title: Komission työasiakirja - ASEM-prosessin (Aasian ja Euroopan huippukokouksen) suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet uudelle vuosikymmenelle

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 18. 4. 2000 KOM(2000) 241 lopullinen KOMISSION TYÖASIAKIRJA ASEM-prosessin (Aasian ja Euroopan huippukokouksen) suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet uudelle vuosikymmenelle KOMISSION TYÖASIAKIRJA ASEM-prosessin (Aasian ja Euroopan huippukokouksen) suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet uudelle vuosikymmenelle TIIVISTELMÄ Bangkokissa vuonna 1996 järjestetyn ensimmäisen Aasian ja Euroopan huippukokouksen jälkeiset tapahtumat ovat tuoneet esiin näiden alueiden keskinäisriippuvuuden sekä ASEM- prosessin arvon Aasian ja Euroopan välisen vuoropuhelun ja yhteistyön laajentamisen kannalta. Söulissa lokakuussa 2000 järjestettävä kolmas ASEM-kokous on ratkaisevan tärkeä prosessin eteenpäin viemisessä, alueiden kansalaisten etujen puolustamisessa ja prosessin yleisen suunnan määrittelemisessä alkavalle vuosikymmenelle. Tässä asiakirjassa on tarkoitus joita suuntaviivoiksi esitellä todennäköisesti käsitellään ASEM-prosessissa Söulin huippukokouksessa ja sen jälkeenkin. ensisijaisiksi tavoitteiksi, keskeisiksi ehdotuksia ja Bangkokin ja Lontoon huippukokousten päätöksiin perustuva ASEM-prosessi on jo tähän mennessä osoittautunut varsin onnistuneeksi, sillä siinä käydään aktiivista ja rakentavaa vuoropuhelua kolmen peruspilarin eli poliittisista, taloudellisista ja rahoituksellisista asioista ja kulttuurivaihdon kysymyksistä. Kumppanien olisi vastaisuudessakin sekä tiede- korostettava tason prosessin osallistumista. Suuria haasteita on vielä edessä, kuten prosessin etenemisen varmistaminen kaikkien kolmen peruspilarin osalta ja yleisen sitoutumisen vahvistaminen Aasian ja Euroopan välisiin suhteisiin sekä prosessiin toistaiseksi osallistumattomien kumppanien odotuksiin vastaaminen. ASEM-prosessin keskeiset suuntaviivat olisi vastaisuudessakin pidettävä kahden ensimmäisen huippukokouksen vakiinnuttamilla linjoilla. luonnetta, moniulotteisuutta epävirallista korkean ja ja ensisijaiset lyhyen aikavälin toimintaan liittyvät Tulevaisuuden ensisijaisia tavoitteita hahmoteltaessa toisistaan on erotettava ensisijaiset erityistavoitteet. yleistavoitteet Yleistavoitteet on esitetty kolmen peruspilarin osalta. Ne perustuvat suurelta osin ASEM- prosessin tämänhetkiseen työhön. Niiden on tarkoitus perustua tähänastisiin saavutuksiin ja tarjota mahdollisuus alueiden välisten suhteiden syventämiseen. Jatkossakin korostetaan avulla ASEMin mahdollisuutta vahvistetaan alueiden tietämystä toisistaan ja niiden välistä yhteistyötä politiikan ja ja turvallisuuden aloilla, ja sisällytettävä ensisijaiset kulttuurivaihdon olisi joka hyväksytään ja ajanmukaistettuun Aasian ja Euroopan yhteistyön puiteasiakirjaan, Söulissa seuraavalle jossa määritetään ASEM-prosessin vuosikymmenelle. vapaamuotoisen keskustelufoorumina, talous-, yhteydessä. sekä tavoitteet rahoitus- Nämä laajemmin tiede- sosiaalialalla suuntaviivat yleiset toimia jonka ja ovat laajempi Lisäksi ASEM III -kokouksen hyväksyttäväksi ehdotetaan viittä ensisijaista erityistavoitetta. Tavoitteet maailmanlaajuisista turvallisuuskysymyksistä, laajempi tuloshakuinen yhteistyö kaupan ja talouden aloilla sekä tehostettu koulutusvaihto alueiden välillä, vuoropuhelu sosiaalipoliittisista kysymyksistä, verkkojen ja yhteistyön kehittäminen kuluttajansuoja-asioissa sekä ASEM-prosessiin osallistumisen mahdollinen laajentaminen. alueellisista keskustelu ja 2 1. JOHDANTO komission puheenjohtaja Aasian ja Euroopan huippukokous (ASEM-kokous) alkoi Bangkokin huippukokouksesta, joka järjestettiin maaliskuussa 1996. Aasian ja Euroopan valtioiden ja hallitusten päämiehet sekä Euroopan ja yhteistyöprosessin uudenlaisen yhteyden luomiseksi alueiden välille. ASEM-prosessin kokonaisvaltainen tavoitteena kumppanuussuhde, taloudellisten suhteiden syventämisen ja kansojen välisten kulttuurisiteiden vahvistamisen eli kolmen peruspilarin tukemiseen. Kymmenen Aasian valtiota1, viisitoista EU:n jäsenvaltiota ja Euroopan komissio ovat mukana prosessissa. tasavertaisten perustuu poliittisen rakentaa joka vuoropuhelun, vuoropuhelu- kumppanien panivat välille uuden alulle on Aasian talous- ja rahoituskriisin varjossa Lontoossa huhtikuussa 1998 järjestetty toinen ASEM-kokous vahvisti Euroopan sitoutumisen Aasiaan ja sen taloudelliseen elpymiseen. Huippukokous tunnusti alueiden välisen yhteistyön merkityksen tarttumalla näihin haasteisiin ja vakuutti kauppa- ja investointivirtojen jatkuvuutta kriisin vastapainona. Lisäksi hallitusten alueiden välisen kumppanuuden syvenemiseen päämiehet olivat entisestään ja uskoivat talouden elpymiseen, joka onkin sittemmin ollut selvästi havaittavissa. ennalta tyytyväisiä Kolmannen, Söulissa järjestettävän huippukokouksen tehtävänä on vahvistaa ja lisätä alueiden välisen kumppanuuden merkitystä ja ennen kaikkea pitää kumppanuutta yllä ja korostaa sen asemaa ASEM-prosessissa kenties havaittavien väsymyksen merkkien vastapainoksi. ASEM III -kokouksessa määritellään ne keskeiset suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet, joita Aasia ja Eurooppa tasavertaisina kumppaneina ryhtyvät yhdessä toteuttamaan alkavan vuosisadan ensimmäisen vuosikymmenen aikana. Nyt onkin hyvä aika tarkastella tähänastisia saavutuksia ja suunnitella tulevaa toimintaa. ovat esiin tuoneet jälkeiset tapahtumat huippukokouksen alueiden Bangkokin keskinäisriippuvuuden. Poliittisesti Aasia ja Eurooppa voivat yhteisesti edistää rauhaa ja vakautta niillä alueilla, joilla selkkaukset ovat edelleen vakava huolenaihe. Taloudellisesti Aasian elpynyt ja nyttemmin hyvään vauhtiin päässyt kasvu vaikuttaa erittäin myönteisesti maailmantalouden yleiskasvuun varsinkin Euroopassa. Aasian ASEM-kumppanit edustavat 31,5 prosenttia maailman väestöstä, tuottavat 18,9 prosenttia maailman BKT:sta, vastaavat 24,7 prosentista maailman tavaravientiä (15,9 prosentista palvelujen vientiä) ja 17,5 prosentista tavaratuontia (22,5 prosentista palvelujen tuontia). Lisäksi niistä suuntautuu ulkomaille 7,5 prosenttia suorista ulkomaisista sijoituksista ja niihin tehdään 14,5 prosenttia suorista ulkomaisista sijoituksista. 2 Kulttuurin alalla lisääntynyt keskinäinen tietämys ja suorat yhteydet alueiden välillä lisäävät tuntuvasti keskinäistä ymmärtämystä ja edistävät poliittista ja taloudellista vaihtoa. komissio 1997 Euroopan Kesäkuussa Lontoon ASEM-kokousta valmistellessaan ASEM-prosessia koskevan työasiakirjan, jossa kuvattiin Euroopan unionin asettamat erityiset suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet3. Tämän asiakirjan tarkoituksena on tarkistaa ja ajantasaistaa aiempaa arviota sekä tarjota ehdotuksia niiksi suuntaviivoiksi ja ensisijaisiksi Söulin huippukokouksessa ja sen jälkeen. Huippukokous tarjoaa erinomaisen mahdollisuuden ASEM-prosessissa tavoitteiksi, keskittyä voidaan esitteli toista, joihin 1 2 3 Brunei, Etelä-Korea, Filippiinit, Indonesia, Japani, Kiina, Malesia, Singapore, Thaimaa ja Vietnam. Vuoden 1998 tietoja (Lähde: kauppapolitiikan pääosasto, joulukuu 1999). SEC (97) 1239, 26. 6. 1997. Lisäksi viitataan komission tiedonantoon ”Kohti uutta Aasian-strategiaa” (KOM (94) 314, 13. 7. 1994), jossa jo ASEM-aloitetta ennen luonnosteltiin useita sen keskeisiä osia. 3 hahmottaa uudelleen Aasian ja Euroopan välisiä suhteita ja voimistaa niitä talouskriisin jälkeisessä tilanteessa ja kansainvälisten yhteyksien maailmanlaajuistumisen yhteydessä. 2. SAAVUTUKSET JA HAASTEET Huippukokouksissa asetettujen tavoitteiden osalta ASEM-prosessi on jo osoittanut hyödyllisyytensä. Alueiden välille on vakiinnutettu aktiivinen ja rakentava korkean tason vuoropuhelu, joka huipentuu kahden vuoden välein järjestettäviin valtioiden ja hallitusten järjestettävissä päämiesten kokouksissa. 4 Ulko-, ulkoministerien, ja valtiovarain- ja talousministeriöiden korkeat virkamiehet tapaavat säännöllisesti, kun taas elinkeinoelämän edustajat kokoontuvat vuosittain Aasian ja Euroopan yritysfoorumiin. valtiovarainministerien talousministerien välivuosina kokouksiin pidetään välisiin jota yllä ja Kumppaneille tärkeistä poliittisista kysymyksistä on käyty vuoropuhelua huippukokouksissa sekä ministerien ja korkeiden virkamiesten tasolla. Tämän lisäksi yksittäisten ASEM- kumppanien tai Euroopan ja Aasian säätiön järjestämissä epävirallisissa seminaareissa, työryhmissä ja symposiumeissa on käsitelty ihmisoikeuksia ja maailmanlaajuistumista sekä muita kansainvälisten suhteiden näkökohtia. Talous- ja rahoitusalalla on käyty ministerien ja korkeiden virkamiesten kesken aktiivista vuoropuhelua kaupan, investointien ja Maailman kauppajärjestön WTO:n kaltaisista aiheista sekä makrotalouspolitiikkaa ja rahoitusalan valvontaa koskevista kysymyksistä. Tämän ohella on pantu aktiivisesti täytäntöön kaksi tärkeää toimintasuunnitelmaa (kaupan edistämisen toimintasuunnitelma ja investointien edistämisen toimintasuunnitelma), järjestetty kokouksia ja symposiumeja perusrakenteista ja pk-yrityksistä, perustettu yleisön käyttöön Internet- sivustoja5 ja tehostettu tulliviranomaisten välistä yhteistyötä. ja talous- huippukokous rahoituskriisiin Lontoon keskustelemalla Aasian konkreettisesti ja avoimesti kriisistä ja sen vaikutuksista Aasian ja Euroopan välisiin suhteisiin. Hallitusten päämiehet sitoutuivat pitämään markkinat avoimina kriisin johdosta mahdollisesti ilmenevistä protektionistisista paineista huolimatta (kauppaan ja investointeihin liittyvät ASEM-sitoumukset) ja päättivät yhteisesti perustaa ASEM-rahaston antamaan teknistä asiantuntija-apua kriisistä aiheutuvien rahoituksellisten ja sosiaalisten ongelmien selvittämiseksi. Päämiehet sopivat lisäksi Euroopan rahoitusalan asiantuntijaverkon (EFEX) perustamisesta. Sen tarkoituksena on julkisen ja yksityisen sektorin korkean tason asiantuntijoiden löytäminen aasialaisten kumppanien käyttöön. reagoi teknologian ja ja Tieteen teknologiakonferenssi loi perustan monien uusien yhteistyötoimien käynnistämiseksi. Tarkoituksena on alueiden välisen tieteellisen kanssakäymisen lisääminen, tietojenvaihdon järjestetty ASEM-ministerien alalla Beijingissä tiede- 4 5 1997 Bangkokissa tapasivat helmikuussa 1997 Singaporessa ja maaliskuussa 1999 Berliinissä, ASEM-ulkoministerit Frankfurtissa, ja syyskuussa valtiovarainministerit talousministerit lokakuussa 1997 Japanissa ja lokakuussa 1999 Berliinissä. Lisäksi Beijingissä järjestettiin lokakuussa 1999 ministeritason tiede- ja teknologiakonferenssi. Liitteessä 1 esitetään yksityiskohtaisemmin prosessin kehitys nykyvaiheeseensa, ja liitteessä 2 kuvataan ASEM-prosessin suhdetta muuhun meneillään olevaan vuoropuheluun. Investointien sääntelystä saa tietoa virtuaalisen tietojenvaihdon Internet-sivustolta, jonka osoite on http://www. asem. vie. net, ja tietoa sijoitusmahdollisuuksista osoitteesta http://www. asemconnect. sg. tammikuussa 1999 4 lisääminen, tiedeyhteisöjen vapaan ajatustenvaihdon ja tutkijoiden verkottumisen tukeminen sekä yliopisto- ja teollisuuskumppanuuksien edistäminen. 6 Ympäristöalalla Bangkokiin on perustettu Aasian ja Euroopan ympäristöteknologiakeskus (AEETC) ja kehitystoiminnassa. ympäristökysymyksiin edistämään yhteistyötä liittyvässä tutkimus- Kulttuuri- ja tiedevaihdon alalla Singaporessa sijaitseva Aasian ja Euroopan säätiö on tukenut konferenssi- ja verkottumistoiminnan laajentamisohjelmaa, jonka tarkoituksena on lisätä alueiden kansalaisten keskinäistä ymmärtämystä ja henkilökohtaisia yhteyksiä lisäämään pyrkivän. Lisäksi yksittäiset ASEM-kumppanit ovat käynnistäneet joukon verkottumis- ja vuoropuhelualoitteita toisistaan niinkin poikkeavilla aloilla kuin lasten hyvinvoinnin, kulttuuriperinnön sekä sosiaali- ja talouspolitiikan aloilla. Pyrkiessään määrittämään ASEM-prosessin yleiset suuntaviivat Lontoon huippukokous hyväksyi Aasian ja Euroopan yhteistyön puiteasiakirjan, jossa esitettiin ASEM-prosessin keskeiset suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet ja perustettiin Aasian ja Euroopan suhteita käsittelevä visioryhmä laatimaan keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelmia 2000-luvulla. Visioryhmän raportti7 esiteltiin ulkoministereille maaliskuussa 1999, ja sitä käsitellään Söulin huippukokouksessa. Lisäksi ASEM-prosessi näyttää osuneen samaan aikaan Aasiassa ilmenneen alueelliselle vuoropuhelulle ja yhteistyölle herkistymisen kanssa, ja prosessi on osaltaan myös edistänyt sitä. Manilassa marraskuussa 1999 pidetty kolmas epävirallinen ”ASEAN plus kolme” -huippukokous vahvisti ASEAN-maiden ja sen koillisaasialaisten kumppanien (Kiinan, Japanin ja Korean) välistä vuoropuhelua samalla, kun se tarjosi tilaisuuden järjestää lajissaan ensimmäinen Kiinan, Japanin ja Korean välinen huipputason kokous. kansalaisyhteiskunnan ulkopuolella lukuisia tapahtumia ja perustaneet verkkoja, nekin Virallisen ASEM-prosessin järjestäneet joiden innoittajana on ollut hallitusten päämiesten luoma uusi kumppanuushenki. Tästä on ollut seurauksena esimerkiksi eurooppalaisten ja aasialaisten, kansalaisjärjestöjen välinen yhteydenpito Bangkokin ja Lontoon huippukokousten ohessa. On tärkeää, että näiden tapaamisten tuloksista kuullaan virallisessa ASEM-prosessissa ja että kansalaisyhteiskunnan ryhmien vuoropuhelun laajuutta ja vahvuutta alueiden välillä pystytään lisäämään monilla eri osa-alueilla. ryhmät ovat ASEM-prosessissa on onnistuttu vastaamaan tehokkaasti valtioiden ja hallitusten päämiesten asettamiin suuriin odotuksiin. Silti vastassa on vielä monia haasteita. Prosessia uhkaa hidastuminen, jollei sen merkitystä pystytä varmistamaan ja pitämään yllä yleisen edun ja talouselämän kannalta. Söulin ASEM-kokouksen merkitys on juuri siinä, että se varmistaa ASEM-prosessin etenemisen jatkossakin kaikkien vuonna 1996 sovitun kolmen peruspilarin osalta. Epävirallisen luonteensa ansiosta alueiden välisen poliittisen vuoropuhelun odotetaan jatkossakin lujittavan kumppanien keskinäistä ymmärtämystä politiikkaan, turvallisuuteen ja toimintamalleihin liittyvissä joilla vallitsee näkemyseroja. Taloudellisen vuoropuhelun ja yhteistyön avulla olisi pystyttävä aidosti vaikuttamaan alueiden talouselämän toimijoiden kaupankäynti- ja investointiympäristöön. Kulttuuri- ja tiedealan verkottumisella olisi tuettava laajemman ja syvemmän tietoisuuden syntymistä Aasian ja Euroopan välisten suhteiden tärkeydestä suuren yleisön keskuudessa. Näihin asioissa niilläkin aloilla, 6 7 ASEMin piirissä tapahtuvaa tiede- ja teknologiayhteistyötä varten on perustettu sivusto osoitteeseen http://www. cordis. lu/asem/home. html. Raportin teksti on nähtävissä kokonaisuudessaan osoitteessa http://www. mofat. go. kr/aevg. 5 haasteisiin vastaaminen on olennainen tehtävä, jaksaa jatkossakin herättää yleistä kiinnostusta ja jotta se saa tukea nimenomaan elinkeinoelämältä, joka odottaa kaupan ja investointien tehostetuista toimintasuunnitelmista konkreettisia tuloksia. jotta ASEM-prosessi Nämä aloitteet ovat johtaneet vaikuttavaan määrään toimia, joita ASEM-kumppanit ovat järjestäneet yhteisesti omasta aloitteestaan ja omalla kustannuksellaan. 8 Siksi ASEM- prosessin johtamisen merkitys kasvaa, eikä vähiten kokousväsymyksen (joka ei ole pelkästään ASEMin ongelma) torjumiseksi. Nyt on korostettava prosessin lisäarvoa, karsittava kahden- ja monenvälisen vuoropuhelun välisiä päällekkäisyyksiä ja varmistettava, että toimien kohdentaminen, merkitys ja konkreettiset tukevat kaikkien osallistujien etuja ja sitoumuksia. Ennen kaikkea on panostettava siihen, että yleinen mielipide sanan laajassa merkityksessä saadaan täysin sitoutumaan työhön. tulokset 3. TULEVAISUUDEN SUUNTAVIIVAT JA ENSISIJAISET TAVOITTEET Jo komission heinäkuussa 1997 esittelemässä työasiakirjassa lueteltiin joukko ASEM- prosessin keskeisiä suuntaviivoja. Siinä arvioitiin, että ASEMin todellisia etuja ovat sen epävirallisuus (vuoropuhelua neuvottelun sijaan), sen moniulotteisuus (poliittisia, taloudellisia ja kulttuurinäkökohtia käsitellään yhtä lailla) ja sen korkea taso (se on ainoa alueiden hallitusten päämiehet yhdistävä keskustelufoorumi). Tästä syystä ehdotettiin, että ASEMin keskeinen etu olisi sen kyky edistää ja helpottaa työtä kahden- ja monenvälisillä foorumeilla, kehittää vuoropuhelua ja ymmärtämystä aloilla, joilla alueiden välillä vallitsee näkemyseroja, sekä valmistella aktiivisempaa yhteistyötä aloilla, joissa tasavertaiseen yhteneväiset. Lisäksi kumppanuuteen perustuvan ASEMin pitäisi välttää avustustoiminnan korostamista. tähdennettiin, näkemykset ovat että Nämä suuntaviivat ovat yhtä ajankohtaiset nykyään. Aasian ja Euroopan suhteisiin (esimerkiksi maailmanlaajuistumisen kautta) kohdistuvat uudet haasteet antavat aiheen olettaa, että vastaisuudessa on erityisesti korostettava ASEMin mahdollisuuksia tarjota epävirallinen foorumi ja hyödyntää tätä mahdollisuutta alueiden keskinäisen tietoisuuden ja ymmärtämyksen lisäämiseksi. Tämän keskinäisen tietoisuuden vahvistaminen on nyt entistä tärkeämpää politiikan ja turvallisuuden, sekä talous-, rahoitus- ja sosiaalialan kysymyksissä sekä alueiden kansalaisia välittömästi koskevassa kulttuuri- ja tiedetoiminnan laajemmassa yhteydessä. Lisäksi on mietittävä, millä tavoin ja milloin ASEM-prosessin osallistumista voidaan jossa alueen merkittävällä osalla ei ole laajentaa. Aasian kanssa käytävä vuoropuhelu, edustusta, ei voi kehittyä täyteen vahvuuteensa, ja aasialaisten kumppaneiden onkin aika harkita mahdollisuuksia laajentaa Aasian edustusta ASEMissa ja reagoida Etelä-Aasian ja Australaasian odotuksiin. Euroopan puolelta on varmistettava, että Euroopan unioni pysyy prosessin ytimessä nimenomaan unionina, koska ASEM-prosessin taustalla vaikuttavat tavoitteet ovat nyt ja vastaisuudessakin unionin kannalta perustavanluonteisia kysymyksiä. EU:n tulevan laajentumisen myötä mukaan tulevat uudet jäsenvaltiot toimivat luonnollisesti täysivaltaisina ASEM-kumppaneina samoin kuin muillakin unionin ulkosuhteiden osa- alueilla. 8 Komission säännöllisesti päivittämässä epävirallisessa asiakirjassa ”Matrix of ASEM activities” kuvataan yli 39 sivulla useita parhaillaan toteutettavia ASEM-toimia. 6 Lisäksi se seikka, että yleisen mielipiteen sitominen tukemaan alueiden välisten suhteiden laajentamista on tärkeää, antaa aiheen kiinnittää erityistä huomiota suuren yleisön kannalta välittömästi tuntuviin toimiin (joihin luetaan esimerkiksi koulutus- ja kulttuurialan toimet sekä tieteiden yleinen tuntemus ja ymmärtäminen). Vuoropuhelua parlamenttien välillä olisi myös lisättävä, mukaan luettuna Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit. 9 Edelleen alueiden väliseen olisi kannustettava kansalaisyhteiskunnan aktiivista osallistumista vuoropuheluun. Nämä yleiset suuntaviivat, joissa korostetaan erityisesti ASEM-prosessin epävirallisuuden, moniulotteisuuden ja korkean tason johdon osallistumisen suomia etuja suhteessa muihin foorumeihin, olisi pidettävä ohjenuorana suunniteltaessa niitä keskeisiä erityistavoitteita, joita ASEMissa todennäköisesti toteutetaan ensi vuosikymmenellä. yhteistyön ASEM-prosessin tärkeimpiä keskeisiä tavoitteita hahmoteltiin monilta osin jo Bangkokin ja Lontoon huippukokousten päätöksissä. Lontoon huippukokouksessa hyväksytyssä Aasian ja Euroopan tiettyjä on erityistavoitteita, minkä lisäksi Aasian ja Euroopan visioryhmä on tehnyt ehdotuksia useista kiinnostavista pitemmän aikavälin suuntauksista. Lontoon kokouksessa todettiinkin, että Aasian Söulin huippukokouksessa, niin että siinä otetaan huomioon ministerien näkemykset visioryhmän suosituksista. yksityiskohtaisemmin ajanmukaistettava puiteasiakirjassa puiteasiakirja yhteistyön Euroopan käsitelty olisi ja Kun tarkastellaan tähän mennessä vakiintuneita ensisijaisia tavoitteita sekä visioryhmän työn perusteella esiin nousseita pääaiheita ja niiden käsittelyä edellä, voidaan hahmotella joukko ensisijaisia yleistavoitteita, joita ASEM-prosessissa todennäköisesti käsitellään tulevina vuosina. Söulin huippukokouksen kannalta on lisäksi tärkeää korostaa muutamia ensisijaisia erityistavoitteita, joihin huippukokouksessa voidaan nimenomaisesti keskittyä ja jotka saattavat olla erityisen merkittäviä laajemman yleisön kiinnostuksen herättämiseksi. 3. 1. Ensisijaiset yleistavoitteet Poliittisesti ASEMin olisi keskityttävä yhteistä etua koskeviin kysymyksiin ja pyrkiä vaiheittain konsensusratkaisuun, jossa mitään vaihtoehtoja ei ole ennalta suljettu pois ja jossa tavoitteena on kumppanien keskinäisen tietoisuuden ja ymmärtämyksen lisääminen erityisesti toisistaan. Ensisijaisiin niillä yleistavoitteisiin olisi kuuluttava: joilla niiden näkemykset kenties poikkeavat aloilla, (1) (2) (3) 9 korkean tason vuoropuhelun tehostaminen yhteistä etua koskevista alueellisista ja alueiden yhteiseen tulevaisuuteen vaikuttavista kansainvälisistä poliittisista teemakysymyksistä ministerien ja korkeiden virkamiesten tasolla, aiheista sekä ASEM-kumppanien kansainvälisten instituutioiden yhteydessä, välisen keskustelun mahdollistaminen asiaan liittyvien alueiden välisen epävirallisen vuoropuhelun laajentaminen saattamalla kummankin alueen yliopistotason tutkijoita ja virkamiehiä yhteen ASEM-seminaareissa ja työryhmissä kansainvälisten suhteiden, politiikan ja talouden kaltaisilla aloilla, Tässä suhteessa lupaava aloite on Aasian ja Euroopan säätiön järjestämä nuorten parlamentaarikkojen kokous, joka kokoontui ensimmäisen kerran Cebussa Filippiineillä marraskuussa 1998 ja joka kokoontuu toisen kerran Lissabonissa huhtikuussa 2000. 7 (4) (5) (6) välisen verkottumisen alueiden esimerkiksi laajentamalla yliopistotason verkkoja ja vaihtoa, edistämällä alempien virkamiesten kahdenvälistä vaihtoa ja kannustamalla yleiseen vuoropuheluun alueiden yhteisen tulevaisuuden kannalta tärkeistä seikoista, vahvistaminen vuoropuhelun ja ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden tukeminen sekä sellaisten maailmanlaajuisten kysymysten käsitteleminen, joissa Aasia ja Eurooppa voivat yhdessä vaikuttaa sopivalla kansainvälisellä foorumilla ja tarvittaessa ryhtyä yhdessä käsittelemään keskeisiä kysymyksiä. Erityisesti olisi korostettava aloja, joilla ASEM-prosessi pystyy tuottamaan aitoa lisäarvoa, kuten vuoropuhelu ja yhteistyö ympäristöalalla (metsien kestävän käytön ja vesihuollon kaltaiset seikat mukaan luettuina), kansainvälisen rikollisuuden, rahanpesun, naisiin ja lapsiin kohdistuvien rikosten vaihto konfliktinehkäisyn ja rauhanturvaamisen alalla sekä asekaupan valvontapyrkimysten tehostaminen. ja muukalaisvihan kokemusten torjunta, rasismin sekä Todettakoon vielä, että visioryhmä on ehdottanut, että Söulin huippukokous voisi vahvistaa hyvän hallintotavan periaatteet. Huippukokous olisikin erityisen sopiva tilaisuus vahvistaa poliittisen lausunnon avulla kaikkien kumppanien sitoutuminen hyvän hallintotavan periaatteisiin ja lakien noudattamiseen edellyttäen tietenkin, ettei tällainen lausunto millään tavoin vähennä olemassa olevien kansainvälisten velvoitteiden sitovuutta. Talouden alalla ASEMin olisi keskityttävä vahvistamaan alueiden välistä taloudellista kumppanuutta tavoitteena laajentaa niiden välisiä taloudellisia suhteita ja liikesuhteita, edistää kestävää yhdessä maailmanlaajuiseen taloudelliseen vuoropuheluun. Ensisijaisiin tavoitteisiin olisi kuuluttava: oikeudenmukaista osallistua kehitystä ja ja • vuoropuhelun tehostaminen talousministerien ja heidän alaisuudessaan toimivien korkeiden virkamiesten välillä erityisesti: – sellaisten yhteisten toimien täydentämisestä ja tehostamisesta, joilla voimistetaan avointa ja sääntöihin perustuvaa monenvälistä kaupankäyntijärjestelmää WTO:ssa erityisesti Seattlen kokouksen vanavedessä, joilla pyritään laaja-alaisten WTO-kauppaneuvottelujen käynnistämiseen ja joilla hyödynnetään ASEMin epävirallista luonnetta neuvottelujen helpottamiseksi, – Aasian ja Euroopan välisen kaksisuuntaisen kaupan ja investointivirtojen vahvistamisesta ennen kaikkea panemalla aktiivisesti täytäntöön kaupan edistämisen toimintasuunnitelma (TFAP) ja investointien edistämisen toimintasuunnitelma (IPAP) näillä aloilla vallitsevien esteiden vähentämiseksi tai poistamiseksi. Erityistä huomiota kiinnitetään keskeisiin teknisiin kaupan esteisiin (kuten tullien, standardien sekä terveys- ja kasvinsuojelutoimien alalla), kummankin toimintasuunnitelman puitteissa havaittuihin esteisiin (kuten teollis- ja tekijänoikeuksiin ja aktiiviseen vuoropuheluun kaupan vaikeimmin poistettavista esteistä ja tehokkaimmista investointien edistämisen ja politiikan toimenpiteistä, julkisiin hankintoihin) ja – business-to-business-yhteistyöilmapiirin kohentamisesta alueiden välillä elinkeinoelämän konkreettisten kokemusten perusteella kiinnittäen erityistä huomiota pk-yritysten ongelmiin, – alueiden taloutta tulevan vuosikymmenen aikana muokkaavilla keskeisillä toimialoilla tapahtuvan vuoropuhelun ja yhteistyön laajentamisesta, mukaan luettuina palvelujen, 8 perusrakenteiden ja kuljetusjärjestelmien kaltaiset ydintoimialat ja korkean teknologian ilmailu sekä alat, kuten tietoliikenne ja televiestintä (myös sähköinen kaupankäynti), ilmakehä- ja avaruustutkimus, energia ja ympäristö, • alueiden välisen business-to-business-vuoropuhelun vakiinnuttaminen korostamalla Aasian ja Euroopan yritysfoorumin keskeistä asemaa, kannustamalla sen jatkamiseen ja helpottamalla kaksisuuntaista vuoropuhelua hallitusten ja elinkeinoelämän välillä, • vuoropuhelun ja yhteistyön laajentaminen asiaan liittyvien julkisen ja yksityisen sektorin tiede- ja teknologiatoimijoiden välillä tieteen ja teknologian alan nykyisten ja uusien yhteistyövälineiden tehokkaan käytön lisäämiseksi sekä tieteellisen yhteistyön ja tiedontuottamisen edistämiseksi niin, että pyritään ratkaisemaan yhteisiä taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia, • vuoropuhelun niistä laajemmista käynnistäminen talouspoliittisista kysymyksistä, jotka määrittävät alueiden yhteistä tulevaisuutta. Tällaisen epävirallisen, myös yliopistoissa ja kansalaisyhteiskunnassa käytävän vuoropuhelun aiheita voivat olla kestävä kehitys sekä ympäristön suojelu ja säilyttäminen, työllisyys ja sosiaaliturva10, julkishallinto ja yrityshallinto, kuluttajansuoja ja kilpailupolitiikka, tietoyhteiskuntaan ja verkkotalouteen liittyvät kysymykset sekä kaupunkialueiden kasvuun ja kasvunhallintaan liittyvät kysymykset sekä sosiaali- ja tehostaminen erityisesti talousministerien välistä • vuoropuhelun kesken maailmanlaajuisista laajentamalla konsultointia, rahoituskysymyksistä, torjumalla rahanpesua ja vahvistamalla rahoitusvalvonnan ja -sääntelyn yhteistyötä, tehostamalla tulliyhteistyötä. Koska rahoitukselliset ja taloudelliset asiat menevät osin päällekkäin, niistä vastuullisten ministerien yhteiset kokoukset saattavat osoittautua hyödyllisiksi. laajentamalla makrotalouspolitiikkaan ja heidän vuoropuhelua varamiestensä alueiden liittyvää Tiede- ja kulttuurivaihdon alalla ASEMin olisi keskityttävä edistämään alueiden kansojen parempaa yhteydenpitoa ja parempaa keskinäistä tuntemusta, jotta Euroopan ja Aasian kansalaisyhteiskunnat pystyvät paremmin arvioimaan alueiden yhteiseen tulevaisuuteen vaikuttavia asioita ja keskustelemaan niistä. Näin yleisissä käsityksissä saataisiin samalla aikaan se suotuisa muutos, joka ASEM-prosessissa pyritään saamaan aikaan. Ensisijaisiin tavoitteisiin olisi kuuluttava: • vuoropuhelun ja yhteistyön lisääminen tieteen ja teknologian aloilla, ympäristöalalla (myös Aasian ja Euroopan ympäristöteknologiakeskuksen AEETC:n työ), yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden alalla, tutkijoiden ja poliittisten päättäjien välisen verkottumisen ja vaihdon edistäminen sekä kulttuuriperinnön säilyttäminen, • kansanedustajien ja kansalaisyhteiskunnan ryhmien vuoropuhelun ja verkottumisen ja työmarkkinaosapuolet aluehallinto, yleisemmin (myös kannustaminen kansalaisjärjestöt), 10 Esimerkiksi uudenaikaistamisesta jälkimainingeissa. Euroopan omat kokemukset sosiaaliturvajärjestelmien voisivat kiinnostaa aasialaisia kumppaneita Aasian 9 perustamisesta ja talouskriisin • Aasian ja Euroopan säätiön tukemisen ja kannustamisen jatkaminen, koska se on alueiden välisen tiede- ja kulttuurivaihdon liikkeelle paneva voima samalla, kun tuetaan myös laaja- alaista kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelua tiede- ja kulttuurivaihdon aloilla. Koulutuksen alalla ensisijaisena tavoitteena täytyisi olla koulutusyhteyksien ja -vaihdon laajentaminen, johon luetaan yliopistotason opiskelija- ja tutkijavaihto, yliopistojenvälinen yhteistyö ja alueiden koulujen välisen sähköisen verkottumisen helpottaminen11. Näin lisätään ja täydennetään nykyisiä toimia, joissa korostetaan rakenteellista koulutusyhteistyötä Aasian maiden kanssa harjoitettavissa kahdenvälisissä ja monialaisissa yhteistyöohjelmissa. Alueiden välisen opiskelijavaihdon moninkertaistamiseksi olisi asetettava kunnianhimoiset tavoitteet, jotka heijastavat yksittäisten kumppanien panostusta alan toimien tehostamiseen. Visioryhmä onkin ehdottanut harkittavaksi korkean tason stipendiohjelmaa. Lisäksi huomiota olisi kiinnitettävä nuorten ammattilaisten vaihtoon ja opiskelijoiden harjoitteluohjelmiin, oppilaitosten välisen rakenteellisen yhteistyön vahvistamiseen ja sähköisen verkottumisen edistämiseen. Ammatillisen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen liittyviä aiheita ei niitäkään saisi jättää vaille huomiota. 3. 2. ASEM III -kokouksen ensisijaiset erityistavoitteet Vaikka edellä ehdotettujen ensisijaisten yleistavoitteiden avulla voidaankin linjata ASEM- prosessin olennainen ja aktiivinen työohjelma pääpiirteissään ensi vuosikymmenelle, yhtä tärkeää on valita muutamia ensisijaisia erityistavoitteita, joita voidaan erityisesti korostaa tulevassa Söulin huippukokouksessa. Näiden erityiskysymysten tähdentäminen voi auttaa kohdistamaan huomiota itse huippukokouksen mahdollisiin konkreettisiin lopputuloksiin sekä voimistamaan sen vaikutusta yleiseen mielipiteeseen. Edellä mainittujen lukuisten yleistavoitteiden ohella ja ottamalla huomioon niin visioryhmän työn kuin taustalla vaikuttavat EU:n edut komissio ehdottaa erityistä huomiota Söulin huippukokouksessa saavan viiden ensisijaisen erityistavoitteen yksilöimistä. helpottaa keskustelua Ensinnäkin voitaisiin ottaa esiin politiikan pilarista ASEM-prosessin mahdollisuudet edistää ja ja maailmanlaajuiseen turvallisuuteen liittyvissä asioissa. Turvallisuusulottuvuuden tärkeyden lisääntyminen, tunnustaminen huippukokoukseen osallistuvien ulkoministerien keskuudessa ja visioryhmässä tukevat tämän aloitteen esille ottamista. sen merkitys ymmärtämystä kansalaiselle alueelliseen keskinäistä tavalliselle lisätä asian sekä ja ja on unioni täydennetään hyödyntämällä turvallisuuteen pyrkiessään Euroopan Maailmanlaajuiseen kiinnostunut turvallisuusvuoropuhelun aloittamisesta Aasian ASEM-kumppanien kanssa, niin että jatkuvaa turvallisuusyhteistyötä ASEM-prosessin epävirallisuutta, sekä alueiden välisestä kokemusten vaihdosta, esimerkiksi analyysin, suunnittelun rauhanturvaamisen, sovitteluprosessin, humanitaarisen avun ja muiden ”pehmeiden” turvallisuusyhteistyön seikkojen yhteydessä. Keskustelua on käytävä myös uusista turvallisuuskysymyksistä, joihin kuuluvat kansainvälinen rikollisuus ja terrorismi, ja muu piratismi sekä iskut. Asialistalle voidaan lisäksi ottaa joukkotuhoaseiden tietojärjestelmiin kohdistuvat leviämisen estämiseen ja jakelukanavien tukkimiseen tähtäävän määrätietoisen toiminnan tukeminen merkittävissä keskusteluyhteyksissä ja ydinsulkusopimuksen, maailmanlaajuisen konfliktintorjunnan tietovarkaudet koulutuksen osa-alueista erityisesti ja 11 Esimerkiksi Euroopan ja Aasian liike-elämän harjoitteluohjelman, uuden Asia Link -ohjelman tai koulujen verkottumista edistävän Netd@ys-ohjelman tarjoamien esimerkkien perusteella. 10 ydinkoekieltosopimuksen, kemiallisia aseita koskevan yleissopimuksen ja biologisia aseita koskevan yleissopimuksen noudattamisen kannustaminen. Keskustelut olisi niiden tuloksellisuuden takaamiseksi käynnistettävä mahdollisimman epävirallisina esimerkiksi korkeiden virkamiesten kokousten yhteyteen järjestettävien virkamiesseminaarien muodossa ja mahdollisesti osana ulkoministeritason erityisiä istuntoja. Analysoijien ja suunnittelijoiden henkilövaihto sekä yliopistojen tutkijoiden ja virkamiesten yhteiset epäviralliset keskustelutilaisuudet voivat osoittautua hyödyllisiksi. Euroopan kokemusta kriisinhallinnasta ja (pehmeiden) instituutioiden perustamisesta voitaisiin jakaa, ja siitä voitaisiin keskustella aasialaisten kumppanien kanssa. Tällaisessa vaihdossa ei luonnollisesti pitäisi tehdä päällekkäistä työtä muiden monenvälisten ja alueellisten foorumien kanssa, kuten Yhdistyneissä Kansakuntien, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) tai ASEANin alueellisen foorumin kanssa. Toiseksi on aiheellista korostaa talouden ja rahoituksen pilariin liittyen erityisesti vuoropuhelua kauppaan ja investointeihin liittyvistä kysymyksistä, ja talouspoliittisista kysymyksistä sekä alueellisesta makrotaloudellisesta yhteistyöstä. sosiaali- kaupan edistämisen • Kaupan ja investointien osalta on tärkeä pyrkiä käynnistämään kaikin käytettävissä olevin keinoin laaja-alaisia WTO:n kauppaneuvotteluja kaupan vapauttamisen lisäämiseksi ja sääntöihin perustuvan WTO:n järjestelmän voimistamiseksi sekä hyödyntää ASEM- prosessin epävirallista luonnetta tässä yhteydessä. Seattlessa äskettäin järjestetty WTO:n ministerikonferenssi osoitti selvästi tarpeen syventää alueiden keskinäistä ymmärtämystä ja muodostaa liittoutumia tavoitteen saavuttamiseksi. ASEMin talousministerien päivitettyä äskettäin investointien toimintasuunnitelmaa edistämisen toimintasuunnitelman viitearvot on aiheellista jatkaa ja tehostaa työtä, jolla helpotetaan ja lisätään kauppa- ja investointivirtoja alueiden välillä ja poistetaan niiden esteitä osana edellä mainittuja toimintasuunnitelmia käynnistettävien aloitteiden avulla. Aasian talous- ja rahoituskriisistä jokin aika sitten saatu kokemus on osoittanut, että samat sosiaali- ja talouspoliittiset kysymykset koskevat sekä teollisuusmaita että kehitysmaita. WTO:n ministerikokousta ympäröinyt vilkas julkinen keskustelu toi selkeästi esiin, kuinka tärkeää on saada aikaan laaja-alainen julkinen keskustelu maailmanlaajuistumisen kansalaisyhteiskunnan virallisella seurauksista. ASEM tarjoaa tasolla keskustelufoorumin vuoropuhelun vaihtamiseksi yhteiskunnalliseen aiheista, olennaisista epäoikeudenmukaisuuteen oikeudenmukaiseen köyhyyteen kehitykseen liittyvistä kysymyksistä. että kokemusten kuten ja talouspolitiikan syrjäytymiseen, sekä erinomaisen kautta sosiaali- vahvistettua ja ja ja • Makrotaloudellisen alueyhteistyön kannalta on erityisen tärkeää, että Aasian kriisin vakiintunutta kokemusten vaihtoa osana jälkeenkin vuoropuhelua tuetaan aktiivista mielipiteiden ja tietojenvaihdon, valvonnan ja seurannan sekä rahoitusvalvonnan alueyhteistyötä. valtiovarainministerien jatketaan ja tehostetaan välille ja Kolmanneksi alueiden kesken voidaan käynnistää kuluttajien vuoropuhelu kuluttaja- asioiden korostuessa kaikkialla maailmassa. Esimerkiksi elintarvikkeiden turvallisuus on yhä ja muutkin kulutustavaroiden ja suurempi huolenaihe sekä Euroopassa että Aasiassa, kuluttajapalvelujen laatuun ja turvallisuuteen liittyvät kysymykset kiinnostavat suoraan ekomerkinnät). (esimerkiksi kulutustuotteiden merkinnät, alueiden kansalaisia Kuluttajaryhmien, ja ja verkottuminen alueiden kesken voi edesauttaa tuntuvasti kokemusten vaihtoa ja rajatylittävän yhteistyön edistämistä tällä osa-alueella, joka on erityisen merkittävä myös kansainvälisen lisäksi edistää asiaan kaupan kannalta. Vuoropuhelu tämänkaltaisista kysymyksistä voi valvontaviranomaisten vuoropuhelu lainsäätäjien välinen sekä 11 liittyvien yhdistysten syntymistä niissä Aasian maissa, joissa kuluttajajärjestöjä ei perinteisesti ole ollut. Neljänneksi olisi erityisesti korostettava koulutusvaihtoa. Visioryhmä on ottanut esiin tämän osa-alueen merkityksen. Valmisteilla on lukuisia aloitteita, ja sen lisäksi kahdenvälisellä ja osa-alueiden tasolla toteutetaan tällä hetkellä useita erilaisia yhteistyöohjelmia. Jotta tämä aihe ehdottaa huippukokouksen mietittäväksi kolmeosaista aloitetta. huippukokouksessa, ansaitsemansa komissio huomion Söulin saa • Kaikkien ASEM-kumppanien poliittinen sitoumus lisätä Aasian ja Euroopan välistä koulutusvaihtoa kahden- ja alueidenvälisten ohjelmien perusteella ja ASEMin omaan toimintaan perustuen. Tavoitteena on nostaa lisästipendien avulla alueiden välinen opiskelijavaihto viisinkertaiseksi kymmenessä vuodessa. • Korkean tason ASEM-stipendiohjelman käynnistäminen. Esimerkkeinä voidaan käyttää Jean Monnet -ohjelmien kaltaisia järjestelyjä. Tavoitteena on lisätä Euroopan ja Aasian yhteiskuntien tulevien johtajien tietoja kummankin alueen kulttuurisesta, yhteiskunnallisesta ja tieteellisestä perinteestä. -stipendijärjestelmän sekä Rhodes ja Fulbright • Nuorten ammattilaisten vaihdon kannustaminen nykyisten mallien mukaisesti ja niitä kehittämällä. Kumppaneita olisi kannustettava julkistamaan huippukokouksessa sellaiset konkreettiset joiden avulla etenemistä voidaan seurata vuosi vuodelta. Elinkeinoelämän tavoitteet, osallistumista tällaisten ohjelmien rahoitukseen olisi myös kannustettava (ja liittää ne mahdollisesti harjoitteluohjelmiin). Viidenneksi Söulin huippukokous tarjoaa ASEMin laajentumiseen liittyen mahdollisuuden vastata Bangkokin ja Lontoon kokouksissa esitettyyn haasteeseen ja luoda kokonaisvaltainen Aasian ja Euroopan kumppanuus, joka yhdistää Euroopan unionin koko Aasiaa edustavien tahojen kanssa. Lontoon huippukokouksessa tehtyjen päätösten mukaisesti asia on tällä hetkellä ulkoministerien harkittavana, ja parhaillaan keskustellaan jo tietyistä laajentumisen suuntaviivoista. ASEM-prosessin pitkän aikavälin tärkeyden kannalta ja sen yleisössä herättämän kiinnostuksen ylläpitämiseksi on kuitenkin tärkeää, että Söulissa päästään käytännön päätelmiin asiasta. Vaikka nykyinen määrällinen epätasapaino antaakin viitteitä ASEMin laajentumisen suuntautumisesta ensisijaisesti Aasian suuriin valtioihin, Euroopan unionin asemaa unionina tulee luonnollisesti edelleen korostaa. 4. ASEM-PROSESSIN KOORDINOINTI Visioryhmän selvityksessä käsiteltiin lyhyesti ASEM-prosessin koordinoinnin parantamista, joka voitaisiin toteuttaa perustamalla esimerkiksi pieni mutta tehokas ASEM-sihteeristö. Koska ASEM-prosessi kuten Bangkokin huippukokouksessa päätettiin ja Lontoon huippukokouksessa uudelleen vahvistettiin ja koska epävirallisen lähestymistavan olennainen etu näkyy juuri alueiden välisen vuoropuhelun edistämisessä, tällainen institutionaalinen lähestymistapa vaikuttaa epäasianmukaiselta ja jopa prosessia haittaavalta. Lisäksi on tärkeää varmistaa, että ASEM-kumppanit ovat vastuussa ehdottamistaan aloitteista ja tuntevat ne omikseen. epävirallinen, luonteeltaan kuitenkin on ASEM-prosessin onnistuminen sekä käsiteltävien aiheiden ja toimien laajentaminen edellyttävät sen selvittämistä, millä tavoin parhaiten turvataan yhteistyön laajentuminen sekä ASEM-toimien kohdentaminen ja hallinnointi. Toimissa olisi keskityttävä nykyisten kanavien 12 (vahvistamalla koordinaattorien hyödyntämiseen ja hyödyntämällä täysimittaisesti sähköisen viestinnän tarjoamia mahdollisuuksia) sekä turhien kokousten välttämiseen. Ulkoministerien keskeistä tehtävää ASEM-prosessin yleisessä seikkoja koordinoinnissa käsitellään yhteistyön puiteasiakirjassa, joka hyväksytään Söulin huippukokouksessa, eikä niitä näin ollen tarvitse käsitellä tässä sen enempää. johtamisessa olisi vahvistettava. Näitä institutionaalisia Euroopan uudistetussa Aasian yksityiskohtaisemmin yhteyshenkilöiden asemaa ja ja ja 5. PÄÄTELMÄT Aasian keskeinen merkitys Euroopalle ja vastaavasti Euroopan keskeinen merkitys Aasialle on kiistaton tosiasia. Aasian maat tai ryhmittymät, kuten Kiina, Intia, Japani, Korea ja ASEAN, ovat merkittäviä toimijoita sekä maailmanlaajuisesti että omalla alueellaan, vaikka siellä sijaitsevat maailman räjähdysherkimmät alueet, kuten jaettu Korean niemimaa, Kašmir ja Spratly-saaret. Kiinan ja Taiwanin väliset jännitteet vaativat kansainvälistä huomiota. Alueen vakauden kannalta merkittävässä Indonesiassa järjestettiin demokraattiset vaalit, mutta maa joutuu vielä vastaamaan siirtymävaiheen ja rakennemuutoksen mukanaan tuomiin haasteisiin. Euroopan unioni on maailmanvalta, erityisesti taloudellisesti, ja sen poliittinen tahto osallistua aktiivisesti maailmanpolitiikkaan on kasvanut. Amsterdamin sopimuksen ja Kölnissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston julistuksen jälkeen Euroopan johtajat päättivät äskettäin järjestetyssä Helsingin huippukokouksessa vastata haasteeseen, joka koskee taloudellisten saavutusten ja vakiintuneiden demokratioiden menestyksen näkymistä Euroopan unionin ulkopolitiikassa. Samalla EU tunnustaa, että Euroopan laidoilla on omat potentiaaliset konfliktipisteensä, joilla on merkitystä Aasialle. toistuvat ASEM-kumppanien on näin ollen seurattava tarkasti alueiden tapahtumia. Poliittisesti ja turvallisuuden kannalta maailma pienenee jatkuvasti – yhdellä alueella ilmenevillä kriiseillä voi olla kauaskantoisia vaikutuksia. Siksi poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä on kehitettävä edelleen yhteistä etua koskevien aiheiden osalta. Tällaisen yhteistyön ja vuoropuhelun merkitys vahvistuu edelleen, kun tarkastellaan maailmanlaajuisia uhkia (esimerkiksi terrorismia, järjestäytynyttä rikollisuutta ja ydinaseiden lisääntymistä). Nämä yhteistuumin. kysymykset Tavoitteeseen pääsemiseksi aktivoi joka poliittisen, sosiaalisen ja humanitaarisen yhteistyön eri tasoilla ja jolla konfliktit pystytään ehkäisemään ennalta ja rauha vakiinnuttamaan. ASEM-tason alueellisten kokemusten vaihto turvallisuuskysymyksistä voi osaltaan edistää vakautta kummallakin alueella. tarvitaan kokonaisvaltainen lähestymistapa, tehokkaammin huomattavasti ratkaisemaan pystytään Euroopan ja Aasian merkitys maailmantaloudelle ja jatkuva maailmanlaajuistumisprosessi merkitsevät sitä, että alueiden vauras kehitys liittyy erottamattomasti toisiinsa. Aasian pitkään jatkunut vireä kasvu ja nopea toistuvista uudistusvaatimuksista) tekevät siitä Euroopan kannalta keskeisen kumppanin. Alueellisesta ja rahapoliittisesta yhteistyöstä saamiensa kokemusten ohella Euroopan oma talous- painoarvo kansainvälisessä taloudessa suurimpana sisämarkkina-alueena, suurimpana suorien ulkomaisten sijoitusten lähteenä ja suurimpana rahoittajana tekee siitä Aasian kannalta keskeisen kumppanin. elpyminen äskettäisestä kriisistä (myös Euroopan ja Aasian taloudellista vaurautta voivat vaarantaa paitsi rahoituskriisit myös poliittinen epävakaus kaukaisellakin alueella. Euroopan poliittinen sitoutuminen Aasiaan ei yhteistä kiinnostusta merkitse vakaudentavoittelua ja monia yhteisiä arvoja. Tämä on näkynyt yhteisessä kansainvälisessä vastauksessa Itä-Timorin ja Pohjois-Korean kaltaiseen, poliittista kriiseistä aiheutuneeseen heijastelee myös taloudellista pelkästään vaan 13 humanitaarisen avun tarpeeseen. Vastapainoksi Euroopan huomion kiinnittymiselle Aasian ongelmiin Japani on myöntänyt tuntuvaa rahoitustukea Balkanin kansainväliselle avustus-, jälleenrakennus- ja rauhanturvatoiminnalle, jota muutkin Aasian valtiot, kuten Etelä-Korea ja Malesia, ovat osaltaan täydentäneet. välistä sitoutumista kansalaisyhteiskuntien Mikään yhteistyö alueiden välillä rauhan ja hyvinvoinnin edistämiseksi ei ole täydellinen ilman kansalaisyhteiskunnan osallistumista. Tästä syystä ASEMin on jatkettava Aasian ja Euroopan luotava molemminpuolista ymmärtämystä edistämällä tiede- ja kulttuurivaihtoa sekä kansalaisten välistä yhteydenpitoa esimerkiksi lisäämällä stipendejä ja opiskelijavaihtoa. Ympäristön ja koulutuksen alalla tähän mennessä tehty arvokas työ on vain esimerkki ASEM-prosessin vaikutuksista. Lisäksi alueiden keskinäistä ymmärtämystä voidaan lisätä kehittämällä yhteyksiä kansalaisjärjestöjen välillä ja syventämällä kulttuurivaihtoa. ASEM-prosessin merkityksen lisäämiseen ja sen välittämiseen suurelle yleisölle voidaan käyttää yhteisesti kehitettävää viestintästrategiaa. Tärkeä osa-alue on yleisölle suunnatun tiedottamisen lisääminen ASEM III -kokouksesta sekä sen rakentavasta tehtävästä alueiden välisten suhteiden syventämisessä. ja Vaikka Euroopan unionilla onkin vastassaan talous- ja rahaliiton, unionin laajentumisen sekä Välimeren ja Balkanin alueen kaltaiset haasteet, EU sitoutuu myös jatkossa toimimaan yhteistyössä Aasian dynaamisen ja monipuolisen alueen kanssa, jossa asuu puolet maailman väestöstä ja jonka useimmille alueille tulevaisuus näyttää koetun rahoituskriisin ankaruudesta huolimatta sekä taloudellisesti että poliittisesti lupaavana. Aasian ja Euroopan alueen kasvavat yhdentymispyrkimykset voivat hyvinkin muodostua ASEM-kumppanien välisen jos Aasia suunnittelee alueellisen yhdentymisen vuoropuhelun keskipisteeksi, erityisesti korostamista entisestään, mistä saatiin viitteitä äskettäisessä Manilan ”ASEAN plus kolme” -kokouksessa. erityistavoitetta huippukokouksen hyväksyttäväksi: Söulin kolmannessa huippukokouksessa määritellään Aasian ja Euroopan kumppanuuden tulevalla vuosikymmenellä. Tässä asiakirjassa on ehdotettu viittä keskeiset suuntaviivat ensisijaista laajennettu keskustelu turvallisuuskysymyksistä, laajennettu vuoropuhelu ja yhteistyö kaupan, sosiaalipolitiikan ja talouden alalla, koulutusvaihdon tehostaminen, yhteistyö kuluttajansuoja-asioissa sekä ASEM-prosessin että huippukokouksessa vahvistetaan Aasian ja Euroopan välinen kumppanuus ja syvennetään sitä ja että prosessille vahvistetaan tuleva suunta. Tätä varten olisi korostettava ASEM-prosessin epävirallista luonnetta, josta sen hyödyt suhteessa muihin foorumeihin ovat johdettavissa. osallistumisen mahdollinen laajentaminen. tärkeää, On Komissio jatkaa toimintaansa prosessin täysivaltaisena jäsenenä yhdessä jäsenvaltioiden ja aasialaisten kumppanien kanssa. 14 ASEM-prosessi LIITE 1 Valtioiden ja hallitusten päämiesten sekä Euroopan komission puheenjohtajan välinen kokous toimi prosessin liikkeelle panevana ja sitä ohjaavana voimana. Lontoon huippukokouksessa hyväksyttiin Aasian ja Euroopan yhteistyön puiteasiakirja, jossa esitetään ASEM-prosessin tärkeimmät suuntaviivat. Jotta vuoropuhelu jatkuisi myös huippukokousten välillä, on pantu alulle erityinen prosessi. Yleisen koordinoinnin tehtävät sekä vastuu poliittisesta vuoropuhelusta on annettu ulkoministereille, jotka tapaavat huippukokousten välivuosina ja niiden alla. Ministerit kokoontuivat helmikuussa 1997 Singaporessa ja maaliskuussa 1999 Berliinissä sekä kummassakin huippukokouksessa. Uusi kokous järjestetään taas juuri ennen Söulin huippukokousta. Talousministerit tapasivat syyskuussa 1997 Makuharissa ja lokakuussa 1999 Berliinissä. Seuraava kokoontuminen järjestetään vuonna 2001 Aasiassa (paikka täsmennetään myöhemmin). Ministerit keskustelivat muun muassa taloudellisista suhteista, kriisin vaikutuksista, kaupasta, investoinneista, WTO-kysymyksistä ja taloudellisesta kasvusta. Berliinin kokouksessa he jatkoivat investointien asiantuntijaryhmän toimintavaltuuksia edelleen kahdella vuodella ja hyväksyivät asiakirjan, jossa esitetään kaupan edistämisen toimintasuunnitelmaan liittyviä tulevia toimia. Vuosittainen Aasian ja Euroopan yritysfoorumi antaa mahdollisuuden näkemysten vaihtoon yksityisen ja julkisen sektorin investointeja ja kauppaa koskevista aiheista. Viides edustajien kesken erityisesti tapaaminen järjestetään Wienissä syyskuussa 2000. ja asioihin tapasivat syyskuussa 1997 Bangkokissa ja tammikuussa 1999 Valtiovarainministerit seuraava kokoontuminen järjestetään vuonna 2001 Japanissa. Frankfurtissa, Käsiteltyihin tulevaisuudennäkymät, valuuttakurssikehitys, EMU ja rahoitusala. Ministerit sopivat aloitteiden käynnistämisestä tulliyhteistyön, rahanpesun ja rahoitusvalvonnan aloilla. Tulliliiton pääosaston pääjohtajat kokoontuvat kahden vuoden välein keskustelemaan tullimenettelyihin ja valvontaan liittyvistä erityiskysymyksistä. makrotaloudelliset kuuluivat Lokakuussa 1999 Beijingissä järjestetyssä tiede- ja teknologiaministerien konferenssissa luotiin pohja alueen tiedeyhteisöjen välisen viestinnän ja verkottumisen tehostamiselle. ASEMin kulttuurivaihdon ja yksilötason yhteydenpidon ulottuvuuden avulla pyritään laajentamaan kansojen välisiä yhteyksiä ja parantamaan niiden tietämystä toisistaan monien eri toimien avulla, esimerkiksi kohdentamalla koulutusvaihtoa, verkottamalla kansalaisyhteiskunnan edustajia ja kansanedustajia, säilyttämällä kulttuuriperintöä ja edistämällä lasten hyvinvointia. Singaporessa sijaitsevan Aasian ja Euroopan säätiön (ASEF) tavoitteena on tukea Aasian ja Euroopan välistä vaihtoa tiede-, sosiaali- ja kulttuurialalla. Aasian ja Euroopan teknologiakeskus (AEETC) Bangkokissa pyrkii edistämään yhteistyötä keskeisissä ympäristöaiheissa. 15 Ministeritasoa alempana korkean tason ulkoasiain virkamiehet ovat kokoontuneet kaikkiaan viisi kertaa keskustelemaan poliittisista kysymyksistä. Kaupan ja investoinnin korkean tason virkamiehet ovat hekin tavanneet viisi kertaa. Valtiovarainministerien tavanneet kolmeen otteeseen keskustellakseen makrotaloudellisista varamiehet ovat kysymyksistä tapaamisia. Korkeiden ja virkamiesten alaisuudessa toimii lisäksi yli kymmenen työryhmää. Nämä ryhmät, jotka toki käsittelevät monenlaisia aiheita, keskittyvät pääasiassa kaupan edistämisen toimintasuunnitelman on koordinaattorien kokous, jossa valmistellaan tulevia tapahtumia. EU:n koordinaattoreina toimivat puheenjohtajavaltio ja komissio. Aasian koordinaattoritehtävät kiertävät, ja tällä hetkellä niistä vastaavat Korea ja Thaimaa. täytäntöönpanoon. ASEM-prosessin valtiovarainministerien valmistellakseen erityinen vahvuus Prosessin keskeisiä ominaispiirteitä ovat muun muassa: (1) (2) (3) epävirallisuus (täydentävä työ kahden- ja monenvälisillä foorumeilla), moniulotteisuus (poliittiset, taloudelliset ja kulttuuriset ulottuvuudet), kumppanuuden tasavertaisen välttäminen (apu järjestetään kahdenvälisissä yhteyksissä) vuoropuhelu- ja yhteistyöprosessin suosiminen sekä korostaminen ja avustuslähtöisen suhteen ja yleisemmän (4) keskittyminen korkealle tasolle, mikä on nimenomaan huippukokousten ansiota. 16 The ASEM Structure Coordinators: Europe: Asia: Commission SOM Coord. : Thailand, Korea Presidency Econ. Coord. : Thailand, Korea TFAP: Philippines, Korea IEG shepherds: Thailand, Japan SUMMIT Heads of State and Government, President of the European Commission Vision Group Political Dialogue Foreign SOM Overall process management Coordinators Economic Pillar Political Pillar Pillar Cultural, Intellectual Economic Min. Finance Min. S&T Min. Conf. Other Activities: e. g. : Cultural Heritage, Asia-Europe Young Leaders’ Symposium and Child Welfare AEBF Steering Committee Working Groups SOMTI Deputies Coordinators Economic Core Group IPAP IEG shepherds TFAP TFAP shepherds. Facilitators: Standards. , IPR, Govt. procurements, SPS and Distribution. Custom Directors- General and the European Commission Acronyms: AEBF: Asia-Europe Business Forum AEETC: Asia-Europe Environmental Technology Centre ASEF AEETC ASEF: Asia-Europe Foundation EFEX: European Financial Expertise Network IPAP: Investment Promotion Action Plan IPR: Intellectual Property Rights. S&T: Science and Technology SOM: Senior Officials Meeting SOMTI: Senior Officials’ Meeting on Trade and Investment SPS: Sanitary-Phytosanitary Standards Task Force: IPAP ASEM Trust Fund EFEX Procedures 17 Enforcement TFAP: Trade Promotion Action Plan Annex II: ASEM in the regional context APEC Hong Kong SAR Taiwan Mongolia Papua New Guinea AMM-PMC* ASEM 15 EU member states and the European Commission India ASEAN Thailand Singapore Malaysia Brunei Indonesia Philippines Vietnam Cambodia Laos Myanmar China S. Korea Japan Australia New Zealand Chile Mexico Peru EALAF Argentina Bolivia Brazil Colombia Ecuador Panama Paraguay Uruguay Venezuela Acronyms: AMM-PMC: Asean Ministerial Meeting - Post Ministerial Conference ASEM: Asia-Europe Meeting ASEAN: Association of Southeast Asian Nations APEC: Asia-Pacific Economic Co-operation EALAF: East Asia-Latin America Forum SAARC: South Asian Association for Regional Co-operation * In AMM-PMC, EU is represented by EU Troika. Asean Regional Forum 18 Bangladesh Bhutan The Maldives Nepal Pakistan SAARC Sri-Lanka