title: Europaparlamentets och rådets beslut nr 1031/2000/EG av den 13 april 2000 om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom"

eurovoc_concepts:
action programme
cooperation policy
education policy
voluntary military service
young person
youth exchange scheme

formats: html pdf print

text: 18. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 117/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1031/2000/EG av den 13 april 2000 om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram ”Ungdom” EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 149 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), (4) med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3), i enlighet med det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget (4), mot bakgrund av det gemensamma utkast, som godkändes den 9 mars 2000 av förlikningskommittén, och av följande skäl: (1) (2) (3) Enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen- skapen skall gemenskapens verksamhet bland annat bidra till utbildning av god kvalitet. Denna målsättning betonades uttryckligen genom det den 2 oktober 1997 undertecknade Amsterdamfördraget, i vilket anges att gemenskapen också skall främja utvecklingen av högsta möjliga kunskapsnivå för sina folk genom en bred till- gång till utbildning och kontinuerlig fortbildning. Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 818/ 95/EG av den 14 mars 1995 om tredje fasen av Ungdom för Europa-programmet (5) ett åtgärdsprogram för samarbete i ungdomsfrågor. Det är lämpligt att bygga vidare på erfarenheterna från detta program för att vidareutveckla och förstärka samarbetet och gemenskapsåtgärderna på området. inrättades Europeiska rådets extra möte om sysselsättning, som hölls i Luxemburg den 20 och 21 november 1997, antog en samordnad strategi för sysselsättningen enligt (1) EGT C 311, 10. 10. 1998, s. 6. (2) EGT C 410, 30. 12. 1998, s. 11. (3) EGT C 51, 22. 2. 1999, s. 77. (4) Europaparlamentets yttrande av den 5 november 1998 (EGT C 359, 23. 11. 1998, s. 75), rådets gemensamma ståndpunkt av den 28 juni 1999 (EGT C 210, 22. 7. 1999, s. 1) och Europaparlamentets beslut av den 28 oktober 1999 (ännu ej offentliggjort i EGT). Rådets beslut av den 10 april 2000 och Europaparlamentets beslut av den 12 april 2000 (ännu ej offentliggjort i EGT). (5) EGT L 87, 20. 4. 1995, s. 1. vilken livslångt lärande spelar en grundläggande roll för genomförandet av riktlinjerna i rådets resolution av den 15 december 1997 (6) om medlemsstaternas sysselsätt- ningspolitik för att förbättra anställbarheten, anpass- ningsförmågan och företagarandan och för att stärka jämställdhetspolitiken. I sitt meddelande ”För ett kunskapens Europa” drog kommissionen upp riktlinjer för att skapa ett öppet och dynamiskt europeiskt utbildningsområde som gör det möjligt att uppnå det mål som utgörs av livslångt lärande. att förvärv innebär I vitboken ”Lära och lära ut – på väg mot kunskapssam- hället” anger kommissionen att kunskapssamhällets kunskaper framväxt uppmuntras och att man i detta syfte närhelst det är möjligt måste stimulera lusten att lära. I kommissionens grönbok ”Grundutbildning, vidareutbildning, forskning – Hinder för rörlighet över gränserna” framhålls den fördel som rörligheten innebär för människor och för Euro- peiska unionens konkurrenskraft. av nya Det är lämpligt att främja ett aktivt medborgarskap och att stärka banden mellan de insatser som vidtas inom ramen för detta program samt att intensifiera kampen för respekten för de mänskliga rättigheterna och mot alla former av utslagning, innefattande rasism och främ- lingsfientlighet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att undanröja diskriminering och främja lika möjligheter för kvinnor och män. Åtgärderna i detta program bör nå ungdomar i allmänhet, inte bara de invigda och/eller ungdomar som till ungdomsorganisationer. Kommissionen och hör medlemsstaterna bör därför åta sig att sörja för ett lämp- ligt informationsflöde och lämplig spridning beträffande dessa åtgärder. (5) (6) (7) (6) EGT C 30, 28. 1. 1998, s. 1. L 117/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 5. 2000 (8) (9) Detta beslut skapar en gemenskapsram som är avsedd att bidra till utvecklingen av volontärtjänster över nationsgränserna. Medlemsstaterna bör sträva efter att vidta lämpliga åtgärder i syfte att avveckla juridiska och administrativa hinder förbättra tillträde till programmet och underlätta ungdomars erkännandet av det specifika i ungdomars volontärtjänst. ytterligare för att till ömsesidigt Framför allt ungdomsutbyten bidrar förtroende, stärkt demokrati, tolerans, vilja till samarbete och solidaritet mellan unga människor. Dessa utbyten är därför av avgörande betydelse för unionens sammanhåll- ning och vidareutveckling. (10) Ungdomars deltagande i den verksamhet som bedrivs inom volontärtjänsten är ett slags icke-formell utbildning som leder till att ytterligare kunskaper förvärvas och vars kvalitet i hög grad torde vara beroende av lämpliga förberedelser, bland annat språkliga och kulturella sådana. Deltagandet bidrar också till att bestämma deras inriktning för framtiden, vidga deras vyer, gynna utveck- lingen av deras sociala färdigheter och av ett aktivt medborgarskap samt till en ur ekonomisk, social och kulturell synvinkel väl avvägd integrering i samhället, vilket inbegriper förberedelse för arbetslivet. Deltagandet bidrar dessutom till att främja medvetenhet om ett genuint europeiskt medborgarskap. (11) Europaparlamentet uttalade i sin resolution av den 14 maj 1998 om information och kommunikationspolitik i Europeiska unionen (1) att urvalet av projekt, såvitt avser stöd och åtgärdsprogram, bör vara mer öppet samt att skälen för urvalet bör vara tydligare för dem som lägger fram projekt. (12) Kommissionen och medlemsstaterna bör försöka åstad- komma komplementaritet mellan den verksamhet som bedrivs inom den europeiska volontärtjänsten och motsvarande ordningar på nationell nivå. (13) Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/ 2000/EG om utbildning och rådets beslut 1999/382/EG av den 26 april 1999 om yrkesutbildning inrättades åtgärdsprogram för gemenskapen för utbildnings- respektive yrkesutbildningsområdena. Tillsammans med ungdomsprogramet bidrar dessa till ett kunskapens Europa. (14) Samarbetspolitiken på ungdomsområdet bidrar till att främja informell utbildning och därigenom ett livslångt lärande. Denna politik behöver vidareutvecklas. (15) Ungdomars integrering i arbetslivet utgör en väsentlig del av deras integrering i samhället. Detta innebär att det är nödvändigt att erkänna och dra nytta av de färdig- heter och kvalifikationer, som de har förvärvat inom ramen för sin icke-formella utbildning. (16) att För att öka gemenskapsåtgärdernas mervärde är det nödvändigt tillsammans med kommissionen medlemsstaterna på alla nivåer säkerställer överensstäm- melse och komplementaritet mellan de åtgärder som genomförs inom ramen för detta beslut samt annan relevant gemenskapspolitik och andra relevanta gemen- skapsinstrument och gemenskapsåtgärder. (17) Det är viktigt att kommittén för ungdomsprogrammet på grundval av bestämmelser som skall antas samråder med de kommittéer som ansvarar för genomförandet av gemenskapens yrkesutbildnings- och utbildningspro- gram (Leonardo da Vinci och Sokrates). Det är viktigt att kommittén för ungdomsprogrammet regelbundet infor- meras om gemenskapsinitiativ som tas inom utbild- nings-, yrkesutbildnings- och ungdomsområdet. (18) Europeiska rådet betonade vid sina möten i Essen (den 9–10 december 1994) och i Cannes (den 26–27 juni 1995) behovet av nya insatser för att öka integreringen av Europas ungdom i samhället och i arbetslivet. I slut- satserna från Europeiska rådets möte i Florens (den 21–22 juni 1996) betonades vikten av att underlätta ungdomars i Amsterdam (den 15–17 juni 1997) uttalade sitt stöd för ideell verksamhet. Europaparlamentet och rådet har fattat beslut nr 1686/98/EG av den 20 juli 1998 om att inrätta gemenskapens handlingsprogram ”Europeisk volontärtjänst för ungdomar” (2). inträde i arbetslivet. Europeiska rådet (19) Verksamheten inom den europeiska volontärtjänsten ersätter inte medlemsstaternas militärtjänst eller alterna- tiva vapenfria tjänst eller den obligatoriska samhälls- tjänst, som finns i flera medlemsstater, och bör inte få innebära att potentiellt eller befintligt avlönat arbete begränsas eller ersätts. (20) Det är myndigheterna i medlemsstaterna som beviljar uppehållstillstånd och, i förekommande fall, viseringar, och begreppet lagligen bosatt person definieras enligt nationell rätt. (21) (22) Europaparlamentet antog den 2 juli 1998 en resolution om att främja frivilligorganisationers och stiftelsers roll i Europa (3). Frivilligsektorn bör också spela en viktig roll för att göra det möjligt för alla unga människor, särskilt för dem som har de största svårigheterna, att delta i dessa program. Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att gynna samarbete med icke-statliga organisationer, som är verksamma på ungdomsområdet och på det sociala området samt på områdena för miljö, kultur och idrott och i kampen mot olika slag av utslagning. (1) EGT C 167, 1. 6. 1998, s. 230. (2) EGT L 214, 31. 7. 1998, s. 1. (3) EGT C 226, 20. 7. 1998, s. 66. 18. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 117/3 (23) I Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) föreskrivs ett utökat samarbete på utbild- nings-, yrkesutbildnings- och ungdomsområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de stater i Europeiska frihandelssammanslut- ningen (Efta) som deltar i Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, å andra sidan. I EES-avtalet fastställs förfa- randen för deltagande i gemenskapsprogrammen på utbildnings-, yrkesutbildnings- och ungdomsområdet av de Eftastater som deltar i EES. (24) Åtgärder bör vidtas för att programmet skall stå öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen, till- läggsprotokollen till dessa avtal och respektive associer- ingsråds beslut, av Cypern på grundval av tilläggsanslag i enlighet med förfaranden, som skall överenskommas med det landet, och av Malta och Turkiet på grundval av tilläggsanslag i enlighet med fördragets bestämmelser. (25) Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta med att övervaka och fortlöpande utvärdera detta program för att möjliggöra anpassningar, i synnerhet av prioriter- ingarna för åtgärdernas genomförande. (26) I enlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionali- tetsprincipen, såsom de kommer till uttryck i artikel 5 i fördraget, kan målen för den planerade åtgärden avse- ende utveckling och förstärkning av samarbetspolitiken i inbegripet den europeiska volontär- ungdomsfrågor, tjänsten och ungdomsutbytet inom gemenskapen och med tredje land, inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, så komplexa och olikartade. Målen kan därför till följd av gemenskapsåtgärdernas gemenskapsinsatsernas och gränsöverskridande karaktär bättre uppnås på gemens- kapsnivå. Detta beslut går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. eftersom ungdomsfrågorna är (27) I detta beslut fastställs för hela den tid som programmet pågår en finansieringsram, som utgör den särskilda refe- rensen för budgetmyndigheten under det årliga budget- förfarandet enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1). (28) De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogen- heter (2). HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Inrättande av programmet 1. Genom detta beslut inrättas gemenskapens åtgärdspro- gram Ungdom (nedan kallat programmet) som behandlar poli- tiken för samarbete i ungdomsfrågor, bland annat den euro- peiska volontärtjänsten och ungdomsutbytet inom gemen- skapen och med tredje land. Programmet skall genomföras under tiden från och med 2. den 1 januari 2000 till och med den 31 december 2006. Programmet skall bidra till att 3. främja ett kunskapens Europa genom att utveckla ett europeiskt samarbetsområde inom ungdomspolitiken på grundval av informell utbildning och praktik. Programmet skall främja livslångt lärande och förvärv av kunskaper, färdigheter och kvalifikationer, som kan befordra aktivt medborgarskap och anställbarhet. 4. Programmet skall stödja och komplettera de insatser som görs av och inom medlemsstaterna, samtidigt som deras kultu- rella och språkliga mångfald skall respekteras fullt ut. Artikel 2 Programmets mål 1. För att ungdomar skall kunna skaffa sig kunskaper, färdigheter och kvalifikationer som kan ligga till grund för deras framtida utveckling och på ett ansvarsfullt sätt utöva sitt medborgarskap, så att de blir aktiva deltagare i samhällslivet, och med beaktande av vikten av att främja lika möjligheter, har det här programmet följande mål: a) Att främja ungdomars aktiva bidrag till uppbyggnaden av Europa genom deras deltagande i gränsöverskridande utbyten inom gemenskapen eller med tredje land för att främja en bättre förståelse för Europas kulturella mångfald samt dess grundläggande gemensamma värderingar, för att på så sätt bidra till kampen mot rasism, antisemitism och främlingsfientlighet. b) Att stärka deras solidaritetskänsla genom att ungdomar i större omfattning deltar i gränsöverskridande allmännyttig verksamhet inom gemenskapen eller i tredje land, särskilt i de länder som har ingått samarbetsavtal med gemenskapen. (1) EGT C 172, 18. 6. 1999, s. 1. (2) EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. L 117/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 5. 2000 c) Att uppmuntra ungdomars initiativförmåga, företagsamhet och kreativitet så att de kan spela en aktiv roll i samhälls- livet och samtidigt öka medvetenheten om värdet av en icke-formell europeisk utbildningserfarenhet. d) Att stärka samarbetet i ungdomsfrågor genom att främja utbyte av god praxis, utbildning av personer som arbetar med ungdomar/ungdomsledare och utformning av nyska- pande åtgärder på gemenskapsnivå. kan justeras något när de särskilda omständigheterna för vissa projekt gör detta motiverat. Inom ramen för åtgärderna 1. 2, 2. 2 och 5 i bilagan kan målgruppen för programmet också vara ungdomar – i princip i åldern 15 till 25 år – och personer som deltar i ungdomsar- bete, vilka är bosatta i tredje land, utan att medlemsstaternas behörighet åsidosätts. Detta program skall också bidra till att målen inom andra 2. relevanta områden av gemenskapspolitiken uppnås. 2. Det är synnerligen viktigt att se till att alla ungdomar får tillgång till detta programs verksamheter utan att diskrimineras. Artikel 3 Gemenskapsåtgärder 1. Målen för detta program enligt artikel 2 skall uppnås med hjälp av följande åtgärder, vilkas faktiska innehåll och tillämp- ningsförfaranden beskrivs i bilagan till detta beslut: — Ungdom för Europa — Europeisk volontärtjänst — Ungdomsinitiativ — Gemensamma åtgärder — Stödåtgärder sociala, Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att 3. särskilda ansträngningar görs för att stödja de ungdomar som av kulturella, fysiska, psykiska, ekonomiska eller geografiska skäl har svårt att delta i relevanta åtgärdsprogram på gemenskapsnivå eller på nationell, regional eller lokal nivå samt för att stödja små lokala grupper. Kommissionen skall därför beakta de svårigheter som dessa målgrupper konfron- teras med och på så sätt bidra till att bekämpa utslagningen. 4. Medlemsstaterna skall sträva efter att vidta lämpliga åtgärder så att programdeltagarna kan få tillgång till hälsovård i enlighet med bestämmelserna i gemenskapslagstiftningen. Ursprungsmedlemsstaten skall sträva efter att vidta lämpliga åtgärder så att de som deltar i Europeisk volontärtjänst behåller sitt sociala skydd. Åtgärderna skall genomföras med följande slags insatser, 2. vilka när det är lämpligt kan kombineras: a) Stöd till ungdomars rörlighet över gränserna. Artikel 5 b) Stöd till användning av informations- och kommunikations- teknik (IKT) inom ungdomsområdet. c) Stöd till utveckling av nätverk för samarbete på europeisk nivå, vilket möjliggör ett ömsesidigt utbyte av erfarenheter och god praxis. d) Stöd till transnationella projekt som främjar unionsmedbor- garskapet och ungdomars engagemang i unionens utveck- ling. e) Främjande av språkkunskaper och förståelse för olika kulturer. f) Stöd till pilotprojekt som bygger på gränsöverskridande partnerskap i syfte att stimulera till förnyelse och kvalitet på ungdomsområdet. g) Utarbetande på europeisk nivå av metoder för analys och uppföljning av ungdomspolitiken och dennas utveckling (t. ex. databaser, nyckelpersoner, ömsesidig kännedom om ”system”) samt för spridning av god praxis. Artikel 4 Tillträde till programmet 1. Målgruppen för detta program är ungdomar – i princip i åldern 15 till 25 år – samt personer som deltar i ungdomsar- bete, vilka är lagligen bosatta i en medlemsstat. Åldersgränserna Genomförande av programmet och samarbete med medlemsstaterna Kommissionen skall 1. av ansvara gemenskapsåtgärderna i detta program i enlighet med bilagan. för genomförandet Kommissionen skall 2. i samarbete med medlemsstaterna vidta de åtgärder som beskrivs i bilagan (åtgärd 5), för att på bästa sätt ta till vara resultaten av de åtgärder som har genom- förts genom gemenskapssamarbete på ungdomsområdet. 3. Kommissionen och medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att utveckla de strukturer som har inrättats på gemenskapsnivå och nationell nivå för att uppnå målen för detta program, för att på ett användarvänligt sätt underlätta tillträde till programmet för ungdomar och andra parter på lokal nivå, för att utvärdera och övervaka de åtgärder som skall vidtas i enlighet med programmet och för att på ett öppet sätt genomföra samråd och urval. Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att åtgärder vidtas för att underlätta ungdomars tillgång till gränsöverskri- dande rörlighet med hjälp av åtgärder som utformas på ett sätt som är lämpligt för att informera ungdomarna och göra dem medvetna om detta. Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att på ett lämpligt sätt informera om och ge offentlighet åt de åtgärder som stöds av programmet. 18. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 117/5 4. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att programmet genomförs effektivt; de skall även i möjli- gaste mån sträva efter att besluta om sådana åtgärder som de anser nödvändiga och önskvärda för att undanröja alla rättsliga och administrativa hinder för tillträde till programmet. Kommissionen skall 5. i samarbete med medlemsstaterna säkerställa övergången mellan de åtgärder som har genomförts inom ramen för tidigare gemenskapsprogram på ungdomsom- rådet (Ungdom för Europa III och Europeisk volontärtjänst) och de åtgärder som skall genomföras enligt det här programmet. Artikel 6 Gemensamma åtgärder Som ett led i arbetet med att bygga upp ett kunskapens Europa får insatserna i detta program, i enlighet med de förfaranden som fastställs som gemensamma åtgärder tillsammans med liknande gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder på ungdoms-, utbildnings- och yrkesut- bildningsområdet. i artikel 8, genomföras Artikel 7 Genomförandeåtgärder 1. De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut och som rör de frågor som anges nedan skall antas i enlighet med det förvaltningsförfarande som avses i artikel 8. 2: a) Ordningen för genomförandet av programmet, inbegripet den årliga arbetsplanen för genomförande av åtgärderna i programmet. b) De olika åtgärdernas relativa tyngd i programmet. c) De kriterier som skall tillämpas för den preliminära fördel- ningen av medel mellan medlemsstaterna när det gäller de åtgärder som skall skötas decentraliserat. d) Ordningen för genomförande av de gemensamma åtgär- derna. e) Ordningen för utvärdering av programmet. f) Ordningen för intyg rörande unga volontärers medverkan. 2. De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut och som rör alla övriga frågor skall antas i enlighet med det rådgi- vande förfarandet som avses i artikel 8. 3. Artikel 8 Kommitté 1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté. När det hänvisas till denna punkt, skall artiklarna 4 och 7 2. i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmel- serna i artikel 8 i beslutet. Den tid som avses i artikel 4. 3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader. När det hänvisas till denna punkt, skall artiklarna 3 och 7 3. i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmel- serna i artikel 8 i beslutet. 4. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. Artikel 9 Finansiering 1. Finansieringsramen för genomförandet av detta program bestäms härmed till 520 miljoner euro för den period som anges i artikel 1. De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten 2. inom ramen för budgetplanen. Artikel 10 Överensstämmelse och komplementaritet Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna 1. och utan att det påverkar något programs individuella karaktär och särdrag, säkerställa övergripande överensstämmelse och komplementaritet med annan relevant gemenskapspolitik och andra relevanta gemenskapsinstrument och gemenskapsåt- gärder. Särskild uppmärksamhet skall ägnas främjandet av jämställdhet och lika möjligheter för kvinnor och män. 2. Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna, säkerställa överensstämmelse mellan genomförandet av detta program och annan gemenskapsverksamhet som avser ungdomar, särskilt i fråga om kultur och den audiovisuella sektorn, den inre marknadens fullbordande, informationssam- hället, miljö, konsumentskydd, små och medelstora företag, socialpolitik, sysselsättning och folkhälsa. 3. Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att åtgär- derna i detta program tar hänsyn till de riktlinjer för sysselsätt- ning som antas av rådet som en del av en samordnad syssel- sättningsstrategi. 4. Kommissionen skall säkerställa ett effektivt samband mellan detta program och program och åtgärder som genom- förs på ungdomsområdet inom ramen för gemenskapens yttre förbindelser. Artikel 11 Deltagande av Efta/EES-länderna, de associerade länderna i Central- och Östeuropa samt Cypern, Malta och Turkiet Detta program skall vara öppet för deltagande av — Efta/EES-länderna i enlighet med villkoren i EES-avtalet, — de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen, tilläggsprotokollen till dessa avtal och respektive associeringsråds beslut, — Cypern på grundval av tilläggsanslag i enlighet med förfa- randen som skall överenskommas med detta land, — Malta och Turkiet, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med fördragets bestämmelser. L 117/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 5. 2000 Artikel 12 Internationellt samarbete Kommissionen skall, enligt detta program och i enlighet med de förfaranden som fastställs i artikel 7, förstärka sitt samarbete med tredje land och behöriga internationella organisationer, i synnerhet Europarådet. Artikel 13 Övervakning och utvärdering Kommissionen skall regelbundet övervaka detta program 1. i samarbete med medlemsstaterna. Denna övervakning skall även omfatta de rapporter som avses i punkt 3 och särskilda verksamheter. Kommissionen skall 2. i samarbete med medlemsstaterna regelbundet utvärdera detta program. Denna utvärdering är avsedd att öka effektiviteten hos de åtgärder som genomförs, med beaktande av de mål som avses i artikel 2 i det här beslutet och säkerställa att jämlik tillgång till programmet i enlighet med artikel 4. 2 och 4. 3 tillförsäkras. Utvärderingen skall också avse komplementariteten mellan åtgärderna enligt detta program och åtgärder som genomförs i enlighet med annan relevant gemenskapspolitik och andra rele- vanta gemenskapsinstrument och gemenskapsåtgärder. Resultaten av gemenskapsåtgärderna skall regelbundet utvär- i enlighet med kriterier som fastställs med deras externt användning av det förfarande som avses i artikel 8. 2. 3. Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2004 och den 30 juni 2007 till kommissionen överlämna rapporter om genomförandet respektive resultatet av detta program. Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Ekono- 4. miska och sociala kommittén samt Regionkommittén över- lämna följande: — Vid anslutningen av nya medlemsstater, en rapport om de ekonomiska konsekvenserna som anslutningarna har för programmet, vid behov, åtföljd av finansieringsförslag som behandlar de ekonomiska konsekvenser som dessa anslut- ningar har för programmet, i enlighet med bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budget- disciplin och förbättring av budgetförfarandet och slutsat- serna från Europeiska rådet i Berlin i mars 1999. Europa- parlamentet och rådet kommer att fatta beslut om sådana förslag så snart som möjligt. — Senast den 30 juni 2005, en interimsrapport för att utvär- dera de kvalitativa respektive kvantitativa aspekterna på genomförandet av detta program. — Senast den 31 december 2007, en slutrapport om genom- förandet av detta program. Artikel 14 Ikraftträdande Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utfärdat i Luxemburg den 13 april 2000. På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar N. FONTAINE Ordförande A. VARA Ordförande 18. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 117/7 BILAGA Den finansiering som beviljas enligt detta program skall ske under iakttagande av principerna om medfinansiering och additionalitet. I enlighet med artikel 4. 3 i beslutet skall ansträngningar göras för att underlätta tillträde till programmet för ungdomar med svårigheter av kulturell, social, fysisk, psykisk, ekonomisk eller geografisk art och för små lokala grupper. Den kommitté som avses i artikel 8 i detta beslut skall besluta om den närmare utformningen av dessa ansträngningar. Gemenskapsfinansieringen skall fördelas på ett sådant sätt att hänsyn tas till behovet av att se till att det finns en balans mellan de åtgärder för rörlighet som vidtas och till att ungdomar i varje medlemsstat har lika stora möjligheter att delta, vilket innebär att artikel 4. 3 skall beaktas. Initiativ som syftar till att uppmuntra tolerans och godtagande av olikheter skall, liksom åtgärder för att bekämpa alla slag av utslagning, ges särskild uppmuntran och stimulans. Gemenskapen kommer att vara positiv till verksamheter som ger en framskjuten plats åt kultur och idrott i samband med informell utbildning för ungdomar. Målen i detta program skall uppnås med hjälp av följande fem kategorier av åtgärder som grundar sig på de insatser som anges i artikel 3 i beslutet: — Ungdom för Europa. — Europeisk volontärtjänst. — Ungdomsinitiativ. — Gemensamma åtgärder. — Stödåtgärder. ÅTGÄRD 1 – UNGDOM FÖR EUROPA Åtgärd 1. 1: Ungdomsutbyte inom gemenskapen Gemenskapen skall stödja verksamhet för ungdomars rörlighet, förutsatt att den ifrågavarande verksamheten pågår under minst en vecka, utgår från gemensamma projekt inom gemenskapen och omfattar grupper av ungdomar som i princip är mellan 15 och 25 år och som är lagligen bosatta i en medlemsstat. Åldersgränserna kan justeras något när de särskilda omständigheterna för vissa projekt gör detta motiverat. Denna verksamhet, som grundar sig på gränsöverskridande partnerskap mellan grupper av aktivt deltagande ungdomar, skall utformas så att de får möjlighet att upptäcka och bli medvetna om andra sociala och kulturella sammanhang och så att de uppmuntras att delta i eller själva starta annan verksamhet på europeisk nivå. Särskild uppmärksamhet skall ägnas ungdomar som för första gången deltar i någon europeisk verksamhet samt småskaliga eller lokala grupper utan erfarenhet på europeisk nivå. För att åstadkomma en bättre balans mellan bilaterala och multilaterala verksamheter kommer gemenskapsstödet stegvis att inriktas på multilaterala verksamheter för gruppers rörlighet. Bilateral rörlighet för grupper kommer att finansieras om detta är motiverat med avseende på målgrupper eller en särskild pedagogisk inriktning. Inom denna åtgärd kan finansiering ges till verksamhet som syftar till att stärka ungdomars aktiva deltagande i projekt för gruppers rörlighet, särskilt för verksamhet som syftar till att förbereda de ifrågavarande ungdomarna språkligt och interkulturellt. Åtgärd 1. 2: Ungdomsutbyte med tredje land Gemenskapen skall stödja verksamhet för ungdomars rörlighet, förutsatt att verksamheten pågår under minst en vecka, utgår från gemensamma projekt och omfattar grupper av ungdomar som i princip är mellan 15 och 25 år och som är lagligen bosatta i en medlemsstat eller i ett tredje land. Åtminstone två medlemsstater skall vara delaktiga i denna verksamhet för rörlighet. Denna verksamhet, som grundar sig på gränsöverskridande partnerskap mellan grupper av aktivt deltagande ungdomar, skall utformas så att de får möjlighet att upptäcka och bli medvetna om andra sociala och kulturella sammanhang och så att de uppmuntras att delta i eller själva starta annan verksamhet på europeisk nivå. Dessa projekt skall dessutom göra det möjligt för parter i tredje land att få erfarenhet av detta slags verksamhet på området informell utbildning och bidra till att ungdomars arbete och sammanslutningar utvecklas i dessa länder. Finansiering kan ges till verksamhet som syftar till att stärka ungdomars aktiva deltagande i projekt för gruppers rörlighet, särskilt verksamhet som syftar till att förbereda ungdomarna språkligt och interkulturellt inför avresan. ÅTGÄRD 2 – EUROPEISK VOLONTÄRTJÄNST I detta program avses med ung volontär en person som i princip är mellan 18 och 25 år gammal och som är lagligen bosatt i en medlemsstat. L 117/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 5. 2000 De unga volontärerna skall, i egenskap av aktiva medborgare, utföra en konkret, solidarisk verksamhet i syfte att förvärva social förmåga och sociala färdigheter och på så sätt lägga grunden för sin framtida utveckling och samtidigt lämna ett bidrag till samhället. De skall i detta syfte i en annan medlemsstat än den där de är bosatta, eller i tredje land, under en begränsad tid (högst tolv månader) delta i en ideell, oavlönad verksamhet som är av betydelse för samhället och faller inom ramen för ett av medlemsstaten och gemenskapen erkänt projekt, i enlighet med de mål för detta program som anges i artikel 2. Verksamheten får framförallt inte medföra att arbetstillfällen ersätts. De unga volontärerna skall få kost och logi samt handledning. De unga volontärerna skall även omfattas av sjukförsäkring och andra relevanta försäkringar. De unga volontärerna skall få ersättning/fickpengar. Volontärtjänsten bygger på partnerskap och delat ansvar mellan den unga volontären, den utsändande organisationen och den mottagande organisationen. I enlighet med bestämmelserna för den programkommitté som avses i artikel 8 skall kommissionen utfärda ett intyg om att de unga volontärerna deltagit i volontärtjänsten och om de erfarenheter och färdigheter som de har tillägnat sig under perioden i fråga. Åtgärd 2. 1: Europeisk volontärtjänst inom gemenskapen Gemenskapen kommer att stödja gränsöverskridande projekt (av begränsad längd, i princip mellan tre veckor och ett år) som gör det möjligt för ungdomar att aktivt och individuellt delta i verksamheter som är avsedda att bidra till att fylla olika behov i samhället på en rad olika områden (sociala och sociokulturella frågor, miljö, kultur osv. ) och som samtidigt utgör en informell utbildningserfarenhet för att tillgodogöra sig sociala och kulturella färdigheter. Syftet med dessa projekt är att ungdomar skall komma i kontakt med andra kulturer och andra språk och få erfarenhet av nya idéer och projekt i ett multikulturellt civilt samhälle. Gemenskapen kan stödja projekt, särskilt med språkligt eller interkulturellt innehåll, som syftar till att förbereda de unga volontärerna inför avresan och underlätta deras sociala integrering både medan verksamheterna pågår och efter det att den europeiska volontärtjänsten har avslutats. Särskild vikt skall läggas vid pedagogiskt stöd och mentorverksamhet. Åtgärd 2. 2: Europeisk volontärtjänst i samarbete med tredje land Gemenskapen kommer att stödja gränsöverskridande projekt med tredje land (av begränsad längd, i princip mellan tre veckor och ett år) som gör det möjligt för ungdomar att aktivt och individuellt delta i verksamheter som är avsedda att bidra till att fylla olika behov i samhället på en rad olika områden (sociala och sociokulturella frågor, miljö, kultur osv. ) och som samtidigt utgör en informell utbildningserfarenhet för att tillgodogöra sig sociala och kulturella färdigheter. Syftet med dessa projekt är att ungdomar skall komma i kontakt med andra kulturer och andra språk och få erfarenhet av nya idéer och projekt i ett mångkulturellt civilt samhälle. Stöd kan ges till åtgärder som lägger eller befäster den nödvändiga grunden för att utveckla den europeiska volontärtjän- stens gränsöverskridande projekt med tredje land. Gemenskapen kan stödja projekt, särskilt med språkligt eller interkulturellt innehåll, som syftar till att förbereda de unga volontärerna inför avresan och underlätta deras sociala integrering både medan verksamheterna pågår och efter det att den europeiska volontärtjänsten har avslutats. Särskild vikt skall läggas vid pedagogiskt stöd och mentorverksamhet. ÅTGÄRD 3 – UNGDOMSINITIATIV För att främja ungdomars initiativförmåga och kreativitet skall gemenskapen stödja projekt där ungdomar aktivt och direkt deltar i nyskapande och kreativa projekt och i projekt som inriktar sig på ungdomars sociala engagemang på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Dessa projekt kommer att ge ungdomarna möjlighet att utveckla sin företagsamhet och att förverkliga egna idéer avseende verksamhet inom vilken de spelar en central roll. Gemenskapen skall stödja initiativ som syftar till att hjälpa unga volontärer att på bästa sätt använda sig av den erfarenhet som de har förvärvat under sin volontärtjänstgöring och till att uppmuntra deras aktiva integrering i samhället. De initiativ som tas av ungdomarna sedan de har avslutat sin europeiska volontärtjänstgöring kommer att ge dem möjlighet att påbörja och driva verksamhet av social, kulturell, sociokulturell och ekonomisk art och/eller att inrikta sig på sin personliga utveckling. Dessa initiativ skall i första hand vända sig till de ungdomar som är i störst behov av dem. Stödet till ungdomsinitiativ skall syfta till att uppmuntra till en utvidgning av dessa projekt till att omfatta liknande initiativ i andra medlemsstater för att stärka den gränsöverskridande karaktären och i avsevärd omfattning öka erfaren- hetsutbytet och samarbetet mellan ungdomar. Stödet kan innebära att möten organiseras mellan ungdomar som arbetar för initiativ på europeisk nivå. Ekonomiskt stöd kan beviljas för ett effektivt inrättande av fasta och gränsöverskridande partnerskap mellan sådana projekt. ÅTGÄRD 4 – GEMENSAMMA ÅTGÄRDER Eftersom ett flexibelt och kreativt synsätt är en förutsättning för samarbete mellan sektorerna, kan de åtgärder som avses i artikel 6 i detta beslut erhålla gemenskapsstöd för verksamhet som skall bedrivas tillsammans med andra gemenskapsini- tiativ som rör kunskapens Europa, särskilt gemenskapsprogram på utbildningsområdet. 18. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 117/9 Kommissionen kommer att ha som mål att i samarbete med medlemsstaterna utforma ett gemensamt system för information, observation och spridning när det gäller god praxis på områdena kunskap och livslångt lärande tillsammans med gemensamma åtgärder i fråga om multimediematerial för utbildningssyften. Dessa projekt skall omfatta en rad insatser från ett antal olika sektorer, bland annat ungdomssektorn. Deras finansiering kan kompletteras med stöd från ett antal olika gemenskapsprogram och kan genomföras med hjälp av framställningar om gemensamma projekt. Lämpliga åtgärder kan vidtas för att främja kontakt och samverkan på regional och lokal nivå mellan dem som deltar i detta program och i utbildningsprogram. I detta sammanhang kan stöd ges till verksamheter som syftar till att öka medvetenheten om vilka möjligheter gemenskapen erbjuder ungdomar. ÅTGÄRD 5 – STÖDINSATSER Åtgärd 5. 1: Utbildning och samarbete för aktörer inom ungdomspolitiken Finansiering skall ges till följande: 1. Verksamhet avsedd att ge fortbildning för personer som deltar i ungdomsarbete – särskilt instruktörer i den europeiska volontärtjänsten, personer som arbetar med ungdomar/ungdomsledare, ledare för europeiska projekt och rådgivare för ungdomsinitiativen – vilka är engagerade i sådana insatser som direkt berör ungdomar och som avses i åtgärderna 1, 2 och 3 i detta program. Syftet är att se till att dessa insatser har tillräckligt hög kvalitet. Särskild uppmärksamhet skall ägnas verksamhet med inriktning på att uppmuntra deltagande av de ungdomar som har svårast att delta i gemen- skapsåtgärderna. 2. Verksamhet avsedd att utveckla europeiska moduler som svarar mot kraven för gränsöverskridande samarbete. 3. Verksamhet – såsom studiebesök, genomförbarhetsstudier, seminarier och praktikperioder – som särskilt är inriktade på utbyte av erfarenheter och god praxis i fråga om gemensamma åtgärder eller frågor av gemensamt intresse eller som är avsedda att underlätta och främja inrättande av hållbara gränsöverskridande partnerskap och/eller multilaterala nätverk för dem som är verksamma på ungdomsområdet. 4. Experimentell verksamhet som utgör grund för förnyelse och berikande av ungdomspolitiken genom användning av nya metoder och nya samarbetsformer samt genom samarbete mellan deltagare med olika bakgrund. 5. Gemenskapsstöd kan även ges till konferenser och seminarier för att främja samarbete och utbyta god praxis på ungdomsområdet samt till andra åtgärder för att främja och sprida resultat av projekt och verksamhet som får stöd inom ramen för gemenskapsåtgärder för ungdom. Verksamheter som hänger samman med dessa åtgärder kan pågå enbart inom gemenskapen eller tillsammans med tredje land. Särskild uppmärksamhet skall ägnas dem som arbetar med ungdomar på regional och lokal nivå och som saknar eller har föga erfarenhet av eller möjlighet att knyta kontakter på europeisk nivå samt verksamhet där ungdomar spelar en central roll. Åtgärd 5. 2: Information till och forskning om ungdomar 1. I enlighet med programmets mål och särskilt för att förbättra alla ungdomars möjlighet att delta samt för att öka deras initiativförmåga och aktiva deltagande i samhällslivet kommer kommissionen att uppmuntra dem som är verksamma på ungdomsområdet till att delta i informationen till ungdomar på europeisk nivå samt främja samarbete mellan de informations- och kommunikationssystem för ungdomar som har byggts upp i medlemsstaterna och på gemenskaps- nivå. I detta sammanhang skall ett breddat samarbete särskilt betonas så att det omfattar utbildningsområdet samt dialogen mellan och med ungdomar. 2. Därför skall stöd ges till initiativ som rör följande: — Förvärv av de erfarenheter och kunskaper som behövs för att genomföra projekt för information till ungdomar baserade på gränsöverskridande samarbete och projekt som ger information och, i synnerhet, råd till ungdomar. — Samarbetsprojekt med inriktning på att sprida information, öka ungdomars medvetenhet om de områden som programmet omfattar och på att ge ungdomar tillgång till den information som behövs för att uppnå programmets mål. — Införande, som en del av de gränsöverskridande samarbetsprojekten, av mekanismer som möjliggör en dialog mellan och med ungdomar, särskilt genom att använda ungdomsorienterade medier och ny teknik. 3. När det gäller ungdomsrelaterade studier med anknytning till programmålen kommer kommissionen att stödja studier som bland annat avser effekterna av de åtgärder som vidtas för ungdomar och, i synnerhet, av åtgärder för att främja samarbete inom detta område. Sådana studier skall undersöka vilka effekter andra former av politik har på ungdomars värld, och avsikten med dem skall vara att ge en klarare och mera heltäckande bild av ungdomars behov och de villkor som de lever under. L 117/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 5. 2000 Bland dessa studier skall sådana prioriteras som handlar om hur livet har gestaltat sig för mindre gynnade ungdomar eller ungdomar i samhällets marginaler. Studierna skall i synnerhet undersöka vilka faktorer det är som har gynnat eller förhindrat ungdomarna att finna sin plats i samhället och skall påvisa vad sektorn för den icke-formella utbildningen har bidragit med, liksom vad den tredje sektorn överlag har bidragit med. Likaså skall prioritet ges åt jämförande studier inriktade på åtgärder avsedda att uppmuntra initiativ, där det också skall utrönas vilken inverkan dessa åtgärder har haft på den lokala utvecklingen, särskilt genom att skapa olika former av verksamhet (sysselsättningsskapande, skapande av kulturella eller sociala projekt osv. ). Denna forskning kan bedrivas i form av fallstudier, och de mest relevanta av dessa skall offentliggöras. Åtgärd 5. 3: Information om och synlighet hos åtgärderna Kommissionen skall vidta nödvändiga åtgärder för att bland annat samla in uppgifter om åtgärder för ungdomar från en stor mängd informationskällor, utnyttja fördelarna med EU:s ungdomsprojekt och synliggöra de åtgärder som på gemenskapsnivå har vidtagits till förmån för ungdomar genom att utveckla lämpliga medel för en dialog med ungdom- arna, inbegripet Internet. Åtgärd 5. 4: Stödinsatser 1. Nationella programkontor Gemenskapsstöd kan ges för att stödja verksamhet inom de strukturer som medlemsstaterna bygger upp i enlighet med artikel 5 i beslutet. 2. Tekniskt stöd till och hjälp med verksamheten När programmet genomförs kan kommissionen anlita organisationer för tekniskt stöd, vilket kan finansieras inom programmets finansieringsram. Den kan, på samma villkor, anlita experter. Dessutom kommer kommissionen att kunna genomföra utvärderingar, anordna seminarier, symposier och andra expertmöten som kan förväntas underlätta programmets genomförande och tillämpning av artikel 12 i beslutet. Vidare kan kommissionen vidta åtgärder för information, offentliggörande och spridning


title: 2000/465/EY: Euroopan parlamentin päätös, tehty 13 päivänä huhtikuuta 2000, vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 1998: Pääluokka IV - Tuomioistuin; Pääluokka V - Tilintarkastustuomioistuin; Pääluokka VI - Osa B - Alueiden komitea

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
European Committee of the Regions
European Court of Auditors
budgetary discharge
general budget (EU)

text: 27. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 191/1 II (S(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, joita ei tarvitse julkaista) EUROOPAN PARLAMENTTI EUROOPAN PARLAMENTIN P˜˜T(cid:214)S, tehty 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 2000, vastuuvapauden my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoi- tovuonna 1998: P(cid:228)(cid:228)luokka IV (cid:151) Tuomioistuin; P(cid:228)(cid:228)luokka V (cid:151) Tilintarkastustuomioistuin; P(cid:228)(cid:228)- luokka VI (cid:151) Osa B (cid:151) Alueiden komitea EUROOPAN PARLAMENTTI, joka (2000/465/EY) ottaa huomioon varainhoitovuoden 1998 tulostilin ja taseen (SEC(1999) 414 (cid:151) C5-0008/1999), ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1998 koskevan vuosikertomuksen (C5-0266/1999) (1), ottaa huomioon neuvoston 13. maaliskuuta 2000 antaman suosituksen (C5-0154/2000), ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan 10 kohdan, ottaa huomioon varainhoitoasetuksen 22 artiklan 2 ja 3 kohdan, ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinn(cid:246)n (A5-0089/2000), Tuomioistuin 1. 2. 3. Toteaa, ett(cid:228) asiasta vastuussa olevat tuomioistuin ja Luxemburgin viranomaiset mahdollistivat tuo- mioistuimen p(cid:228)(cid:228)rakennuksen (Palais) tyhjent(cid:228)misen nelj(cid:228)n vuoden kuluttua siit(cid:228), kun ensimm(cid:228)iset toimenpiteet oli toteutettu asbestiongelman ratkaisemiseksi. Toteaa, ett(cid:228) tuomioistuimen rakennuspolitiikan arvioinnissa otetaan huomioon erityiskertomus, jota tilintarkastustuomioistuin on parhaillaan laatimassa Palais-rakennuksen lis(cid:228)siivist(cid:228). Pyyt(cid:228)(cid:228) tuomioistuinta antamaan hyviss(cid:228) ajoin ennen vuoden 2001 talousarvioesityksen ensimm(cid:228)ist(cid:228) k(cid:228)sittely(cid:228) selvityksen tavoista, joilla parannetaan momentin 270 (Virallinen lehti) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen perustana k(cid:228)ytett(cid:228)vien ennakkoarvioiden laatua, koska kohdan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja t(cid:228)ytyi jatkuvasti lis(cid:228)t(cid:228) varainhoitovuosina 1995(cid:151)1997. Tilintarkastustuomioistuin 4. Toistaa olevansa tyytym(cid:228)t(cid:246)n lukuun 15 (Virkamies- ja asiantuntijavaihto) otettujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen k(cid:228)yt(cid:246)n v(cid:228)hentymiseen; korostaa, ett(cid:228) t(cid:228)llainen vaihto voi olla hy(cid:246)dyllist(cid:228) erityisesti kansallisille viranomaisille ja hallintoelimille; pyyt(cid:228)(cid:228) tilintarkastustuomioistuinta esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hyviss(cid:228) ajoin ennen vuoden 2001 talousarvion ensimm(cid:228)ist(cid:228) k(cid:228)sittely(cid:228) selvityksen, jossa hahmotellaan sen t(cid:228)t(cid:228) henkil(cid:246)s- t(cid:246)vaihtoa koskevaa politiikkaa ja ongelmia, jotka ovat est(cid:228)neet k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien resurssien t(cid:228)ysi- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen k(cid:228)yt(cid:246)n vuodesta 1997 l(cid:228)htien. (1) EYVL C 349, 3. 12. 1999. L 191/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 27. 7. 2000 5. Toteaa, ett(cid:228) momenttiin 104 (Ty(cid:246)matkakulut, matkakulut ja muut niihin liittyv(cid:228)t menot) osoitettuja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja oli lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) kahdesti, jotta j(cid:228)senet voisivat saattaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vuoden 1998 tarkastus- ohjelman; pyyt(cid:228)(cid:228) tilintarkastustuomioistuinta parantamaan matkoihin liittyv(cid:228)(cid:228) suunnittelua ja ennusteita. Alueiden komitea 6. 7. 8. 9. Kehottaa painokkaasti alueiden komiteaa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, jotta edelliselt(cid:228) varainhoitovuodelta automaattisesti siirrett(cid:228)vien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen k(cid:228)ytt(cid:246)osuuden (56,27 prosenttia) huomattava aleneminen saadaan k(cid:228)(cid:228)nnetty(cid:228) nousuksi; pyyt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) selvityksen toimitta- mista parlamentille 15. kes(cid:228)kuuta 2000 menness(cid:228) kaikista p(cid:228)(cid:228)luokan VI m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista, jotka on siirretty automaattisesti vuodelta 1997 vuodelle 1998 ja vuodelta 1998 vuodelle 1999, kun peruu- tusten osuus on suurempi kuin 10 prosenttia. Pyyt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)lleen alueiden komiteaa parantamaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen hallinnointia, jonka toteuttamisen bud- jettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) on sille uskonut. Korostaa, ett(cid:228) tukiessaan parlamenttia alueiden komitean talousarvion t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon tarkastelun yhteydess(cid:228) tilintarkastustuomioistuin on tutkinut, onko komitea toteuttanut oikeita ja tehokkaita toimenpiteit(cid:228) varmistaakseen, ett(cid:228) vuosikertomuksessa 1996 todetut ep(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nmukaisuudet eiv(cid:228)t toistu; toteaa, ett(cid:228) tilintarkastustuomioistuin tuli t(cid:228)ss(cid:228) syyskuussa 1999 toteutetussa tutkimuksessa siihen tulokseen, ett(cid:228) se ei viel(cid:228) pystynyt osoittamaan 1. huhtikuuta 1999 k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n otettujen toi- menpiteiden tehokkuutta; vaatii, ett(cid:228) uusimmat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, jotka tulivat voimaan 1. huhtikuuta 2000 ja joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n matkakulujen korvaamisen sek(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)rahojen ja matkakorvausten maksamisen valvontaa, on oltava kaikin puolin tilintarkastustuomioistuimen huomioiden mukaisia; pyyt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) tilintarkastustuomioistuin arvioi uusien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen tehokkuutta vuotta 1996 koskevan vuosikertomuksensa seurannan yhteydess(cid:228). Pit(cid:228)(cid:228) valitettavana, ett(cid:228) melkein kaksi vuotta parlamentin tyhjennetty(cid:228) Belliard-rakennuskompleksin alueiden komitea ja talous- ja sosiaalikomitea eiv(cid:228)t n(cid:228)ht(cid:228)v(cid:228)sti ole toimineet asian edellytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tavalla kyseiseen rakennukseen muuton suhteen; katsoo, ett(cid:228) pitkittyneet neuvottelut rakennusten omistajien kanssa uhkaavat loppujen lopuksi heikent(cid:228)(cid:228) n(cid:228)iden kahden komitean sitoumusta muut- taa Belliard-kompleksiin mahdollisimman pian; korostaa, ett(cid:228) nykytilanne on haitallinen unionin talousarvion kannalta, kun sek(cid:228) komiteoiden nykyisten tilojen (Ardenne- ja Ravenstein-kompleksi) ett(cid:228) tulevien tilojen (Belliard-kompleksi) vuokrasta ja liit(cid:228)nn(cid:228)iskuluista syntyv(cid:228)t menot otetaan talousarvioon. 10. Edellytt(cid:228)(cid:228) alueiden komitean ja talous- ja sosiaalikomitean saattavan edell(cid:228) mainitut neuvottelut p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kseen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti ja varmistavan budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n niiden omasta pyynn(cid:246)st(cid:228) (26 000 000 euron suuruinen siirto nro 44/1999) niiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n anta- mien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen optimaalisen k(cid:228)yt(cid:246)n. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s vastuuvapauden my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) 11. My(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tuomioistuimen kirjaajalle sek(cid:228) tilintarkastustuomioistuimen ja alueiden komitean p(cid:228)(cid:228)sih- teereille vastuuvapauden varainhoitovuoden 1998 talousarvioiden toteuttamisesta. 12. Kehottaa puhemiest(cid:228) v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kyseisille toimielimille ja neuvoa-antavalle eli- melle sek(cid:228) julkaisemaan sen Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) (L-sarja). P(cid:228)(cid:228)sihteeri Julian PRIESTLEY Puhemies Nicole FONTAINE


title: Yttrande från Regionkommittén om "Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen som upphör att gälla i juli 2002"

eurovoc_concepts:
ECSC
ECSC Treaty

formats: pdf print

text: C 226/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 Yttrande från Regionkommittén om ”Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen som upphör att gälla i juli 2002” (2000/C 226/14) BAKGRUND Presidiets beslut av den 15 september 1999 att, i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget, avge ett yttrande om ”Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen som upphör att gälla i juli 2002” och att ge utskott 1 — regionalpolitik, strukturfonder, ekonomisk och social sammanhållning, samarbete över nations- och regiongränser — i uppdrag att utarbeta yttrandet. Det utkast till yttrande (CdR 489/99 rév. 1) som utskott 1 antog den 2 februari 2000 (Föredragande: Loke Mernizka, ledamot av Nordrhein-Westfalens delstatsparlament (D–PSE) och Robert Collignon, minister i den vallonska regeringen, med ansvar för budgetfrågor, kultur och sport (B–PSE)). Europeiska rådets resolution om tillväxt och sysselsättning i Amsterdam den 16 och 17 juni 1997, där kommissionen uppmanas att lägga fram lämpliga förslag för att avkastningen av de ännu existerande reserverna efter det att EKSG-fördraget löpt år 2002 skall kunna användas till en forskningsfond till förmån för branscher med anknytning till kol- och stålindustrin. Kommissionens meddelande av den 10 oktober 1997 om EKSG-fördragets utgång — Finansiell verksamhet (KOM(97) 506 slutlig). Resolution av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 20 juli 1998 om att Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen upphör att gälla (1). Resolution av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 21 juni 1999 om att Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen upphör att gälla (2). Europaparlamentets rapport om utkastet till EKSG:s driftsbudget för 2000 (SEK(1999) 0803-C5- 9917/1999). Resolutioner från rådgivande EKSG-kommittén om att EKSG-fördraget upphör att gälla, särskilt resolutionerna av 25 mars 1999, 2 april 1998, 10 oktober 1997, 8 november 1996 och 28 maj 1995. Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 33:e plenarsession den 12–13 april (sammanträdet den 13 april). 1. Inledning 1. 1. Med fördraget om Europeiska kol- och stålgemenska- pen (EKSG-fördraget), som trädde i kraft den 23 juli 1952, påbörjades Europas politiska och ekonomiska enande, som via de senare fördragen och den fortsatta utvecklingen av dessa lett fram till den Europeiska unionen av i dag. De länder som grundade EKSG strävade efter att avsluta sina hundratals år gamla rivaliteter, att skapa och trygga en varaktig fred i Europa och att öka folkens välstånd. Därmed fick den europeiska kol- och stålindustrin en pionjärroll för Europas integration. 1. 2. fullt ut. Den har spelat en avgörande roll Den uppgiften har Kol- och stålgemenskapen uppfyllt för att skapa (1) EGT C 247, 7. 8. 1998, s. 5. (2) EGT C 190, 7. 7. 1999, s. 1. och vidmakthålla fred och bidragit till den politiska och ekonomiska integrationen i Europa, och den har lagt grunden för de fortsatta stegen i Europas enande. EKSG-fördraget skapade en rättslig ram för strukturomvandlingen i kol- och stålindustrin och har fram till i dag varit ett flexibelt och effektivt instrument för den ekonomiska och socialpolitiska utformningen av strukturomvandlingen i gruvindustrin och gruvregionerna, även om vissa av dess instrument för den ekonomiska politiken sedan länge inte används. Integrationen i EKSG-fördraget går delvis betydligt djupare än i EG-fördraget. 1. 3. EKSG-fördraget skapade en ram för dialogen och det samförståndsinriktade samarbetet mellan arbetsgivare, arbets- tagare och avnämare vid ekonomiska och sociala beslut inom kol- och stålindustrin. Därigenom kunde man i stor utsträckning genomföra de svåra anpassningsprocesserna i 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/51 olika branscher och regioner på ett socialt acceptabelt sätt. I viss mån utgjorde fördraget på så sätt också en förebild för den europeiska sociala modellen. 1. 4. Samtliga 15 medlemsstater i EU har industrier som berörs av EKSG-fördraget, vars betydelse dock är mycket olika i de olika medlemsstaterna. De flesta kandidatländerna har en jämförelsevis stor kol- och stålsektor. 1. 5. Både kolgruveindustrin och järn- och stålindustrin befinner sig sedan många år i en omfattande och framför allt för de anställda smärtsam strukturell anpassningsprocess. Denna kommer att fortsätta under de närmaste åren och den kommer att förvärras genom anslutningen av nya medlemssta- ter i Central- och O¨ steuropa. I kandidatländerna kommer den att få en dramatisk omfattning. De svåra omställningar som kol- och stålindustrin i kandidatländerna står inför innebär en stor utmaning för Europeiska unionen. 1. 6. Kolgruveindustrin och järn- och stålindustrin är mycket starkt koncentrerade till vissa regioner. Den ekonomi- ska utvecklingen i dessa regioner är i stor utsträckning beroende av de strukturella anpassningsprocesserna i bägge branscherna. EKSG har accepterat detta stora ansvar för den regionala utvecklingen genom sina instrument för sociala och regionalpolitiska kompletteringsåtgärder. Av detta skäl måste även Regionkommittén yttra sig om EKSG-fördragets utgång och om följderna av detta för regionerna. 2. O¨ ppna frågor i samband med att EKSG-fördraget upphör att gälla EKSG-fördraget som trädde i kraft 1952 har en löptid på 50 år och upphör att gälla den 23 juli 2002. Från och med denna tidpunkt gäller EG-fördragets bestämmelser för kol- och stålindustrin. Man har kunnat lösa, eller kommer snart att lösa, vissa frågor i samband med att fördraget löper ut och de båda branscherna förs in under EG-fördraget, medan det på andra områden finns öppna frågor som ännu inte kunnat lösas. 2. 1. Användande av EKSG:s medelsreserv 2. 1. 1. EKSG har byggt upp en ansenlig förmögenhet genom att skapa en reserv som säkerhet för sin låneverksamhet. När EKSG-fördraget löper ut måste man besluta om hur denna reserv skall användas. Förmögenheten byggdes upp av stål- och gruvföretagen själva genom avgifter i förhållande till omsättningen. Dessa inbetalningar upphörde den 1 januari 1998. Det finns inga exakta uppgifter om storleken av denna förmögenhet och framför allt inte om dess storlek då fördraget löper ut år 2002. Kommissionen utgår för närvarande ifrån att den resterande förmögenheten kommer att uppgå till ca 1,25 miljarder euro vid fördragets utgång. Den slutliga omfatt- ningen kommer också att bero på vilka uppgifter EKSG måste finansiera med hjälp av sin förmögenhet fram till år 2002. 2. 1. 2. Europeiska rådet i Amsterdam den 16–17 juni 1997 uppmanade kommissionen att lägga fram lämpliga förslag för att avkastningen av de existerande reserverna efter EKSG- fördragets utgång år 2002 skall kunna utnyttjas för en forskningsfond till förmån för branscher med anknytning till kol- och stålindustrin. Ministerrådet framförde i en resolution av den 20 juli 1998 åsikten att EKSG:s förmögenhet skulle föras över till en fond skild från övriga gemenskapsmedel, som skulle förvaltas av kommissionen och uteslutande användas för ett forskningsprogram till förmån för kol- och stålindustrin och branscher med anknytning till denna. Kommissionen utredde i ett arbetsdokument av den 16 november 1998 de rättsliga och ekonomiska frågorna i anslutning till förslaget och tog då även upp frågan om kandidatländernas framtida deltagande. Dessa har ju inte bidragit till EKSG:s förmögenhet. I en resolution av den 21 juni 1999 bekräftade ministerrådet åter att EKSG:s tillgångar och skulder skall föras över till de bestående gemenskaperna men förvaltas åtskilt från övriga gemenskapsmedel och användas för kol- och stålforskning. Resultaten av denna forskning bör göras tillgängliga för kol- och stålindustrin i de central- och östeuropeiska länderna (tekniköverföring). 2. 1. 3. Regionkommittén välkomnar att det genom denna uppläggning säkerställs att den EKSG-förmögenhet som företa- gen inom kol- och stålbranschen byggt upp används till förmån för dessa företag. Genom avgifterna till EKSG bar de under lång tid en extra ekonomisk börda och har därför legitima anspråk på att få utnyttja EKSG:s förmögenhet efter det att fördraget upphört att gälla. Regionkommittén anser dock att kommissionen 2. 1. 4. måste ge största möjliga insyn i EKSG-förmögenhetens omfatt- ning vid tidpunkten för fördragets upphörande och ställa upp en utgående balans över EKSG:s samtliga tillgångar och skulder, vilken samtidigt blir ingående balans för den särskilda fond som kommissionen skall förvalta. Förmögenheten får inte genom finansiering av löpande uppgifter förbrukas i så stor utsträckning fram till fördragets upphörande att den särskilda fonden inte kan uppfylla de planerade uppgifterna. Utgifterna inte betraktas som obligatoriska. De bör bör för övrigt debiteras utan hänsyn till den budgetmässiga stabilitetsprinci- pen som fastställdes under Europeiska rådets möte i Berlin 1999. ReK anser dessutom att man måste göra en tydlig avgränsning av de till kol- och stålindustrin anknutna bran- scher som skall komma i åtnjutande av de insatser som finansieras av fonden. ReK betonar också att detta inte får begränsa det öronmärkta utnyttjandet till förmån för kol- och stålindustrin. Det är även viktigt att tydligt avgränsa användningen av EKSG:s förmögenhet vad beträffar projektens karaktär och målsättning. Man måste också finna en rättvis lösning för kandidatländerna. C 226/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 2. 2. Stöd till forskning EKSG:s stöd till forskningen har mycket 2. 2. 1. längre traditioner än EG:s (ramprogrammen för forskning) och skiljer sig mycket från dessa i fråga om målsättning och administra- tion. Det är inte uteslutande inriktat på spetsforskning utan har en bredare tematisk inriktning. Med en andel på 10 till 15 procent av de totala kostnaderna för forskningen inom gemenskapens järn- och stålindustri har det en mycket större betydelse inom denna näringsgren än vad EU:s forskningsstöd har i andra branscher. A¨ nnu större betydelse har det inom gruvforskningen. EKSG:s forskningsstöd har därmed givit ett kraftigt bidrag till att förbättra kol- och stålindustrins tekniska konkurrenskraft. Denna forskning, som är mer tillämpad och mer marknadsinriktad, bör fortsätta efter EKSG-fördragets upphörande och får inte hindras av EU:s konkurrenspolitik. 2. 2. 2. Genom beslutet att använda EKSG:s förmögenhet för forskning inom kol- och stålindustrin har man i princip skapat förutsättningar för att fortsätta det särskilda stödet till forskningen inom de två branscherna. Man måste se till att de beprövade beslutsformerna för fördelningen av medlen bibehålls. Dessutom skall man också fortsätta med den sociala, uppföljande forskningen, som innefattar arbetarskydd inom kol- och stålindustrin, miljöaspekter och åtgärder för återstäl- lande av mark. Den bör dock integreras så mycket som möjligt med den tekniska forskningen. Beslutsformerna för fördelningen av medlen för forskning bör överensstämma med principerna för EU:s miljöpolitik. Forskning inom kol- och stålsektorn som finansieras av EU bör bidra till att uppfylla målsättningen att förbättra miljöskyddet. Kol- och stålindustrin har samma rätt som alla andra 2. 2. 3. industrier att få stöd från de ramprogram för forskning som finansieras av de allmänna gemenskapsmedlen. Att kol- och stålindustrin byggt upp ett särskilt kapital och att detta finansierar särskilt forskningsstöd rättfärdigar inte någon dis- kriminering inom ramprogrammen för forskningen. ReK välkomnar också kommissionens förslag att rikta en del av gemenskapsmedlen till forskning om förnybara energikällor. 2. 3. Regler för stöd 2. 3. 2. Enligt EKSG-fördraget är subventioner principiellt förbjudna. Stöd till kol- och stålindustrin förutsätter undan- I EKSG-fördragets artikel 95 ges möjlighet att tagsregler. bemyndiga detta. Sedan EKSG-fördraget löpt ut kommer EG- fördragets allmänna stödregler att gälla för gemenskapens kol- och stålindustri. Dessa regler utgör i princip en lämplig grund för detta. Sedan länge har dock företag, personalorganisationer och berörda medlemsstater påpekat att man på denna grund i god tid måste skapa tillfredsställande och bindande instrument som ersättning för dessa, anpassade till förhållandena i de bägge branscherna. 2. 3. 3. Genom olika beslut, senast av den 28 december 1993, har kommissionen med enhälligt samtycke från rådet givit en ram för sådana undantag och därmed för beviljande av stöd till stenkolsindustrin för perioden 1 januari 1994 till 23 juli 2002. Därigenom bekräftade kommissionen behovet av att kolet även i fortsättningen bidrar till en tryggad energiförsörjning i EU och till en begränsning av det ökande beroendet av importerade bränslen. Detta kräver dock att stöd ges till kolet. 2. 3. 4. Regionkommittén anser att man bör inleda en dis- kussion om en översyn av gemenskapsstödet i EG-fördraget i syfte att särskilt omnämna kolbranschen. A¨ ven om en sådan översyn inte genomförs är det dock viktigt att vidta nödvändiga åtgärder för att upprätta en särskild ram för stöd till kolbran- schen i form av en rådsförordning i enlighet med artikel 89. Kommissionen har dock ännu inte lagt fram något förslag om detta. Regionkommittén anser att ett förslag måste läggas fram snabbt, åtminstone i tid innan EKSG-fördraget löper ut, så att företagen ges tillräckliga möjligheter att planera. 2. 3. 5. Järn- och stålindustrin befinner sig i en annan konkurrenssituation. Här har det tidigare ägt rum en ruineran- de kamp om subventioner. För att motverka detta fattade ministerrådet på kommissionens förslag redan för länge sedan beslut om en stödkodex för stål med EKSG-fördraget som rättslig grund. Enligt denna kodex tillåts undantag från det allmänna subventionsförbudet för områdena forskning och utveckling, miljö och sociala frågor. Den måste nu bringas i överensstämmelse med EG-fördragets konkurrensbestäm- melser. 2. 3. 1. Kol- och stålindustrin är underkastad speciella kon- kurrensvillkor, vilka ställer krav på speciella stödregler för denna industri. Detta beror på egenskaperna hos branschens produkter och på de speciella marknadsförhållandena; i den cykliska stålindustrin: homogena produkter med priser som reagerar extremt kraftigt på en marknad med överkapacitet i hela världen, i kolindustrin: bidrag till inhemska energikällor med ogynnsamt kostnadsläge. 2. 3. 6. På detta område föreligger ett förslag från kommis- sionen i form av en gemenskapsram för statligt stöd till järn- och stålindustrin. Ramen innebär i huvudsak en fortsatt tillämpning av de stränga subventionsreglerna i den gällande stödkodexen för stål, men är också i vissa fall anpassad till EG- fördragets system för kontroll av stöd. A¨ ven här bör man överväga om en förordning från rådet enligt EG-fördragets artikel 89 skulle vara meningsfull. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/53 2. 4. Lagstiftningens instrument 2. 6. Socialpolitiska åtgärder 2. 4. 1. EKSG-fördraget innehåller ett stort antal instrument som skall säkerställa att kol- och stålindustrins marknad fungerar och som delvis skiljer sig mycket från motsvarande instrument i EG-fördraget. De är delvis ett uttryck för dessa branschers speciella marknadsförhållanden, som till exempel de snabbt växlande konjunkturerna. Delvis återspeglar de också en annan inriktning på den ekonomiska politiken som var den dominerande när EG-fördraget slöts. I och med löper ut måste kol- och stålindustrin att EKSG-fördraget underställas EG-fördragets instrument. Regionkommittén anser att man skall behålla de 2. 4. 2. instrument i EKSG-fördraget som fungerat väl hittills och som behövs även i fortsättningen för att kol- och stålindustrins marknader skall fungera optimalt och så smidigt som möjligt. Dit hör det särskilda statistiska informationsinstrumentet som är av en annan betydelse i branscher med homogena produkter än på andra områden av näringslivet och som kan fortsätta som ett komplement till Eurostats existerande statistiska program. Dit hör också kol- och stålindustrins möjlighet att genomföra frivilliga krisåtgärder. För detta måste man genomföra de åtgärder som krävs inom ramen för gemen- skapslagstiftningen. Man bör undvika att dra tillbaka de positioner där gemenskapsrätten (”acquis communautaire”) går längre beträffande EKSG-industrierna på de områden där detta har varit av godo. Vidare är det i sammanhanget viktigt att betona att tillräcklig hänsyn måste tas till den utveckling som sker inom ramen för WTO samt i EU:s handelsförbindelser med USA. 2. 5. Energipolitiska mål 2. 5. 1. Det ligger i Europas intresse att bevara en med hänsyn till den totala ekonomin försvarbar kolgruveindustri och att denna kan bidra till att begränsa EU:s hela tiden ökande beroende av importerad energi. 2. 5. 2. Hänsyn måste också tas till kolet i de energipolitiska gemenskapsåtgärderna. Hittills har man endast gjort ansatser till detta. Det behövs en positiv gemenskapsstrategi för kolet som framhäver fördelarna av en hållbar brytning och använd- framtiden och som betonar den ning av kol globala betydelsen av modern europeisk kolteknik. Detta är nödvändigt också med hänsyn till EU:s utvidgning. i Europa i 2. 6. 1. Den strukturella anpassningsprocessen i kol- och stålindustrin kommer att fortsätta även efter det att EKSG- fördraget löpt ut år 2002 och kommer att ske i ökad takt när nya medlemsstater ansluts till EU. Hittills har medel från EKSG stått till förfogande för anpassnings-, fortbildnings- och omskolningsåtgärder. Då EKSG-fördraget upphör bortfaller dock den rättsliga grunden för detta i framtida fall. Därmed hotas möjligheten att fortsätta med den sociala anpassnings- hjälpen som en förutsättning för att klara strukturomvandling- en i kol- och stålindustrin på ett socialt acceptabelt sätt efter år 2002. För de central- och östeuropeiska kandidatländerna finns inga utsikter till sådant stöd för att hantera den betydligt mer dramatiska förändring i dessa industrier som länderna står inför. 2. 7. Regionalpolitiska åtgärder 2. 7. 1. Som regionalpolitiskt stöd gav EKSG under lång tid lån med låg ränta för att skapa nya arbetstillfällen utanför kol- och stålindustrin. De upphörde den 31 december 1996. En stor del av de områden där Europas kolgruvor och stålindustri ligger hör till stödområdena enligt strukturfondernas mål 1 och 2. Därför kan det europeiska stödet sättas in i dessa områden i samband med strukturomvandlingen i kol- och stålindustrin och för att skapa arbetstillfällen i andra branscher. I samband med att antalet stödområden minskat och gemen- skapsinitiativen Resider och Rechar upphört den 31 december 1999 måste man konstatera att ett icke obetydligt antal europeiska kol- och stålregioner har förlorat sitt regionalpoli- tiska stöd från EU. A¨ ven i dessa regioner kan det under de närmaste åren uppstå allvarliga strukturella anpassningspro- cesser. Kommissionen borde därför inom ramen för de 2. 7. 2. fastställda befolkningstaken för mål 1 och 2 reagera flexibelt på en sådan utveckling och vid behov göra ändringar i listorna över stödområden. Dessutom borde kommissionen stödja samarbete mellan kol- och stålregioner, bland annat inom ramen för Interreg, del C, till exempel för utbyte av erfarenheter av exempel på lyckad praxis, och i samband med det engagera även regioner som inte får stöd under mål 1 och 2. 2. 8. Social dialog 2. 5. 3. Utan att vilja inleda en debatt om upprättandet av en rättslig grund för den europeiska energipolitiken, som nämnts under förhandlingarna om Maastricht- och Amsterdamfördra- get, anser kommittén att kolsektorns införlivande i EG- fördraget gjort det möjligt att rättfärdiga målet om försörj- ningstrygghet i EG-fördraget. 2. 8. 1. Ett centralt element i EKSG-fördraget är den institu- tionaliserade dialogen i rådgivande kommittén mellan företrä- dare för arbetsgivare, arbetstagare och avnämare. Den har varit — och är ännu — inte bara ett effektivt instrument för rådgivning till kommissionen utan har också främjat samar- C 226/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 betsviljan och har bidragit till en speciell samförståndskultur inom kol- och stålindustrin, vilken kan vara en förebild främst för de central- och östeuropeiska länderna med hänsyn till de strukturella anpassningsprocesser som dessa står inför. Utifrån ett optimalt samarbete skulle man kunna skapa mervärde genom att involvera de berörda regionala myndigheterna i den sociala dialogen. 2. 8. 2. Regionkommittén anser att denna dialog bör fortsät- ta på lämpligt sätt i institutionaliserad form. För detta krävs att man fastställer krav på samråd och rätt till initiativ i frågor som rör kol- och stålindustrin. Kommissionen bör lägga fram förslag till en lämplig rättslig grund i dialog med de båda branscherna. 2. 11. Institutionella aspekter Kommittén anser det nödvändigt att diskutera vilka särskilda ändringar som måste göras när de områden som omfattas av EKSG-fördraget införlivas i EG-fördraget. Man måste överväga att eventuellt vidta tillfälliga åtgärder. A¨ ndringarna måste under alla omständigheter ta hänsyn till vissa särskilda aspekter inom kol- och stålsektorn, såsom ekonomin, kravet på försörj- ningstrygghet, stödsystemet samt bibehållandet av vissa av kommissionens befogenheter. 2. 9. Kol- och stålindustrin i Central- och O¨ steuropa 3. Slutsatser 2. 9. 1. löper ut Ungefär samtidigt som EKSG-fördraget ställs EU inför en särskild utmaning genom de förestående dramatiska förändringarna i kol- och stålindustrin i de nya medlemsstaterna i Central- och O¨ steuropa. Därför måste omstruktureringen av kol- och stålindustrin påskyndas kraftigt. Företagen och personalorganisationerna i de båda branscherna, men också gemenskapens nuvarande kol- och stålregioner, är beredda att stödja de berörda staterna, regionerna och kommissionen i denna svåra uppgift. 2. 9. 2. Inom ramen för utvidgningsprocessen är det lämpligt att exakt fastställa gemenskapens regler inom kol- och stålsek- torn som direkt skall antas av kandidatländerna. Innan de särskilda förhandlingarna i ärendet inleds är det nödvändigt att inta en klar och generell ståndpunkt om de undantag som kandidatländerna kan få i fråga om konkurrens. 2. 9. 3. Regionkommittén uppmanar kommissionen, rådet och Europaparlamentet att inom programmen avsätta medel i lämplig omfattning för de central- och östeuropeiska länderna och för att förbereda deras inträde. Medlen skall användas för att stödja den strukturella anpassningsprocessen i kol- och stålindustrin. Dessa länder skall också beaktas i samband med förvaltningsstödet samt i programmen för främjande av regionalt samarbete, som till exempel Interreg III, del C och instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (ISPA). 2. 10. Miljöskydd Kol- och stålindustrin skadar vanligtvis miljön i avsevärd utsträckning. Koldioxidutsläppen från dessa industrier är även mycket stora. Inom ramen för EG-fördraget har standarder dock antagits för miljöskydd, framför allt för en begränsning av utsläpp av växthusgaser. Enligt kommittén måste även kol- och stålsektorn omfattas av dessa standarder när de införlivas i EG-fördraget. Regionkommittén konstaterar att Europeiska kol- och 3. 1. stålgemenskapen har spelat en avgörande roll för att skapa och upprätthålla fred i Europa. Den har bidragit till den politiska och ekonomiska integrationen och till ökningen av välståndet och har därmed uppfyllt sina ursprungliga mål fullt ut. Framför allt har den väsentligt underlättat strukturomvandlingen inom kol- och stålindustrin och bidragit till att utforma den på ett socialt acceptabelt sätt. 3. 2. Med hänsyn till det fortsatt höga strukturella anpass- ningstrycket anser Regionkommittén att det i samband med EKSG-fördraget löper ut den 23 juli 2002 kommer att uppstå svåra frågor och problem, som måste lösas, för kol- och stålindustrin och dess regioner i Europa inom den ekonomiska och sociala politiken. 3. 3. Regionkommittén konstaterar att EKSG-fördragets särskilda regleringar löper ut enligt tidsplanen och inte förlängs och att kol- och stålindustrin förs in under EG-fördraget. ReK anser att EKSG-fördragets i jämförelse med EG-fördraget mer djupgående integration bör bibehållas för kol- och stålindustrin på de områden där den har varit av godo, samt att man där så krävs skall skapa en rättslig grund på basis av EG-fördraget och då även i enlighet med EU:s energipolitiska mål inbegripa brunkol. forskning i anslutning till denna skall Regionkommittén välkomnar den planerade överfö- 3. 4. ringen av EKSG:s förmögenhet till en särskild fond som skall förvaltas av kommissionen, och ur vilken forskning inom kol- och stålindustrin samt vetenskaplig, teknisk, ekologisk och social finansieras. Regionkommittén anser att största möjliga insyn i EKSG- förmögenhetens omfattning snarast måste ges och föreslår därför att en utgående balans ställs upp vilken samtidigt blir ingående balans för den särskilda fonden. Förmögenheten får inte genom finansiering av EKSG:s löpande uppgifter förbrukas i så stor utsträckning fram till fördragets upphörande att den särskilda fonden inte kan uppfylla de planerade uppgifterna. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/55 3. 5. Vid sidan av det särskilda forskningsstödet från avkast- ningen av EKSG-förmögenheten har kol- och stålindustrin rättmätiga anspråk på att delta fullt ut i EU:s ramprogram för forskningen. Regionkommittén anser att forskning inom kol- och stålindustrin som finansieras av EU bör vara förenlig med andra politiska målsättningar, i synnerhet på miljöskyddsområ- det. I detta sammanhang bör EU:s forskningsstöd (delvis) riktas till forskning kring förnybara energikällor. 3. 6. Regionkommittén anser att EG-fördragets bestämmel- ser om kontroll av statligt stöd i princip är en lämplig grundval till för att skapa nya instrument kolindustrin och järn- och stålindustrin. Det bör övervägas om förordningar från rådet enligt artikel 89 skulle utgöra en lämplig rättslig grund. för reglering av stödet 3. 7. Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om en ny stödkodex för stål på grundval av EG-fördraget med ett till denna industris speciella situation för att undvika en ruinerande kamp om subventioner. förbud mot stöd, anpassat fortsatt strängt 3. 8. Regionkommittén uppmanar kommissionen att i tid före år 2002 lägga fram ett förslag också för kolindustrin om en hållbar reglering av stödet. Detta måste ta hänsyn till Europas intresse av att bibehålla en levande kolgruveindustri. Regionkommittén uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om situationen beträffande stödet till kolbran- schen samt — vid behov — förslag till ändringar av stödet. 3. 9. Regionkommittén anser att man skall behålla de instrument i EKSG-fördraget som visat sig fungera väl för en optimal och smidig funktion hos kol- och stålindustrins marknader. Dit hör den statistiska informationen och möjlig- heten att genomföra frivilliga krisåtgärder. ReK uppmanar Bryssel den 13 april 2000. kommissionen att på basis av EG-fördraget förbereda en lämplig rättslig grund för detta i dialog med de bägge branscherna. 3. 10. Regionkommittén konstaterar att EKSG-fördragets utlöpande innebär att den rättsliga grunden för finansiering av sociala anpassningsåtgärder enligt artikel 56 bortfaller. Den har hittills varit en viktig finansiell byggsten för sociala planer i de berörda branscherna. Kommittén uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att lägga in lämpliga åtgärder som stöd för den sociala anpassningsprocessen i kol- och stålindustrin när de utarbetar nya programplanerings- instrument för Europeiska socialfonden för perioden 2000 till 2006. Det finns dessutom ett stort behov av liknande stöd för de central- och östeuropeiska länderna inför anslutningen. Regionkommittén beklagar 3. 11. att minskningen av stödområdena under strukturfondernas mål 1 och 2 och upp- hörandet av gemenskapsinitiativen Resider och Rechar den 31 december 1999 har lett till att en del kol- och stålregioner i fortsättningen inte kommer att få något regionalpolitiskt stöd från EU. 3. 12. Regionkommittén anser att den sociala dialogen som ägt rum i rådgivande kommittén är föredömlig med hänsyn till samarbetet mellan industri-, arbetstagar- och avnämarrepre- sentanter. Kommittén ber kommissionen att lägga fram ett förslag för en fortsatt dialog som innefattar formella krav på samråd. 3. 13. Regionkommittén ser i anslutningen av nya medlems- stater i Central- och O¨ steuropa och i de dramatiska förändring- ar som då kan väntas i kol- och stålindustrin en särskild utmaning för hela EU. Kommittén anser att kol- och stålregio- nernas erfarenheter av den strukturella anpassningsprocessen i de nuvarande medlemsstaterna måste beaktas i samband med anslutningen. Programmen för förberedelse av anslutningen måste utformas med hänsyn till detta. Regionkommitténs ordförande Jos CHABERT