title: Ehdotus: neuvoston päätös Viron osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta

eurovoc_concepts:
EU programme
Estonia
Member States' contribution
education
vocational training

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 13. 04. 2000 KOM(2000) 208 lopullinen 2000/0086(ACC) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Viron osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta (komission esittämä) PERUSTELUT Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa käynnistetyn laajentumisprosessin merkityksen. Myös vuonna 1997 määritelty vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia on vahvistettu uudelleen niin, että 13 ehdokasmaan osallistuminen yhteisön ohjelmiin on tärkeä osa strategiaa. Keski- ja Itä-Euroopan (KIE) kymmenen ehdokasmaan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin kunkin maan Eurooppa-sopimuksessa. Eurooppa-sopimusten mukaisesti määrätään assosiaationeuvostot määrittävät ja yksityiskohtaiset säännöt. kunkin maan osallistumista koskevat ehdot Kaikki KIE-maat ovat osallistuneet vuonna 1999 yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa koskeviin ohjelmiin eli Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen sekä Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. Eräät maista ovat osallistuneet ohjelmiin jo vuodesta 1997, toiset vuodesta 1998 tai 1999. Maiden osallistuminen kyseisiin osa ohjelmiin kehitystä. niiden Assosiaationeuvostojen päätösten, joissa säädettiin ohjelmiin osallistumisen järjestelyistä, voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999, kuten myös itse ohjelmia koskevien päätösten voimassaolo. valmistelevaa liittymistä tärkeä ollut on Leonardo da Vinci -ohjelman toinen vaihe, Sokrates-ohjelman toinen vaihe ja uusi Nuoriso- ohjelma ovat jatkoa edellisille ohjelmille. Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toista vaihetta koskevissa päätöksissä säädetään, että KIE-maat voivat osallistua ohjelmiin. Vastaava säännös sisältyy luonnokseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta, jonka hyväksymismenettely on kesken. Kaikki KIE-maat ovat vahvistaneet halukkuutensa osallistua uusiin ohjelmiin vuodesta 2000 alkaen ja rahoittaa osallistumistaan osittain omasta kansallisesta talousarviostaan ja osittain ja 13. niille myönnettävillä vuotuisilla Phare-määrärahoilla. Kuten Luxemburgissa 12. joulukuuta 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä todettiin, näiden maiden itse rahoittamat osuudet ovat tasaisesti kasvamassa. Koska ohjelmat ovat luonteeltaan kansainvälisiä, on kaikkien osapuolten edun mukaista, että ohjelmien ensimmäisen vaiheen aikana aloitettuja toimia voitaisiin jatkaa keskeytyksettä ohjelmien seuraavissa vaiheissa tai asiaa koskevissa uusissa ohjelmissa. Jotta KIE-maat voisivat osallistua näihin uusiin ohjelmiin niiden alusta alkaen, komissio on tehnyt ehdotukset kahdeksi kunkin assosiaationeuvoston päätökseksi, joista toinen koskee jo voimassa olevia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia ja toinen Nuoriso-ohjelmaa. Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevat ehdotetut päätökset voitaisiinkin tehdä ensin ja Nuoriso-ohjelmaa koskevat päätökset heti, kun itse ohjelmaa koskeva päätös tulee voimaan. Ehdotettujen assosiaationeuvostojen päätösluonnosten pääkohdat ovat seuraavat: • KIE-maiden osanottajien esittämiin hankkeisiin ja aloitteisiin sovelletaan samoja kyseisiä ohjelmia koskevia ehtoja, sääntöjä ja menettelyitä kuin jäsenvaltioihin erityisesti hakemusten tekemisen ja hankkeiden esittämisen, arvioinnin ja valinnan, ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien kansallisten rakenteiden tehtävänjaon sekä ohjelmiin osallistumisen valvontaan liittyvien toimien osalta. 2 • KIE-maat maksavat vuosittaisen rahoitusosuuden ohjelmista assosiaationeuvostojen päätösten mukaisesti. Rahoitusosuutta ei palauteta KIE-maille, jos tulokset eivät vuoden päättyessä vastaa maksettua osuutta. • Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti KIE-maat kutsutaan osallistumaan tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta. • Päätöksiä sovelletaan ohjelmien keston ajan, ja ne tulevat voimaan päivänä, jona ne tehdään. Assosiaationeuvostojen päätösten mahdollisimman pikainen tekeminen antaisi ehdokasmaille mahdollisuuden jatkaa integroitumistaan yhteisön verkostoihin ja muihin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä nuorisoalan toimintoihin niiden keskeytymättä. Näin ollen neuvostoa pyydetään hyväksymään liitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi Viron osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta. 3 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Viron osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevasta assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Viron tasavallan välisestä assosiaatiosta tehty Eurooppa-sopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1998. Eurooppa-sopimuksen 108 artiklan ja liitteen X mukaisesti Viro voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisesti hankkeisiin erityisohjelmiin, toimiin yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla, ja assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Viron osallistumista kyseiseen toimintaan. tai muihin 29 päivänä lokakuuta 1998 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Viron tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 3/981 voimaantulon jälkeen Viro on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä marraskuuta 1998. Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/382/EY2 ja erityisesti sen 10 artiklan mukaan sekä yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 253/2000/EY3 ja erityisesti sen 12 artiklan mukaan Keski- ja Itä- Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua näihin ohjelmiin Eurooppa- sopimuksissa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti, 1 2 3 EYVL L 307, 17. 11. 1998, s. 19. EYVL L 146, 11. 6. 1999, s. 33. EYVL L 28, 3. 2. 2000, s. 1. 4 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Viron tasavallan Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Viron osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin, on liitteenä oleva luonnos assosiaationeuvoston päätökseksi. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 5 Luonnos Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Viron tasavallan ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o …/ 2000, tehty. , Viron osallistumista yhteisön yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmiin koskevista ehdoista ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Viron tasavallan Eurooppa-sopimuksen4 ja erityisesti sen 108 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Eurooppa-sopimuksen 108 artiklan ja liitteen X mukaisesti Viro voi osallistua yhteisön erityisesti hankkeisiin puiteohjelmiin, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla. erityisohjelmiin, ja muihin toimiin Kyseisen artiklan mukaan assosiaationeuvosto päättää Viron kyseisiin toimiin osallistumisen ehdoista. 29 päivänä lokakuuta 1998 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Viron tasavallan assosiaationeuvoston päätöksen N:o 3/985 voimaantulon jälkeen Viro on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1 päivästä marraskuuta 1998 ja on ilmaissut haluavansa osallistua ohjelmien toiseen vaiheeseen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Viro osallistuu Euroopan yhteisön Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien toiseen vaiheeseen, jäljempänä ’Leonardo da Vinci II’ ja ’Sokrates II’, liitteissä I ja II vahvistettujen ehtojen mukaisesti; liitteet ovat tämän päätöksen erottamaton osa. Tätä päätöstä sovelletaan Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien keston ajan 1 päivästä tammikuuta 2000. 2 artikla 4 5 EYVL L 68, 9. 3. 1998, s. 3. EYVL L 307, 17. 11. 1998, s. 19. 6 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona assosiaationeuvosto tekee sen. Tehty Brysselissä Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 7 LIITE I Ehdot Viron osallistumiselle Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmiin 1. Viro osallistuu Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien, jäljempänä ’ohjelmat’, toimintaan kyseisistä ohjelmista 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/382/EY ja 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 253/2000/EY määriteltyjen tavoitteiden, perusteiden ja määräaikojen mukaisesti sekä niissä säädettyjä menettelyjä noudattaen, jollei tässä päätöksessä toisin säädetä. komission 2. Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmia koskevien päätösten 5 artiklan ehtojen sekä jäsenvaltioiden ja komission kyseisten ohjelmien kansallisten toimistojen velvollisuuksiin liittyvien luotava tarkoituksenmukaiset rakenteet, jotta ohjelmien toimien toteutusta voidaan hallinnoida koordinoidusti kansallisella tasolla, ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen asianmukaisen rahoituksen kyseisille toimistoille, joiden toimintaan ohjelmasta annetaan avustuksia. Viron on toteutettava kaikki muut tarpeelliset toimet taatakseen ohjelmien tehokas toiminta kansallisella tasolla. säännösten mukaisesti Viron antamien on 3. Voidakseen osallistua ohjelmiin Viro maksaa vuosittain osuuden Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liitteessä II esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Ohjelmissa tapahtuvien muutosten tai Viron valmiuksien kehittymisen huomioon ottamiseksi assosiaatiokomitealla on valtuudet tarvittaessa mukauttaa rahoitusosuutta, jotta talousarvion tasapaino säilyisi vakaana ohjelmia täytäntöön pantaessa. 4. Osallistumisedellytykset täyttävien virolaisten laitosten, järjestöjen ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin ja yksityishenkilöihin. Komissio voi ottaa huomioon myös virolaiset asiantuntijat nimittäessään riippumattomia asiantuntijoita ohjelmista tehtyjen päätösten asiaa koskevien säännösten mukaisesti avustamaan komissiota hankkeiden arvioinnissa. 5. Ohjelmien yhteisöulottuvuuden varmistamiseksi hankkeissa ja toimissa on oltava mukana vähintään yksi kumppani jostakin yhteisön jäsenvaltiosta, jotta niille voidaan myöntää yhteisön rahoitustukea. 6. Leonardo da Vinci II -ohjelman liitteessä I olevan III jakson 1 kohdassa tarkoitettuihin liikkuvuutta edistäviin toimiin ja Sokrates-ohjelman hajautettuihin toimiin sekä 2 kohdan mukaisesti perustettavien kansallisten toimistojen toimintaan annettavaan rahoitustukeen Virolle osoitetaan varoja yhteisön tasolla päätettävän ohjelman vuotuisen talousarvio- jakauman sekä Viron rahoitusosuuden perusteella. Kansallisten toimistojen toimintaan myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärä on 50 prosenttia kansallisten toimistojen toimintaohjelmien talousarvioista. 7. Yhteisön jäsenvaltiot ja Viro tekevät olemassa olevien säädösten rajoissa kaikkensa helpottaakseen opiskelijoiden, opettajien, koulutettavien, kouluttajien, korkeakoulujen hallintoviranomaisten, nuorten ja muiden edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Virossa ja yhteisön jäsenvaltioissa heidän osallistuessaan tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan. 8 8. Viro ei sovella tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien toimien yhteydessä käytettäviksi tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin välillisiä veroja, tulleja, tuonti- ja vientikieltoja tai -rajoituksia. 9. Euroopan yhteisöjen komissio ja Viro seuraavat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Viron osallistumista ohjelmiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen komission ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelmien seurantaa ja arviointia Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista tehtyjen päätösten 13 ja 14 artiklan nojalla. Viro toimittaa komissiolle tarvittavat kertomukset ja osallistuu muihin yhteisön tässä yhteydessä määräämiin erityistoimiin. tai tekemissä 10. Yhteisön varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti virolaisten tahojen kanssa tai tehdyissä näiden tilintarkastustuomioistuimen tekemistä ja tilintarkastuksista. Tilintarkastuksia voidaan tehdä kyseisten tahojen yhteisöä kohtaan oleviin sopimusvelvoitteisiin liittyvien tulojen ja menojen valvomiseksi. Asianomaisten Viron viranomaisten on yhteistyön ja molemminpuolisen edun nimissä annettava kohtuulliseksi ja mahdolliseksi katsottavissa määrin apua tällaisen valvonnan ja tarkastusten suorittamisessa siten kuin kussakin tilanteessa on tarpeen tai hyödyllistä. on määrättävä valtuuttamasta komission valvonnasta sopimuksissa tai niiden Jäsenvaltioiden ja komission Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kansallisiin toimistoihin liittyviä velvollisuuksia koskevia komission antamia säännöksiä sovelletaan Viron, komission ja Viron kansallisten toimistojen välisiin suhteisiin. Jos Viron kansallisten toimistojen todetaan syyllistyneen väärinkäytöksiin, laiminlyönteihin tai petoksiin, Viron viranomaiset ovat vastuussa varoista, joita ei saada takaisin. 11. Viron edustajat osallistuvat tarkkailijoina ohjelmakomiteoiden kokouksiin niitä koskevien asioiden osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Leonardo da Vinci II -ohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa ja Sokrates II -ohjelmasta tehdyn päätöksen 8 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen soveltamista. Viron edustajat eivät ole läsnä komiteoiden kokouksissa muita asioita käsiteltäessä eivätkä äänestyksissä. 12. Hakemusmenettelyihin, sopimuksiin, annettaviin kertomuksiin ja muihin ohjelman hallinnollisiin järjestelyihin liittyvässä komission kanssa käytävässä yhteydenpidossa käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä. 13. Yhteisö ja Viro voivat lopettaa tämän päätöksen mukaisen toiminnan milloin tahansa ilmoittamalla asiasta kirjallisesti kaksitoista kuukautta aikaisemmin. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä lopettamishetkellä, jatketaan, kunnes ne saadaan päätökseen tässä päätöksessä säädettyjen edellytysten mukaisesti. 9 LIITE II Viron rahoitusosuus Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmista 1. Leonardo da Vinci Voidakseen osallistua Leonardo da Vinci II -ohjelmaan Viro maksaa Euroopan unionin talousarvioon seuraavan rahoitusosuuden (euroina): Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 837 000 859 000 916 000 956 000 996 000 1 047 000 1 087 000 2. Sokrates Voidakseen osallistua Sokrates II -ohjelmaan Viro maksaa vuonna 2000 Euroopan unionin talousarvioon 659 000 euron rahoitusosuuden. Assosiaationeuvosto rahoitusosuudesta vuoden 2000 kuluessa. päättää Viron ohjelmaan seuraavina vuosina maksamasta 3. Viro maksaa edellä mainitun rahoitusosuuden osittain kansallisesta talousarviostaan ja osittain Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmastaan. Jollei Phare-ohjelman erillisestä ohjelmointimenettelystä muuta johdu, pyydetyt Phare-varat siirretään Virolle erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä varat muodostavat yhdessä Viron kansallisesta talousarviosta tulevan osan kanssa Viron kansallisen rahoitusosuuden, josta se suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. 4. Phare-varoja pyydetään seuraavan aikataulun mukaisesti: – 305 000 euroa Sokrates II -ohjelman rahoitusosuuteen vuonna 2000, – Leonardo da Vinci II -ohjelman rahoitusosuuteen vuosittain seuraavasti (euroina): Vuosi 2000 Vuosi 2001 Vuosi 2002 Vuosi 2003 Vuosi 2004 Vuosi 2005 Vuosi 2006 337 000 359 000 416 000 356 000 296 000 247 000 237 000 Loppuosa Viron rahoitusosuudesta maksetaan maan kansallisesta talousarviosta. 5. Ohjelmaan sovelletaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta erityisesti Viron rahoitusosuuden hallinnoinnin osalta. Komissio suorittaa Viron edustajien ja asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut, jotka aiheutuvat osallistumisesta tarkkailijoina liitteessä I olevassa 11 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden työskentelyyn tai muihin ohjelmien täytäntöönpanoon liittyviin kokouksiin, samoin perustein ja samojen menettelyjen mukaisesti kuin kulloinkin on voimassa Euroopan unionin jäsenvaltioiden valtiosta riippumattomien järjestöjen asiantuntijoiden osalta. 10 6. Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Viroa maksamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat kummankin ohjelman osalta. Rahoitusosuus pankkitilille. ilmoitetaan euroina, ja se maksetaan komission euromääräiselle Viro maksaa rahoitusosuutensa rahoituspyynnön mukaisesti: – viimeistään 1 päivänä toukokuuta sen kansallisesta talousarviosta rahoitettavan osuuden osalta edellyttäen, että komissio lähettää rahoituspyynnön viimeistään 1 päivänä huhtikuuta, tai viimeistään kuukauden kuluttua rahoituspyynnön lähettämisestä, jos tämä tapahtuu myöhemmin, – viimeistään 1 päivänä toukokuuta Phare-ohjelmasta rahoitettavan osuuden osalta edellyttäen, että vastaavat määrät on toimitettu Virolle tähän mennessä, tai 30 päivän kuluessa kyseisten varojen toimittamisesta Virolle. Jos rahoitusosuuden maksu viivästyy, Viro maksaa viivästyskorkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Viivästyskorkona käytetään eräpäivänä voimassa olevaa Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. 11 RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Viron osallistuminen Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmiin. 2. BUDJETTIKOHDAT B7-030 Taloudellinen tuki Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille maille. 6091 yhteisön ohjelmiin. ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden osallistumisesta Tulot Keski- 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 149 ja 150 artikla yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa. Viron kanssa tehty Eurooppa-sopimus (108 artikla), jossa määrätään osallistumisesta yhteisön ohjelmiin. Yhteisön ammatillista koulutusta koskevasta Leonardo da Vinci -toimintaohjelmasta (toinen vaihe) 26 päivänä huhtikuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/382/EY ja erityisesti sen 10 artikla. Yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta 24 päivänä tammikuuta 2000 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 253/2000/EY ja erityisesti sen 12 artikla. 4. 4. 1 TOIMENPITEEN KUVAUS Toimenpiteen yleistavoite Viron kanssa tehdyssä Eurooppa-sopimuksessa määrätään Viron osallistumisesta yhteisön ohjelmiin useilla eri aloilla, joihin kuuluu myös yleissivistävä ja ammatillinen koulutus. Sen lisäksi, että osallistuminen edistää Eurooppa-sopimusten taloudellista yhteistyötä ja kulttuuriyhteistyötä koskevien määräysten täytäntöönpanoa, se antaa Virolle mahdollisuuden tutustua yhteisön ohjelmissa noudatettaviin menettelyihin ja menetelmiin. Viro on osallistunut Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen 1. marraskuuta 1998 alkaen. Komission 16. heinäkuuta 1997 antaman ”Agenda 2000” -tiedonannon ja Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti Viron osallistuminen näihin ohjelmiin on ollut osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, jolla tuetaan maan valmisteluja tulevaa Euroopan unioniin liittymistä varten. 12 Ohjelmiin osallistumiseen liittyvä päätöksentekomenettely edellyttää unionin ja Viron assosiaationeuvoston päätöstä. Viron näiden ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen osallistumisesta 29. lokakuuta 1998 tehdyn assosiaationeuvoston päätöksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1999. Tämän uuden assosiaationeuvoston päätösluonnoksen tavoitteena on mahdollistaa Viron osallistuminen ohjelmaan tämän jälkeenkin sekä ohjelmien ensimmäisen ja toisen vaiheen välisen jatkuvuuden varmistaminen. Kuten aiemmassa päätöksessä, siinä säädetään erityisesti Viron rahoitusosuuteen liittyvistä edellytyksistä sekä ohjelmiin osallistumisen käytännön järjestelyistä. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Kyseisten yhteisön ohjelmien loppuun asti eli 31. 12. 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot Jaksotetut määrärahat Oletettu tulolaji 108 vastaa että Viro artiklassa määrätään, itse Eurooppa-sopimuksen osallistumisensa kustannuksista, joten sitä pyydetään maksamaan rahoitusosuus ohjelmiin osallistumisesta. Koska mainitun artiklan mukaan yhteisö voi täydentää Viron rahoitusosuutta, Viron on maksettava vain osa kansallisesta talousarviostaan. Loppuosa rahoitusosuudesta otetaan Phare-ohjelman maakohtaisesta ohjelmasta. Tarvittavat Phare-varat kirjataan kohtaan B7-030 ja siirretään Virolle erillisellä rahoituspöytäkirjalla. Nämä varat muodostavat yhdessä Viron kansallisesta josta se talousarviosta tulevan osan kanssa Viron kansallisen rahoitusosuuden, suorittaa maksuja komission vuotuisten rahoituspyyntöjen mukaisesti. Kun Viro on maksanut koko osuuden, se siirretään EU:n talousarviosaatavien alamomentille 6091. 6. MENO-/TULOLAJI – tuen osuus 100 % – yhteisrahoitus julkisen tai yksityisen sektorin muiden tulolähteiden kanssa – Yhteisön rahoitusosuuden osittaisesta tai täydellisestä takaisinmaksusta ei ole määräyksiä. – Tulojen osalta Viron osuus sen osallistumiskulujen kattamisesta kirjataan alamomentille 6091. Tulo kohdistetaan kyseessä olevien kahden ohjelman menojen alamomenteille. tarvittaessa ja Odotettavissa oleva kokonaistulo ilmoitetaan kohdassa 7. 4. alamomenteille käyttömenojen 13 7. 7. 1 RAHOITUSVAIKUTUKSET Toimenpiteen yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja Viron kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen mukaiset kyseisten kahden ohjelman rahoitus- ja talousarviojärjestelyt ovat seuraavat: Viron rahoitusosuudessa otetaan huomioon kaksi osatekijää: toimintakulut, – ennakoitavissa olevat joiden laskentaperusteena ovat ohjelmien määrärahat (Leonardo da Vinci -ohjelman kokonaisrahoituksen vuotuinen jakauma ja Sokrates-ohjelman vuoden 2000 alustava talousarvioesitys), maan kyky hyödyntää ohjelmaa, maan aiempi kokemus osallistumisesta Leonardo da Vinci- ja Sokrates- ohjelmien ensimmäiseen vaiheeseen, sekä – ennakoitavissa olevat hallintokulut eli kokouksista ja virkamatkoista aiheutuvat kulut. Näiden hallintokulujen arvioitu vuotuinen määrä on Leonardo da Vinci -ohjelmassa 24 000 euroa ja Sokrates-ohjelmassa 50 000 euroa. Viro käyttää osan Phare-ohjelman vuotuisen maakohtaisen ohjelmansa rahoituksesta täydentääkseen maan kansallisesta talousarviosta maksettavaa toimintakulujen rahoitusosuutta. 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken (euroa) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Yhteensä Viron osuus Phare- ohjelman osuus 837 000 859 000 916 000 956 000 996 000 1 047 000 1 087 000 6 698 000 4 450 000 2 248 000 659 000 659 000 354 000 305 000 1 496 000 859 000 916 000 956 000 996 000 1 047 000 1 087 000 7 357 000 4 804 000 2 553 000 Leonardo da Vinci Sokrates YHT. 7. 3 Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot Pro memoria: enimmäismäärään saakka suhteessa EU:n 15 jäsenvaltion Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmien kyseisen kaltaisiin määrärahoihin, kuitenkin maan kansallisesta talousarviosta maksettavan rahoitusosuuden rajoissa. 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu Alamomentille B7-030 kirjattavat määrät: 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 YHTEENSÄ 642 000 359 000 416 000 356 000 296 000 247 000 237 000 2 553 000 642 000 359 000 416 000 356 000 296 000 247 000 237 000 2 553 000 Maksu- sitoumus- määrärahat Maksumäärä- rahat 14 Ennakoidut vuositulot ovat seuraavat: Alamomentti 6091 Toiminnallinen osuus Hallinnollinen osuus YHTEENSÄ 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 YHTEENSÄ 1 422 000 835 000 892 000 932 000 972 000 1 023 000 1 063 000 7 139 000 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 1 496 000 859 000 916 000 956 000 996 000 1 047 000 1 087 000 7 357 000 8. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Kaikissa komission sopimuksissa ja muissa oikeudellisissa sitoumuksissa määrätään komission ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla toteutettavista tarkastuksista. Toimenpiteiden edunsaajien velvollisuutena on muun muassa antaa kertomuksia ja rahoitusselvityksiä. Ne analysoidaan niiden sisällön ja menojen tukikelpoisuuden suhteen ottaen huomioon yhteisön rahoitustavoitteet. Talousarvion budjettikohtia koskevia petosten vastaisia säännöksiä sovelletaan myös tähän kohtaan, kun se mukautetaan Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaksi. 9. 9. 1 KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Leonardo da Vinci II- ja Sokrates II -ohjelmien avaamisen tavoitteena on auttaa Viroa saamaan ohjelmista samanlaista hyötyä kuin yhteisön jäsenvaltiot. Yhteisön yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevien toimien olennainen tavoite on auttaa kaikkia Euroopan kansalaisia hyödyntämään kykyjään mahdollisimman hyvin sekä osoittamaan aloitteellisuutta ja luovuutta siten, että he voivat osallistua yhteiskunnan toimintaan ja Euroopan rakentamiseen täysipainoisesti. Tämän tavoitteen perustana on avoimen eurooppalaisen koulutusalueen asteittainen perustaminen. Yleissivistävän koulutuksen alaa koskevan Sokrates II -ohjelman yleistavoitteena on edistää korkealaatuisen koulutuksen kehittämistä kannustamalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: – – eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen koulutuksen kaikilla tasoilla, jotta kunkin eurooppalaista jäsenvaltion kulttuuriperintöön, tukeutumalla identiteettiä vahvistaa voitaisiin Euroopan unionin kielten, erityisesti vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten, jotta määrällisen ja laadullisen tuntemuksen parantamisen edistäminen, ja vahvistetaan Euroopan ymmärtämystä kansojen unionin välistä 15 yhteisvastuuta, edistäminen, ja lisäksi koulutuksen kulttuurien välisen ulottuvuuden oppilaitosten laajan ja tiiviin yhteistyön edistäminen kaikilla koulutuksen tasoilla niiden älyllisten ja pedagogisten voimavarojen vahvistamiseksi, opetushenkilöstön liikkuvuuden edistäminen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämiseksi opinnoissa sekä opetushenkilöstön ammattitaidon laadullisen parantamisen edistäminen, opiskelijoiden liikkuvuuden edistäminen mahdollistamalla opinnoista toisessa ulottuvuuden vahvistamiseksi koulutuksessa, jäsenvaltiossa suorittaa voidaan se, että osa eurooppalaisen oppilaiden välisten yhteyksien edistäminen Euroopan unionin tasolla ja eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen oppilaiden koulutuksessa, korkeakoulututkintojen, opintojaksojen ja muiden muodollisen pätevyyden osoitusten vastavuoroisen tunnustamisen edistäminen avoimen eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisen helpottamiseksi koulutusalalla, avoimen opiskelun ja etäopiskelun edistäminen tämän ohjelman toimien yhteydessä, sekä ja kokemusten tietojen koulutusjärjestelmien monimuotoisuudesta jäsenvaltioissa rikkauden ja keskinäisten virikkeiden lähde. edistäminen, vaihdon ja jotta ominaislaadusta jäsenvaltioiden tulisi – – – – – – – Ammatillisen koulutuksen alaa koskevan Leonardo da Vinci -ohjelman pääasiallinen tavoite on toteuttaa jäsenvaltioiden toimia tukevaa ja edistävää ammatillisen koulutuksen politiikkaa. Ohjelman päätavoitteet ovat seuraavat: – – ja ammatillisten koulutusjärjestelmien jäsenvaltioiden -järjestelyjen kehittäminen parantamalla ammatillisen peruskoulutuksen laatua ja nuorten siirtymistä työelämään, parantamalla jäsenvaltioiden ammatillista jatko- ja täydennyskoulutusta koskevia järjestelyjä, tukemalla ammatillista neuvontaa ja ohjausta, yhtäläisiä mahdollisuuksia ammatilliseen koulutukseen, parantamalla esimerkiksi sosiaalis-taloudellisten, henkisen maantieteellisten vajaakykyisyyden taikka puuttuvan tai riittämättömän pätevyyden vuoksi muita heikommassa henkilöiden asemassa ammatillisten koulutusjärjestelyjen laatua, syrjäytymisvaarassa ja miesten edistämällä tekijöiden, fyysisen etnisten olevien naisten tai tai ja yritysten ja työntekijöiden ammatillisen koulutuksen kehittämisen tukeminen, korkeakoulujen ja yritysten välinen yhteistyö mukaan luettuna: ammatillisen koulutuksen uudistaminen teknologisten muutosten ja niiden työhön sekä tarvittaviin pätevyyksiin ja taitoihin kohdentuva vaikutus huomioon ottaen, investoinnit työntekijöiden ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseen, teknologisten innovaatioiden siirto osana yritysten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen alalla, naisten ja miesten tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen, 16 – kielitaidon edistämisen tukeminen ammatillisessa koulutuksessa. kehittämisen yleisen sekä tietämyksen ja innovaatioiden 9. 2 Toimenpiteen perustelut – yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus Koska ohjelmiin osallistumisesta johtuvat kustannukset ovat suuret taloudellinen tilanne on heikko, tuki Phare-ohjelmasta on oleellisen tärkeää. ja Viron – toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta Kansallisesta talousarviosta suoritettavan rahoitusosuuden, jota täydennetään Phare- ohjelmasta myönnettävällä rahoitusosuudella, myötä tapahtuva Viron yhdentyminen asianomaisiin ohjelmiin antaa sen kansalaisille mahdollisuuden yhteistyöhön Euroopan yhteisön nykyisten jäsenvaltioiden kansalaisten kanssa. Viron kansalaisten yhdentymisellä yhteisön verkkoihin on suuri merkitys Viron valmistautumiselle tulevaan jäsenyyteen. – tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka saattavat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin Koska hankkeet valitaan laadullisin perustein, todellinen vaikutus saadaan selville ainoastaan arvioimalla virolaisten yritysten ja laitosten kykyä vastata komission näiden kahden ohjelman yhteydessä esittämiin tarjouspyyntöihin. 9. 3 Toiminnan seuranta ja arviointi II- ja Leonardo da Vinci arviointimenettelyt (erityisesti arvioinnin osalta, kuten näitä kahta ohjelmaa koskevissa päätöksissä säädetään) koskevat myös virolaisten edunsaajien hyväksi rahoitettuja toimia. -ohjelmiin kuuluvat ja Sokrates seuranta- II 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III OSA A) Tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisämäärärahat ja lisähenkilöstömäärä. 17 Josta Kesto lisähenkilöstöä 2000–2006 10. 1 Vaikutus toimien määrään Toimien luonne Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilöstö vakinaiset virat väliaikaiset toimet Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä A B C 1 1 2 asianomaisen pääosaston tai yksikön nykyistä henkilöstöä 1 1 2 10. 2 Henkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus Määrä Laskutapa (kokonaiskustannukset vuosina 2000–2006) (euroa) Virkamiehet (*) 1 512 000 2 henkilöä x 7 vuotta x 108 000 Väliaikaiset toimihenkilöt Muu henkilöstö Yhteensä 1 512 000 (*) Käyttäen tehtävien hoitamiseen tarvittavia nykyisiä voimavaroja (laskelma perustuu talousarvion osastoihin A1, A2, A4, A5 ja A7). 18 10. 3 Toiminnasta aiheutuva muiden hallintomenojen kasvu (euroa) Budjettikohta Määrä Laskutapa (toimen vuotuiset kustannukset) A-7010 – virkamatkat 13 000 1 100 euroa x 12 virkamatkaa vuodessa A-7031 – komiteat 26 000 27 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin* A-7030 – muut kokoukset 28 000 29 osanottajan matka- ja oleskelukulut kahden päivän kokouksiin** Keskimäärin neljään seitsemän päivää kestävään kokoukseen osallistuvien Viron asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut Yhteensä 7000 74 000 * 2 edustajaa 12:ssa komiteoiden ja alakomiteoiden kokouksessa (8 Sokrates-ohjelmaan ja 4 Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvää kokousta) ja 1 edustaja 3:ssa Sokrates-ohjelman alakomiteoiden kokouksessa 2 edustajaa 5:ssä Leonardo da Vinci -ohjelmaan liittyvässä kokouksessa ja 1 edustaja 19:ssä Sokrates -ohjelmaan liittyvässä kokouksessa Edellä esitetyt menot katetaan Virolta saaduilla tuloilla (varainhoitoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta) (katso rahoitusselvityksen kohdat 5. 3 ja 7. 4). 19 * *


title: 2000/467/EC: Decision of the European Parliament of 13 April 2000 granting discharge to the Management Board of the European Centre for the Development of Vocational Training in respect of the implementation of its budget for the 1998 financial year

eurovoc_concepts:
Cedefop
budgetary discharge
financial year

formats: html pdf print

text: L 191/6 EN Official Journal of the European Communities 27. 7. 2000 DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT of 13 April 2000 granting discharge to the Management Board of the European Centre for the Development of Vocational Training in respect of the implementation of its budget for the 1998 financial year (2000/467/EC) THE EUROPEAN PARLIAMENT, Having regard to the report of the Court of Auditors on the statements and management of the European Centre for the Development of Vocational Training (Cedefop (cid:151) Thessaloniki) for the financial year ended December 1998 (C5-0149/2000) (1), Having regard to the Council recommendation of 13 March 2000 (C5-0151/2000), Having regard to the EC Treaty and in particular Article 276 thereof, Having regard to Rule 93 and Annex V of its Rules of Procedure, Having regard to the report of the Committee on Budgetary Control (A5-0089/2000), Whereas: A. B. C. D. E. F. Parliament granted discharge to the Management Board on 4 May 1999 (2) for the financial year 1997 on the basis of commitments to introduce a new budgetary and accounting system, to reduce reliance on imprest accounts, to adopt a new staff policy and to submit biannual progress reports on the state of the new premises. The report of the Court of Auditors for 1998 notes that the Centre still uses an old and complex system for drawing up its budget and balance sheets, relies on the imprest accounts for paying staff, does not systematically review staff entitlements and suffers from delays when issuing calls for tender. The Centre is behind shedule in the completion of its own management and accounting system, the begun in 1997, while a similar system was developed for decentralised Agencies for Commission as of 1 January 1998. The Centre foresees final approval of its new building in November 2000, following its official opening in November 1999. The relatively long contradictory procedure between the Centre and the Court of Auditors for a short report leads to the submission of the annual report for 1998 in November 1999. The Court of Auditors, whose mandate is not to evaluate the effectiveness of the Centre in meeting its goals but to audit its accounts, concludes that it has obtained reasonable assurance that the annual accounts for the financial year ended 31 December 1998 are reliable and the underlying transactions are, as a whole, legal and regular. (1) OJ C 372, 22. 12. 1999, p. 26. (2) OJ C 279, 1. 10. 1999, p. 140. 27. 7. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 191/7 G. 1. There is a need for an external evaluation to assess the effectiveness of the Centre in meeting its goals of developing vocational training, given that the last study on the impact of the Centre was conducted in February 1995. Notes the following figures for the accounts of the European Centre for the Development of Vocational Training: 1998 FINANCIAL YEAR (a) Revenue 1. Subsidy from the Commission 2. Miscellaneous revenue 3. Revenue from services rendered against payment (b) Expenditure Title I (cid:151) Staff expenditure 1. Payments for the year 2. Appropriations carried over Title II (cid:151) Administrative expenditure 1. Payments for the year 2. Appropriations carried over Title III (cid:151) Operating expenditure 1. Payments for the year 2. Appropriations carried over Balance for the year Out-turn for the year ((a) - (b)) Appropriations carried over from the previous year which lapsed Exchange differences for the year (in thousand EUR) 12 953 12 943 10 0 12 635 5 421 599 878 528 2 433 2 776 697 318 320 59 25th year of operation of first decentralised Agency 2. 3. Congratulates the Centre on its silver jubilee year of operation, since its creation by Council Regulation (EEC) No 337/75 on 10 February 1975, and believes that its revitalisation in recent years will lead to a marked improvement in the delivery of products and services. Recognises that the Centre has managed to overcome staffing and location problems resulting directly from its enforced transfer from Berlin to Thessaloniki in September 1995. Impact of Commission reform programme 4. Notes that Parliament’s demands for the Commission to reform its structure and financial management systems and the consequent change in the role of for Financial Control will have a direct bearing on the Agency and will require the recasting of the financial regulations and the introduction of activity-based budgeting. the Directorate-General Delays in development of computer system 5. Notes that the Centre expended scarce resources in 1997, 1998 and 1999 to develop a tailor-made computer system to manage its budget and accounts, while a number of Agencies employ a decentralised application developed by the Commission, Sincom2. L 191/8 EN Official Journal of the European Communities 27. 7. 2000 6. 7. Calls on the Centre to ensure that the old system is fully replaced before 1 July 2000 and expects that the new application will be vetted by the Commission and the adequate documentation and in-house expertise will be provided for. Calls on the Commission to extend the system to encompass activity-based management Agencies, inventory, on the lines of the Integrated Resources Management System (IRMS). for including monitoring, auditing or evaluation of personnel, missions, documents and Imprest accounts 8. Welcomes the fact that the Centre has reduced its reliance on imprest accounts for payments from EUR 6,6 million in 1997 and EUR 5,9 million in 1998 to EUR 3,1 million in 1999 and, while recognising the environment in which the Centre operates, urges a further reduction in the use of imprest accounts. Buildings policy 9. Congratulates the Centre on the official inauguration of its building on 22 November 1999, but is concerned that final approval is only foreseen for November 2000. Recommendations to the Court of Auditors 10. Welcomes the short and precise reporting by the Court of Auditors and hopes that the Court will continue in this business-like fashion. Calls on the Court of Auditors to follow up systematically decisions of the discharge Authority and to produce a comprehensive analysis of the audits of all Agencies. 11. Calls on the Centre and the Court of Auditors to reduce the duration of the contradictory procedure to ensure that the annual report can be presented to Parliament before 15 July of the year following the financial year in question. New strategy and action plan in the light of the five-year evaluation 12. Welcomes the launching of an external evaluation of the impact of the Centre’s activities and asks that recommendations made in its last evaluation of 1995 be appraised, and calls for presentation to Parliament of the new strategy and action plan before 31 December 2000. Discharge decision 13. 14. Gives discharge to the Management Board of the European Centre for the Development Vocational Training in respect of the implementation of its budget for the 1998 financial year. for Instructs its President to forward this decision to the Management Board of the European Centre for the Development for Vocational Training, the Council, the Commission and the Court of Auditors and to have it published in the Official Journal of the European Communities (L series). The Secretary-General Julian PRIESTLEY The President Nicole FONTAINE


title: Resolución legislativa del Parlamento Europeo relativa a la posición común (CE) no 25/1999 aprobada por el Consejo con vistas a la adopción de la decisión del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se aprueba un programa plurianual de fomento de la eficiencia energética (SAVE) (1998-2002) (7123/1/1999 - C5-0033/1999 - 1997/0371(COD))

eurovoc_concepts:
EU programme
energy policy
energy saving
sustainable development

formats: pdf print

text: 13. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 107/67 12. Programa plurianual de fomento de la eficiencia energética (SAVE) ***II Miércoles, 6 de octubre de 1999 A5-0015/1999 Resolución legislativa del Parlamento Europeo relativa a la posición común (CE) no 25/1999 apro- bada por el Consejo con vistas a la adopción de la decisión del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se aprueba un programa plurianual de fomento de la eficiencia energética (SAVE) (1998- 2002) (7123/1/1999 / C5-0033/1999 / 1997/0371(COD)) (Procedimiento de codecisión: segunda lectura) El Parlamento Europeo, (cid:20) Vista la posición común del Consejo (7123/1/1999 (cid:20) C5-0033/1999) (1), (cid:20) Vista su posición en primera lectura (2) sobre la propuesta de la Comisión al Parlamento Europeo y al Consejo (COM(1997)0550), (cid:20) Vista la propuesta modificada de la Comisión (COM(1999)0211), (cid:20) Visto el apartado 2 del artículo 251 del Tratado CE, (cid:20) Visto el artículo 80 de su Reglamento, (cid:20) Vista la recomendación para la segunda lectura de la Comisión de Industria, Comercio Exterior, Inves- tigación y Energía (A5-0015/1999), 1. Modifica la posición común del modo que se indica a continuación; 2. Encarga a su Presidenta que transmita la posición del Parlamento al Consejo y a la Comisión. POSICIÓN COMÚN DEL CONSEJO ENMIENDAS DEL PARLAMENTO (Enmienda 4) Considerando 21 (21) Para garantizar que la ayuda comunitaria se utilice de forma eficaz, y que se evite la duplicación de tareas, la Comi- sión se cerciorará de que los proyectos sean objeto de una eva- luación previa exhaustiva y supervisará y evaluará de forma sistemática los progresos y resultados de los proyectos recepto- res de ayuda; (21) Para garantizar que la ayuda comunitaria se utilice de forma eficaz, y que se evite la duplicación de tareas, la Comi- sión se cerciorará de que los proyectos sean objeto de una eva- luación previa exhaustiva y supervisará y evaluará de forma sistemática los progresos y resultados de los proyectos recepto- res de ayuda y de las actividades complementarias en el ámbito de las fuentes de energía renovable; (Enmienda 5) Considerando 21 bis (nuevo) (21 bis) La Decisión 1999/0468/CE (1) del Consejo esta- blece nuevos procedimientos para el ejercicio de las com- petencias de ejecución atribuidas a la Comisión con el fin de mejorar la participación del Parlamento Europeo; (1) DO L 184 de 17. 7. 1999, p. 23 (1) DO C 232 de 13. 8. 1999, p. 20. (2) DO C 175 de 21. 6. 1999, p. 269 C 107/68 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 4. 2000 Miércoles, 6 de octubre de 1999 POSICIÓN COMÚN DEL CONSEJO ENMIENDAS DEL PARLAMENTO (Enmienda 6) Artículo 1, apartado 1, párrafo primero 1. La Comunidad ejecutará, en el período 1998-2002 y den- tro del programa marco plurianual de actividades en el sector de la energía, un programa específico destinado al fomento del uso racional y eficiente de los recursos energéticos, denomi- nado en lo sucesivo «el programa SAVE». 1. La Comunidad ejecutará, en el período 1998-2002 y den- tro del programa marco plurianual de actividades en el sector de la energía, un programa específico de medidas legislativas y no legislativas destinado al fomento del uso racional y efi- ciente de los recursos energéticos, denominado en lo sucesivo «el programa SAVE». (Enmienda 7) Artículo 2, letra a) a) estudios y otras actividades conexas dirigidos a aplicar y complementar las medidas comunitarias adoptadas para mejorar la eficiencia energética (como, por ejemplo, acuerdos voluntarios, mandatos a organismos de normalización, adquisiciones en cooperación y normativa), estudios relativos a los efectos de los precios de la energía sobre la eficiencia ener- gética y estudios encaminados a incorporar el criterio de la eficiencia energética en los programas comunitarios; a) estudios y otras actividades conexas dirigidos a introducir nuevas medidas, aplicar y complementar las medidas comunitarias existentes (como, por ejemplo, acuerdos voluntarios, mandatos a organismos de normalización, adquisiciones en cooperación y normativa) y estudios encaminados a incorporar el criterio de la eficiencia ener- gética en los programas comunitarios. Además, se pro- gramarán, entre otras cosas, estudios para evaluar las repercusiones de la legislación energética comunitaria y de otras medidas al respecto, así como estudios para desarrollar acuerdos voluntarios sobre objetivos y su seguimiento y la participación en actividades coordi- nadas internacionalmente; (Enmienda 8) Artículo 2, letra b) b) acciones piloto sectoriales focalizadas dirigidas a acelerar la inversión en eficiencia energética o a mejorar los hábitos de utilización de la energía, realizadas por organizaciones o empresas públicas y privadas, así como por redes implan- tadas en toda la Comunidad o agrupaciones temporales de organizaciones o empresas a escala comunitaria, creadas para llevar a cabo los proyectos; b) acciones piloto sectoriales focalizadas dirigidas a mejorar los hábitos de utilización de la energía, realizadas por organizaciones o empresas públicas y privadas, centros energéticos locales e independientes, así como por redes implantadas en toda la Comunidad o agrupaciones temporales de organizaciones o empresas a escala comuni- taria, creadas para llevar a cabo los proyectos; (Enmienda 9) Artículo 2, letra e) e) seguimiento de los avances conseguidos en materia de efi- ciencia energética en la Comunidad y en cada uno de los Estados miembros y seguimiento y evaluación permanen- tes de las actividades y medidas adoptadas con arreglo al programa SAVE; e) seguimiento de los avances conseguidos en materia de efi- ciencia energética en la Comunidad y en cada uno de los Estados miembros y seguimiento y evaluación permanen- tes de las actividades y medidas adoptadas con arreglo al programa SAVE, con las mediciones correspondientes (por ejemplo, auditoría energética) antes y después de la aplicación de las medidas, intervenciones, incenti- vos, etc. ; (Enmienda 10) Artículo 4, apartado 1) 1. La dotación financiera para la ejecución del presente pro- grama será de 64 millones de euros, de los cuales 25,6 millo- nes serán para los años 1998 y 1999. 1. La dotación financiera para la ejecución del presente pro- grama será de 68,4 millones de euros, de los cuales 25,6 millo- nes serán para los años 1998 y 1999. 13. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 107/69 POSICIÓN COMÚN DEL CONSEJO Miércoles, 6 de octubre de 1999 ENMIENDAS DEL PARLAMENTO La dotación financiera para los años 2000 a 2002 será de 38,4 millones de euros. Dicho importe se revisará si no es compati- ble con las perspectivas financieras para dicho período. La dotación financiera para los años 2000 a 2002 será de 42,8 millones de euros. Dicho importe se revisará si no es compati- ble con las perspectivas financieras para dicho período. (Enmienda 12) Artículo 6 Para la ejecución del programa SAVE, la Comisión estará asis- tida por el Comité contemplado en el artículo 4 de la Decisión 1999/0021/CEE, Euratom del Consejo. Para la ejecución del programa SAVE, la Comisión estará asis- tida por el Comité contemplado en el artículo 4 de la Decisión 1999/0021/CEE, Euratom del Consejo, actuando de acuerdo con las disposiciones del artículo 4 de la Decisión 1999/ 0468/CE. 13. Acuerdo de comercio, desarrollo y cooperación CE / República de Sud- áfrica *** A5-0020/1999 Decisión del Parlamento Europeo sobre la propuesta de decisión del Consejo y de la Comisión relativa a la celebración del Acuerdo de Comercio, Desarrollo y Cooperación entre la Comunidad Europea, por una parte, y la República de Sudáfrica, por otra (8731/1999 / COM(1999)0245 / C5- 0154/1999 / 1999/0112(AVC)) (Procedimiento de dictamen conforme) El Parlamento Europeo, (cid:20) Vista la propuesta de decisión del Consejo y de la Comisión (COM(1999)0245 (cid:20) 1999/0112(AVC)), (cid:20) Visto el proyecto de Acuerdo de Comercio, Desarrollo y Cooperación entre la Comunidad Europea y la República de Sudáfrica, (cid:20) Vista la solicitud de dictamen conforme presentada por el Consejo de conformidad con el segundo párrafo del apartado 3 del artículo 300 y el artículo 310 del Tratado CE (8731/1999 (cid:20) C5-0154/ 1999), (cid:20) Visto el apartado 7 del artículo 97 de su Reglamento, (cid:20) Vistas la recomendación de la Comisión de Desarrollo y Cooperación y las opiniones de la Comisión de Presupuestos y de la Comisión de Industria, Comercio Exterior, Investigación y Energía (A5-0020/ 1999), 1. Emite dictamen conforme sobre la propuesta de decisión del Consejo y de la Comisión; Encarga a su Presidenta que transmita la presente decisión al Consejo y a la Comisión, así como a los 2. Gobiernos y a los Parlamentos de los Estados miembros y de la República de Sudáfrica


title: Avis du Comité des régions sur le "Rapport de la Commission au Conseil européen intitulé Mieux légiférer 1999"

eurovoc_concepts:
access to information
citizens' Europe
drafting of EU law
principle of subsidiarity

text: C 226/60 FR Journal officiel des Communautés européennes 8. 8. 2000 Avis du Comité des régions sur le «Rapport de la Commission au Conseil européen intitulé “Mieux légiférer 1999”» (2000/C 226/16) LE COMITE´ DES RE´ GIONS, vu le traité instituant la Communauté européenne (traité CE), et notamment son article 5; vu le traité d’Amsterdam, et notamment le protocole no 7 sur l’application des principes de subsidiarité et de proportionnalité, ainsi que la déclaration no 39 sur la qualité rédactionnelle de la législation communautaire; vu les conclusions de la présidence du Conseil européen tenu à Helsinki le 11 décembre 1999, qui précisent que: «Le Conseil européen se félicite du rapport de la Commission intitulé “Mieux légiférer 1999”, qui confirme le caractère prioritaire du principe de subsidiarité et du principe de proportionnalité et l’application illimitée du protocole correspondant annexé au traité»; vu le rapport de la Commission au Conseil européen intitulé «Mieux légiférer 1999» (COM(1999) 562 final); vu la résolution adoptée le 18 décembre 1998 par le Parlement européen sur le rapport de la Commission au Conseil européen intitulé «Mieux légiférer (1997)»; vu son avis du 11 mars 1999 sur le principe de subsidiarité «Pour une véritable culture de la subsidiarité! Un appel du Comité des régions» (CdR 302/98 fin) (1); vu son avis du 15 septembre 1999 sur le rapport de la Commission au Conseil européen intitulé «Mieux légiférer 1998 — une responsabilité à partager» (CdR 50/99 final) (2); vu la décision du Bureau du CdR du 17 novembre 1999 d’émettre, conformément à l’article 265 paragraphe 5 du traité instituant la Communauté européenne, un avis sur cette question et de charger la commission «Affaires institutionnelles» de l’élaboration des travaux en la matière; vu l’avis de la commission «Affaires institutionnelles» du 8 mars 2000 (rapporteur: M. Stoiber, D-PPE) (CdR 18/2000 rév. 1); considérant que le principe de subsidiarité, intégré en 1992 par le traité de Maastricht à l’actuel article 5 du traité CE, est un principe de droit évolutif visant à garantir que les décisions dans l’UE sont prises au niveau le plus proche du citoyen; considérant que le principe de subsidiarité, ainsi qu’il est établi dans le traité et dans le protocole no 7 annexé au traité d’Amsterdam, s’applique, conformément à l’article 5, paragraphe premier du Traité CE, dans les domaines qui ne relèvent pas de la compétence exclusive de la Communauté et indique comment ces compétences doivent être observées au niveau communautaire, dans le respect de l’acquis communautaire et de l’équilibre institutionnel; considérant que dans une Europe où les domaines dans lesquels l’UE cherche des réponses à l’échelle communautaire sont de plus en plus nombreux, l’application stricte du principe de subsidiarité revêt aujourd’hui une importance particulière pour une prise en compte suffisante des intérêts des régions et des collectivités locales, (1) JO C 198 du 14. 7. 1999, p. 73. (2) JO C 374 du 23. 12. 1999, p. 11. 8. 8. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 226/61 a adopté l’avis suivant lors de sa 33e session plénière des 12 et 13 avril 2000 (séance du 13 avril). 1. Position du Comité des régions sur le rapport de la Commission 1. 1. Dans son rapport «Mieux légiférer 1999», la Commis- sion qualifie les principes de subsidiarité et de proportionnalité de «cadre qui évolue» qu’il y a lieu de développer. 1. 2. Elle attire toutefois l’attention sur le fait qu’il existe de plus en plus de domaines importants dans lesquels il faut davantage de réglementation commune. Elle cite à cet égard la santé les nouvelles dispositions du traité d’Amsterdam, publique, la décision, à la suite du Conseil de Tampere, de créer un espace de liberté, de sécurité et de justice, ainsi que le domaine alimentaire. 1. 3. Le Comité estime avec la Commission qu’une nouvelle législation communautaire doit être possible sur la base des Il convient toutefois de poser la dispositions des traités. question de savoir si les buts fixés peuvent également être atteints par le biais de mesures prises au niveau des E´ tats membres et/ou au niveau régional. La réponse, y compris dans les domaines indiqués par la Commission, ne peut être donnée qu’en fonction des circonstances et des demandes. 1. 4. Le Comité estime avec la Commission que les principes de subsidiarité et de proportionnalité sont appelés à revêtir une importance encore plus grande dans la perspective de l’élargissement. Se pose également la question fondamentale des implications de cet élargissement sur les politiques commu- nes. Plus l’Union s’élargira, plus il sera urgent de définir ce qui doit vraiment être traité au niveau européen et de préciser comment les nouvelles formes de partenariat entre les diffé- rents niveaux de gouvernement peuvent effectivement être mises en œuvre. 1. 5. En dépit des progrès réalisés et des efforts constants de la Commission, il devient de plus en plus évident, compte tenu des nouvelles compétences accordées par les chefs d’E´ tat et de gouvernement à la Commission et de l’élargissement prévisible à l’Est, que les principes de subsidiarité et de proportionnalité ne suffiront pas à eux seuls à garantir que l’activité juridique communautaire se concentre bien sur l’essentiel. Il convient dès lors de compléter les principes de subsidiarité et de proportionnalité par une répartition des compétences tenant compte de la capacité d’intervention des diverses sphères territoriales et de leur capacité à coopérer entre elle, et pouvant être adaptée si nécessaire en fonction de la qualité des résultats obtenus. Les textes stipulent que «La Communauté agit dans les limites des compétences qui lui sont conférées et des objectifs qui lui sont assignés par le présent traité» (article 5, paragraphe premier); les règles existantes sont centrées sur les tâches et les objectifs. Dans ce contexte, le Comité a déjà appelé de ses vœux à plusieurs reprises l’ouverture, le plus rapidement possible, d’un débat sur la répartition des compé- tences, afin de garantir aux collectivités locales et régionales des E´ tats membres la possibilité d’élargir leur marge de manœuvre. La conférence intergouvernementale doit se pencher sur la question de la subsidiarité et de la proportionnalité et présenter des propositions pour chaque domaine politique. Il convient si possible de limiter la nécessité d’une action de l’UE et le domaine d’exercice de cette action par la décentralisation ou par d’autres solutions que la législation. L’autoréglementation et les accords volontaires donnent de bien meilleurs résultats que la législation. Cela est à faire tout en accroissant l’influence de l’UE dans d’autres domaines où cela peut s’avérer nécessaire. 1. 6. Le traité instituant la Communauté européenne dispose que le principe de subsidiarité n’est pas applicable à la législation qui est du ressort exclusif de l’UE. E´ tant donné qu’en dépit de cette restriction, la Commission européenne a développé par le passé une interprétation très large de la notion de «compétence exclusive» de l’article 5, deuxième alinéa, du traité CE, il est à craindre que cette pratique ne réduise la portée du principe de subsidiarité. Aussi serait-il opportun de dresser, dans le traité ou un protocole y annexé, une liste contraignante des compétences communautaires exclusives. Si 1. 7. la clause générale de l’article 308 se justifiait au début du processus d’intégration, afin d’exclure des lacunes involontaires dans les compétences et de garantir la réalisation des objectifs d’intégration, cet objectif est maintenant caduc; l’article 308 du traité devrait dès lors être supprimé. En lieu et place de cet article, les collectivités locales et régionales se prononcent en faveur d’une procédure simplifiée de modifica- tion du traité, qui permette de procéder aux délimitations de compétences nécessaires de manière démocratique et confor- mément à la règle du droit. Une meilleure délimitation des compétences de l’UE 1. 8. aurait notamment pour avantage de rendre plus transparentes les responsabilités politiques existantes pour les citoyens, les régions, les E´ tats membres et pour les institutions communau- taires elles-mêmes. Une répartition claire des compétences accroîtrait en outre les chances de parvenir au vote à la majorité et d’améliorer ainsi la capacité d’action de l’UE dans son ensemble. 1. 9. De l’avis du Comité, le renforcement de la subsidiarité et de la proportionnalité irait dans le sens du droit du Comité et des régions disposant de la capacité législative d’ester en justice auprès de la CEJ. Ce droit contribuerait à réévaluer le statut du Comité des régions, garantirait le respect de ses droits et permettrait d’intenter des actions en justice en cas de C 226/62 FR Journal officiel des Communautés européennes 8. 8. 2000 violation du principe de subsidiarité. Pour les régions, le droit d’ester en justice les aiderait à protéger leurs compétences législatives contre toute ingérence illégale. L’attribution au Comité des régions du rang d’institution selon les dispositions de l’article 7 du traité CE permettrait de résoudre cette question sans devoir modifier l’article en question. La démocratie européenne ne peut 1. 10. fonctionner convenablement que si les traités et les procédures de prise de décision deviennent plus transparentes pour les citoyens et plus faciles à mettre en œuvre. A` cette fin, il est nécessaire de procéder à une rationalisation et à une simplification des traités. Le Comité des régions approuve donc les propositions qui préconisent de réunir les traités en un texte comprenant deux parties: a) une partie «constitutionnelle» ou de base comprenant le préambule, les objectifs de l’Union, les droits fondamen- taux et les dispositions relatives aux institutions et aux compétences exclusives. Seule une CIG serait en mesure de modifier cette partie; b) une partie réglant des questions spécifiques de nature technique, procédurale ou institutionnelle (dans la mesure où ces dernières peuvent l’être par le biais du droit dérivé). Cette partie pourrait être modifiée sur la base de la procédure communautaire sans conférence intergouverne- mentale. Le transfert de compétences des E´ tats membres à l’Union européenne nécessite toujours l’approbation de leurs Parlements respectifs. 1. 11. Dans son avis sur le rapport de 1998 sur la subsidia- rité, le Comité constatait déjà que le principe de subsidiarité était aussi un principe régissant les relations entre l’Union européenne, les E´ tats membres et les collectivités locales et régionales, et que la définition de l’article 5 du traité devait dès lors s’appliquer également aux relations entre la Communauté, les E´ tats membres et leurs collectivités locales et régionales; il n’en reste pas moins que les relations entres les collectivités locales et régionales dans les E´ tats membres sont toujours régies par la Constitution de chaque E´ tat membre. 1. 12. Le traité prévoit, comme le Comité souhaite le souligner à nouveau, que les décisions doivent être prises au niveau le plus proche du citoyen, ce qui n’est pas toujours le niveau national. Le principe de subsidiarité doit dès lors être compris comme base de cette proximité et de l’efficacité. 2. Recommandations du Comité des régions en ce qui concerne le rapport de la Commission 2. 1. Le Comité déplore que sa proposition concernant le rapport sur la subsidiarité de la Commission «Mieux légiférer 1998: partager les responsabilités», visant à séparer dans deux documents distincts la question de l’application des principes de subsidiarité et de proportionnalité d’une part, et les questions relatives à la qualité rédactionnelle des textes d’autre part, n’ait pas été retenue jusqu’ici. Le Comité réitère que le fait de traiter ces deux aspects dans un même document n’est pas propre à promouvoir un examen approfondi de ces questions complexes, de nature certes très différente mais dans le même temps d’une importance capitale pour rapprocher l’Union européenne du citoyen. 2. 2. Le Comité se réjouit également des efforts de la Commission européenne, dans ce rapport sur la subsidiarité et la proportionnalité à l’examen, pour tenir compte des principes de subsidiarité et de proportionnalité dans l’exercice de ses compétences juridiques et réglementaires, et d’avoir contribué par ses propositions de codification à l’abrogation de nom- breux actes législatifs communautaires. La Commission est ainsi parvenue à supprimer les actions de type réglementaire qui empiètent sur les compétences des collectivités locales et régionales ou qui peuvent manifestement être mieux traitées au niveau administratif le plus proche du citoyen. De plus, il convient pour chacune des propositions faites par la Commis- sion d’évaluer leurs conséquences financières qui seront sup- portées par les E´ tats membres, et notamment les collectivités territoriales dans le cadre des domaines qui sont de leur compétence. 2. 3. Le Comité se félicite de ce que la Commission s’efforce de manière croissante, conformément au protocole annexé au traité d’Amsterdam, de choisir la forme la plus simple possible pour ses actions sans toutefois perdre de vue le fait que la mise en œuvre et l’application des mesures en question doivent se faire selon ce même principe. 2. 4. Dans une Europe qui se veut transparente et proche du citoyen, il est essentiel que la législation communautaire soit formulée de telle sorte qu’elle soit compréhensible pour ceux à qui elle est destinée. Le Comité approuve dès lors les efforts de la Commission visant à rédiger des textes clairs, cohérents et sans ambiguïté, afin d’en garantir l’application uniforme dans tous les E´ tats membres. Cette exigence est d’autant plus forte que les textes qui sont finalement adoptés font souvent l’objet de compromis dont la transposition dans les législations nationales n’est pas toujours aisée. 2. 5. Le Comité considère à cet égard l’accord interinstitu- tionnel conclu en décembre 1998 sur la qualité rédactionnelle de la législation communautaire comme un pas dans la bonne direction. 2. 6. De l’avis du Comité, la Commission doit poursuivre ses efforts dans la voie d’une simplification aussi poussée que possible de la législation. Il estime qu’elle devrait également faire en sorte que ses propositions ne soient pas contrecarrées lors de leur examen dans d’autres institutions. Le Comité prend acte avec intérêt des explications de 2. 7. la Commission selon lesquelles les propositions qu’elle a formulées en vue de la simplification de la législation n’ont pas été suivies dans la même mesure et à la même vitesse par le Conseil et le Parlement européen. Il invite dès lors le Conseil et le Parlement européen à participer aux efforts de la Commis- sion en ce qui concerne la simplification des textes législatifs. 8. 8. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 226/63 2. 8. Le Comité estime que l’initiative SLIM (simplification de la législation du marché intérieur) est de nature à contribuer à la simplification. Il est également favorable à la procédure d’évaluation élaborée par la Commission en collaboration avec les E´ tats membres. service aux utilisateurs, en particulier en ce qui concerne l’impression des documents sélectionnés. A` cet égard, le Comité rappelle le problème des annexes sous forme de tableaux, souvent indispensables pour l’interprétation et l’ap- plication de la législation. 2. 9. Le Comité se réjouit de l’initiative de la Commission d’actualiser (consolider) ses instruments à vocation informa- tive, destinés à tous les utilisateurs du droit communautaire. Les informations figurant dans les bases de données Eur-Lex et Celex, sur lesquelles quelque 500 actes juridiques consolidés ont été rendus accessibles dans toutes les langues officielles au cours de l’année écoulée, constituent un allégement considéra- ble de la tâche des intéressés. En outre, il souligne que la récente réorganisation du site de la base de données Celex, bien qu’elle permette une augmentation du nombre de formats disponibles, présente d’importantes lacunes en matière de Bruxelles, le 13 avril 2000. 2. 10. L’objectif visant à rendre l’Union européenne plus transparente et plus accessible, et par conséquent plus proche du citoyen, exige en premier lieu d’améliorer l’accès des citoyens à l’information relative au droit communautaire. Outre les brochures d’information et les guides que nous connaissons, les nouvelles technologies offrent aujourd’hui de puissants vecteurs d’accès à l’information. Le Comité invite la Commission à exploiter de manière encore plus intensive ces possibilités. Un exemple de l’intérêt croissant des citoyens pour l’Europe est le succès du serveur Europa de la Commission. Il semble nécessaire, en tout état de cause, de rendre les différentes pages d’accueil encore plus conviviales et encore plus accessibles, en améliorant les possibilités de connexions simultanées. Le Président du Comité des régions Jos CHABERT


title: Règlement (CE) n° 769/2000 de la Commission, du 13 avril 2000, fixant les restitutions applicables à l'exportation des céréales, des farines et des gruaux et semoules de froment ou de seigle

eurovoc_concepts:
cereal flour
export refund
groat
meal

text: L 94/22 FR Journal officiel des Communautés européennes 14. 4. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 769/2000 DE LA COMMISSION du 13 avril 2000 fixant les restitutions applicables à l'exportation des céréales, des farines et des gruaux et semoules de froment ou de seigle LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 13, paragraphe 2, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) Aux termes de l'article 13 du règlement (CEE) no 1766/ 92, la différence entre les cours ou les prix des produits visés à l'article 1er dudit règlement et les prix de ces produits dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l'exportation. Les restitutions doivent être fixées en prenant en consi- dération les éléments visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1501/95 de la Commission du 29 juin 1995 établissant certaines modalités d'application du règle- ment (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l'octroi des restitutions à l'exportation ainsi que les mesures à prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2513/98 (4). En ce qui concerne les farines, les gruaux et les semoules de froment ou de seigle, la restitution applicable à ces produits doit être calculée en tenant compte de la quan- tité de céréales nécessaire à la fabrication des produits considérés. Ces quantités ont été fixées dans le règlement (CE) no 1501/95. La situation du marché mondial ou les exigences spéci- fiques de certains marchés peuvent rendre nécessaire la différenciation de la restitution pour certains produits, suivant leur destination. La restitution doit être fixée une fois par mois. Elle peut être modifiée dans l'intervalle. L'application de ces modalités à la situation actuelle des marchés dans le secteur des céréales, et notamment aux cours ou prix de ces produits dans la Communauté et sur le marché mondial, conduit à fixer la restitution aux montants repris en annexe. sont Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement (4) (5) (6) (7) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l'exportation, en l'état, des produits visés à l'article 1er, points a), b) et c), du règlement (CEE) no 1766/92, à l'exception du malt, sont fixées aux montants repris en annexe. Le présent règlement entre en vigueur le 14 avril 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 13 avril 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. 14. 4. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 94/23 ANNEXE du règlement de la Commission, du 13 avril 2000, fixant les restitutions applicables à l'exportation des céréales, des farines et des gruaux et semoules de froment ou de seigle Code produit Destination (1) (en EUR/t) Montant des restitutions Code produit Destination (1) (en EUR/t) Montant des restitutions 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) Les destinations sont identifiées comme suit: 01 tous les pays tiers, 02 autres pays tiers, 03 Suisse, Liechtenstein. — 0 — 20,75 0 55,00 0 — 15,00 0 — — — 28,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 42,00 39,25 36,25 33,50 31,25 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (2) Lorsque ce produit contient des semoules agglomérées, aucune restitution n'est octroyée. NB: Les zones sont celles délimitées par le règlement (CEE) no 2145/92 de la Commission (JO L 214 du 30. 7. 1992, p. 20) modifié