido de grasa en peso: – – – – – – Igual o superior al 80 %, pero sin exceder del 82 % – – – – – – Igual o superior al 82 % 0405 10 30 – – – Mantequilla recombinada: – – – – En envases inmediatos de un contenido neto no superior a 1 kg: – – – – Con un contenido de grasa en peso: – – – – – – Igual o superior al 80 %, pero sin exceder del 82 % – – – – – – Igual o superior al 82 % – – – – Las demás: – – – – – Con un contenido de grasa en peso: – – – – – – Igual o superior al 80 %, pero sin exceder del 82 % – – – – – – Igual o superior al 82 % 0405 10 50 – – – Mantequilla de lactosuero: – – – – En envases inmediatos de un contenido neto no superior a 1 kg: – – – – – Con un contenido de grasa en peso: – – – – – – Igual o superior al 80 %, pero sin exceder del 82 % – – – – – – Igual o superior al 82 % – – – – Las demás: – – – – – Con un contenido de grasa en peso: – – – – – – Igual o superior al 80 %, pero sin exceder del 82 % – – – – – – Igual o superior al 82 % 0405 10 90 – – Las demás ex 0405 20 – Pastas lácteas para untar: 0405 20 90 – – Con un contenido de grasa en peso superior al 75 %, pero sin exceder del 80 %: – – – Con un contenido de grasa en peso: – – – – Superior al 75 %, pero sin exceder del 78 % – – – – Igual o superior al 78 % 0405 90 – Las demás: 0405 90 10 – – Con un contenido de grasa igual o superior al 99,3 % en peso y un contenido de agua no superior al 0,5 % en peso 0405 90 90 – – Las demás (en EUR/100 kg de peso neto, salvo indicación contraria) Código de los productos Notas Importe de las ayudas 0405 10 11 9500 0405 10 11 9700 0405 10 19 9500 0405 10 19 9700 0405 10 30 9100 0405 10 30 9300 0405 10 30 9500 0405 10 30 9700 0405 10 50 9100 0405 10 50 9300 0405 10 50 9500 0405 10 50 9700 0405 10 90 9000 0405 20 90 9500 0405 20 90 9700 0405 90 10 9000 0405 90 90 9000 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 176,10 180,50 187,10 165,09 171,69 228,00 180,50 28. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 103/31 (en EUR/100 kg de peso neto, salvo indicación contraria) Exigencias complementarias para utilizar el código de los productos Contenido máximo de agua en relación al peso del producto (%) Contenido mínimo de materias grasas en la materia seca (%) Código NC Designación de la mercancía ex 0406 Quesos y requesón (3): ex 0406 90 23 – – – Edam ex 0406 90 25 – – – Tilsit ex 0406 90 76 – – – – – – – Danbo, fontal, fontina, fynbo, havarti, maribo, samsoe: – – – – – – – – Con un contenido de materias grasas, en peso de la materia seca, igual o superior al 45 % pero inferior al 55 %: – – – – – – – – – Con un contenido en peso de la materia seca igual o superior al 50 % pero inferior al 56 % – – – – – – – – – Con un contenido en peso de la materia seca igual o superior a 56 % – – – – – – – – Con un contenido de materias grasas, en peso de la materia seca, igual o superior al 55 % ex 0406 90 78 – – – – – – – Gouda: – – – – – – – – Con un contenido de materias grasas, en peso de la materia seca, inferior al 48 % – – – – – – – – Con un contenido de materias grasas, en peso de la materia seca, igual o superior al 48 % pero inferior al 55 % – – – – – – – – Los demás ex 0406 90 79 – – – – – – – Esrom, taleggio italico, kernhem, saint-nectaire, saint-paulin, ex 0406 90 81 – – – – – – – Cantal, cheshire, wensleydale, lancashire, double glou- cester, blarney, colby, monterey ex 0406 90 86 – – – – – – – – Superior al 47 % pero sin exceder del 52 %: – – – – – – – – – Queso fabricado con lactosuero – – – – – – – – – Los demás, con un contenido de materias grasas, en peso de la materia seca: – – – – – – – – – – Inferior al 5 % – – – – – – – – – – Igual o superior al 5 % pero inferior al 19 % – – – – – – – – – – Igual o superior al 19 % pero inferior al 39 % – – – – – – – – – – Igual o superior al 39 % ex 0406 90 87 – – – – – – – – Superior al 52 % pero sin exceder del 62 %: – – – – – – – – – Queso fabricado con lactosuero excepto de Manouri – – – – – – – – – Los demás, con un contenido de materias grasas, en peso de la materia seca: – – – – – – – – – – Inferior al 5 % – – – – – – – – – – Igual o superior al 5 % pero inferior al 19 % – – – – – – – – – – Igual o superior al 19 % pero inferior al 40 % 47 47 50 44 46 50 45 45 56 44 52 51 47 40 60 55 53 Código de los productos Notas Importe de las ayudas 0406 90 23 9900 0406 90 25 9900 (3) (3) 103,92 102,80 0406 90 76 9300 (3) 96,98 0406 90 76 9400 (3) 108,62 0406 90 76 9500 (3) 102,45 40 45 45 45 55 20 0406 90 78 9100 (3) 102,26 48 55 40 44 5 19 39 5 19 0406 90 78 9300 0406 90 78 9500 (3) (3) 105,98 104,35 0406 90 79 9900 (3) 86,27 0406 90 81 9900 (3) 108,62 0406 90 86 9100 — 0406 90 86 9200 0406 90 86 9300 0406 90 86 9400 0406 90 86 9900 (3) (3) (3) (3) 102,23 103,32 108,62 117,90 0406 90 87 9100 — 0406 90 87 9200 0406 90 87 9300 0406 90 87 9400 (3) (3) (3) 85,19 94,89 96,33 L 103/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 4. 2000 Código NC Designación de la mercancía ex 0406 90 87 – – – – – – – – – – Igual o superior al 40 %: (cont. ) – – – – – – – – – – – Idiazábal, manchego y roncal fabricado exclu- sivamente con leche de oveja ex 0406 90 88 – – – – – – – – – – – Maasdam – – – – – – – – – – – Manouri – – – – – – – – – – – Hushallsost – – – – – – – – – – – Murukotoinen – – – – – – – – – – – Los demás – – – – – – – – Superior al 62 % pero sin exceder del 72 %: – – – – – – – – – Queso fabricado con lactosuero – – – – – – – – – Los demás: – – – – – – – – – – Los demás: – – – – – – – – – – – Con un contenido de materias grasas, en peso de la materia seca: (en EUR/100 kg de peso neto, salvo indicación contraria) Exigencias complementarias para utilizar el código de los productos Contenido máximo de agua en relación al peso del producto (%) Contenido mínimo de materias grasas en la materia seca (%) Código de los productos Notas Importe de las ayudas 45 45 43 46 41 47 45 45 53 45 50 40 0406 90 87 9951 0406 90 87 9971 0406 90 87 9972 0406 90 87 9973 0406 90 87 9974 0406 90 87 9979 (3) (3) (3) (3) (3) (3) 106,68 106,68 45,63 104,74 113,19 103,92 0406 90 88 9100 — – – – – – – – – – – – – Igual o superior al 10 % pero inferior al 19 % 60 10 0406 90 88 9300 (3) 83,50 (3) La ayuda aplicable a los quesos en envases inmediatos que contengan igualmente líquido de conservación, en particular salmuera, se concederá sobre peso neto, previamente deducido el peso de dicho líquido. (13) Cuando el producto contenga materias no lácticas, no se tendrá en cuenta, para calcular el importe de la restitución, la parte correspondiente a las mismas. Al cumplir los trámites aduaneros, el interesado deberá indicar en la declaración prevista a tal fin si se han añadido o no materias no lácticas y, en caso afirmativo, el contenido máximo en peso de materias no lácticas añadidas por cada 100 kilogramos de producto acabado. »


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1283/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Jätteiden vienti kolmansiin maihin / Baselin yleissopimus.

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
developing countries
export of waste
extra-EU trade
hazardous waste
powers of the institutions (EU)

text: 6. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 72 E/35 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 2000) Tukikelpoisen maan k(cid:228)site on peltokasvinviljely(cid:228) koskevan j(cid:228)rjestelyn yleisedellytys, ja se otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyvist(cid:228) syist(cid:228) sek(cid:228) tuotanto- ja talousarviomenojen pit(cid:228)miseksi hallinnassa. Pellava- ja hamppualan uudistusehdotusta (1) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n parhaillaan neuvostossa, parlamentissa ja talous- ja sosiaa- likomiteassa. Pellavaan ja hamppuun sovellettavat lopulliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t muotoutuvatkin n(cid:228)iden keskustelujen perusteella. Ehdotuksessa tuetaan uusien markkinoiden kehitt(cid:228)mist(cid:228) lyhyille kuiduille varsien jalostustuella, jota my(cid:246)nnett(cid:228)isiin viiden vuoden ajan. Yhteis(cid:246) ei voi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) suuria tukia sellaisille uusille tuotteille, joille l(cid:246)ytyy markkinoita vain hyvin alhaisella hinnalla. N(cid:228)in ollen alalle annetaan nyt oikea viesti: siirtym(cid:228)jakson loputtua tuotannon on oltava taloudellisesti kannattavaa tavanomaisen peltokasvinviljelytuen avulla. Mit(cid:228) tulee pitk(cid:228)- ja lyhytkuituiselle pellavalle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n tuen erittelemiseen, ehdotuksessa otetaan huomioon suuret erot tuotteiden hinnassa ja tuotantokustannuksissa n(cid:228)iden tuotteiden v(cid:228)lill(cid:228). Koska tekstiiliteollisuudessa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n pitk(cid:228)kuituisen pellavan hinta nousee helposti moninkertaiseksi verrattuna muihin tarkoituksiin k(cid:228)ytettyyn lyhytkuituiseen pellavaan, ei liene asianmukaista v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) tuotteet kilpailevat samoilla markkinoilla. (1) EYVL C 56 E, 29. 2. 2000. (2001/C 72 E/039) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1283/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: J(cid:228)tteiden vienti kolmansiin maihin / Baselin yleissopimus Kansainv(cid:228)lisist(cid:228) sopimuksista huolimatta (myrkyllisten) j(cid:228)tteiden vienti kehitysmaihin lis(cid:228)(cid:228)ntyy. Baselin yleissopimuksessa ja asetuksessa (ETY) N:o 259/93 (1) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)tteiden rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) siirrosta. Yhdisty- neiden kansakuntien ymp(cid:228)rist(cid:246)ohjelman mukaan OECD-maat kuljettivat vuonna 1989 viidenneksen j(cid:228)tteist(cid:228)(cid:228)n rajojensa ulkopuolelle. YK:n tutkijan Fatma-Zohra Ksentinin mukaan Australia, Yhdysvallat ja EU:n j(cid:228)senvaltiot Alankomaat, Saksa ja Englanti ovat suurimpia j(cid:228)tteiden vieji(cid:228). H(cid:228)nt(cid:228) huolestuttaa erityisesti yleistynyt tapa kuljettaa myrkyllinen j(cid:228)te kehitysmaihin ja kipata se yksinkertaisesti siell(cid:228) maastoon. 1. Miten Baselin yleissopimuksen ja asetuksen (ETY) N:o 259/93 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on varmistettu Euroopan unionissa, erityisesti a) mik(cid:228) yksikk(cid:246) on siit(cid:228) vastuussa b) kuinka monen virkamiehen voimin c) kuinka monta tarkastusta yksikk(cid:246) toteuttaa vuosittain d) miss(cid:228) tarkastukset tehd(cid:228)(cid:228)n? 2. Kuinka paljon ryhm(cid:228)(cid:228)n 1 kuuluvaa j(cid:228)tett(cid:228) Euroopan unionin j(cid:228)senvaltiot ovat vieneet kolmansiin maihin Baselin yleissopimuksen ja asetuksen (ETY) N:o 259/93 voimaantulon j(cid:228)lkeen (eriteltyn(cid:228) vuoden, vievien j(cid:228)senvaltioiden ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)np(cid:228)(cid:228)n mukaan)? 3. Kuinka paljon ryhm(cid:228)(cid:228)n 2 kuuluvaa j(cid:228)tett(cid:228) Euroopan unionin j(cid:228)senvaltiot ovat vieneet kolmansiin maihin Baselin yleissopimuksen ja asetuksen (ETY) N:o 259/93 voimaantulon j(cid:228)lkeen (eriteltyn(cid:228) vuoden, vievien j(cid:228)senvaltioiden ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)np(cid:228)(cid:228)n mukaan)? C 72 E/36 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 6. 3. 2001 Kuinka paljon on todettu rikkomuksia EU:n j(cid:228)tteiden kolmansiin maiden viennin yhteydess(cid:228) Baselin 4. yleissopimuksen ja asetuksen (ETY) N:o 259/93 voimaantulon j(cid:228)lkeen, erityisesti: a) miss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa? b) mihin kolmansiin maihin? c) mitk(cid:228) yritykset syyllistyiv(cid:228)t rikkomuksiin? d) mist(cid:228) aineista ja kuinka suurista m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) oli kyse (yksityiskohtainen selvitys aineen tyypist(cid:228) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228)) e) milloin (todetut rikkomukset aikaj(cid:228)rjestyksess(cid:228))? (1) EYVL L 30, 6. 2. 1993, s. 1. Vastaus (18. (cid:129)19. syyskuuta 2000) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228) kysymys ei kuulu neuvoston toimivaltaan. Baselin yleissopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon liittyv(cid:228)t kysymyksen kuuluvat j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan ja asetuksen 259/93/ETY t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon liittyv(cid:228)t kysymykset komission toimivaltaan. (2001/C 72 E/040) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1285/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (19. huhtikuuta 2000) Aihe: Hiili- ja ydinalan tuet Sek(cid:228) unioni ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)t huomattavassa m(cid:228)(cid:228)rin suoraa ja ep(cid:228)suoraa tukea yhteis(cid:246)n hiili- ja ydinenergia-alalle. Asiasta on esitetty kysymys, johon komissio antoi 13. joulukuuta 1999 t(cid:228)ysin riitt(cid:228)m(cid:228)t- t(cid:246)m(cid:228)n vastauksen. Lis(cid:228)ksi komissio vahingoittaa pahasti omaa uskottavuuttaan v(cid:228)itt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228), ett(cid:228) toistaiseksi ei ole kyetty n(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n toteen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n atomienergia-ala saisi valtion tukea. 1. Onko edell(cid:228) mainitun perusteella p(cid:228)(cid:228)telt(cid:228)v(cid:228), ett(cid:228) komissio tai er(cid:228)(cid:228)t komission tahot eiv(cid:228)t tunne riitt(cid:228)v(cid:228)n hyvin unionin ja j(cid:228)senvaltioiden tukiohjelmia ja -muotoja? Onko kysymyksi(cid:228) laadittaessa va- rauduttava siihen, ettei komissio tied(cid:228) asiasta? 2. Ydinenergia-ala saa ep(cid:228)suoraa tukea esim. seuraavasti: (cid:129) ydinfuusion tutkimista, ydinreaktoreiden turvallisuutta ja s(cid:228)teilysuojausta koskeva EU:n tuki (cid:129) ydinfuusion tutkimista, ydinreaktoreiden turvallisuutta ja s(cid:228)teilysuojausta koskeva kansallinen tuki. Ydinenergia-ala saa suoraa tukea esim. seuraavasti: (cid:129) voimaloiden yll(cid:228)pit(cid:228)jien vastuuta on nykyisin rajoitettu yhteis(cid:246)ss(cid:228) omavastuun yl(cid:228)rajojen avulla (cid:129) Euratomin mukaisiin ydinvoimaloiden turvatarkastuksiin liittyv(cid:228)t menot (cid:129) voimaloiden yll(cid:228)pit(cid:228)j(cid:228)t voivat muodostaa varauksia Saksan liittotasavallassa (asiasta esitet(cid:228)(cid:228)n piakkoin erillinen kysymys)