title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1297/00 di Olivier Dupuis (TDI) al Consiglio. Ritiro del visto tipo Schengen al sig. Rakhimov.

text: 13. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 81 E/25 Come Ł stato sottolineato nelle risposte a precedenti interrogazioni parlamentari, il Consiglio e gli Stati membri dell(cid:146)Unione hanno reagito in modo deciso in varie situazioni al fine di contribuire alla risoluzione pacifica del conflitto. Inoltre il Consiglio ha sempre condannato apertamente le asserite violazioni dei diritti dell(cid:146)uomo in Cecenia. Al Consiglio d(cid:146)Europa, allorchØ l(cid:146)Irlanda ne esercitava la Presidenza, i Ministri hanno incontrato il Ministro degli esteri russo, Ivanov, per esprimergli le loro preoccupazioni. Essi continuano a seguire gli sviluppi in Cecenia con la massima attenzione e in giugno riferiranno in merito nella sessione dell(cid:146)assemblea parlamentare, come richiesto nel paragrafo 24 della raccomandazione 1456. In sede di Commissione delle Nazioni Unite sui diritti dell(cid:146)uomo, a Ginevra, l(cid:146)UE ha proposto una soluzione sulla Cecenia che Ł stata adottata nella 56a sessione, del 25 aprile scorso. L(cid:146)UE ha nuovamente sollevato l(cid:146)argomento della Cecenia nel suo incontro al vertice con la Russia, il 29 maggio. Questa pressione concertata sembra aver conseguito alcuni risultati dimostrabili. In una dichiarazione fatta il 13 aprile 2000, il Presidente Putin ha affermato che su tutti i fatti di violazione dei diritti umani e gli abusi commessi nel corso di un(cid:146)operazione antiterroristica nella regione del Caucaso settentrionale della Federazione russa si sta indagando a fondo, a prescindere da chi li ha commessi. Se essi fossero confermati, ai colpevoli verr(cid:224) applicata la legge in tutto il suo rigore. L(cid:146)accesso alla regione Ł stato aperto ai visitatori internazionali, ivi comprese le visite conoscitive alla Cecenia da parte degli ambasciatori UE a Mosca e di un gruppo di valutazione ECHO. La Duma della Federazione russa ha istituito una Commissione per i diritti umani, gli sfollati e la normalizzazione della situazione sociale, politica ed economica nella Repubblica cecena. Il 17 aprile 2000, Ł stata inoltre annunciata l(cid:146)istituzione di una commissione pubblica nazionale per le indagini sui crimini e la sorveglianza dei diritti dell(cid:146)uomo nel Caucaso settentrionale, presieduta dall(cid:146)ex Ministro della giustizia sig. Krascheninnikov, e sostenuto dal Presidente Putin. Nonostante questi sviluppi positivi, non c(cid:146)Ł motivo per compiacersi. La comunit(cid:224) internazionale deve affrontare sfide difficili quali pervenire all(cid:146)attuazione degli impedire il diffondersi del conflitto alle zone circostanti e garantire la stabilit(cid:224) regionale. A tal fine, l(cid:146)UE e gli Stati membri cooperano pienamente con l(cid:146)OSCE, di cui l(cid:146)Austria esercita la Presidenza. Per tutto il tempo che si riveler(cid:224) necessario il Consiglio continuer(cid:224) ad esercitare con decisione una pressione affinchØ si pervenga ad una composizione durevole ed equa in Cecenia. impegni presi dalla Russia, (2001/C 81 E/028) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1297/00 di Olivier Dupuis (TDI) al Consiglio (27 aprile 2000) Oggetto: Ritiro del visto «tipo Schengen» al sig. Rakhimov Nel marzo 1998 al sig. Gafur-Arslanbek Rakhimov, uomo d(cid:146)affari uzbeco, Ł stato ritirato (cid:129) a seguito della divulgazione in taluni mezzi d(cid:146)informazione danesi, false notizie che lo associavano all(cid:146)ambiente criminale dei trafficanti di droga (cid:129) il beneficio del visto «tipo Schengen», mentre il Segretariato generale della commissione di controllo dei dati dell(cid:146)OIC-Interpol, interrogato dal «Comitato per la protezione dei diritti delle persone in Uzbekistan» (ramo uzbeco della «Societ(cid:224) internazionale per i diritti dell(cid:146)uomo») ha fatto sapere di non detenere alcuna informazione a conferma di dette accuse e che le autorit(cid:224) russe gli avevano comunicato che anch(cid:146)esse non disponevano di informazioni sul sig. Rakhimov. inglesi e russi di francesi, Pu(cid:242) il Consiglio far sapere sulla base di quali elementi Ł stato deciso il ritiro del visto? Pu(cid:242) il Consiglio altres(cid:236) verificare se tale decisione sia stata effettivamente adottata in linea con i principi che disciplinano la procedura del ritiro dei visti «tipo Schengen»? In caso negativo, pu(cid:242) il Consiglio garantire che interverr(cid:224) affinchØ il sig. Rakhimov possa beneficiare nuovamente di un visto «tipo Schengen»? C 81 E/26 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 3. 2001 Risposta (29 settembre 2000) Il Consiglio informa l(cid:146)Onorevole Parlamentare che la concessione o il rifiuto di un visto rientra esclusivamente nella competenza degli Stati membri. La procedura e le possibilit(cid:224) di ricorso, nel caso in cui la Rappresentanza diplomatica o consolare di uno Stato membro rifiuti di trattare una domanda o di rilasciare un visto, sono disciplinate dal diritto interno di tale Stato membro. Il Consiglio non Ł abilitato a prendere posizione su una materia che esula dalla sfera delle competenze conferitegli dal trattato. (2001/C 81 E/029) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1314/00 di Cristiana Muscardini (UEN) alla Commissione (27 aprile 2000) Oggetto: Grado di nocivit(cid:224) dei grassi vegetali Con la recente approvazione della direttiva sul cacao Ł stato autorizzato l(cid:146)uso di taluni grassi vegetali per la produzione di cioccolato, in sostituzione del 5 % di burro di cacao usato fino ad ora. Per quanto si riferisce all(cid:146)Italia, il voto del PE ha legalizzato ci(cid:242) che, con una legge del 1976, era considerata una frode. Ci si chiede allora se quanto viene proibito in Italia ha una base scientificamente scorretta, o se il testo approvato ora a Strasburgo offre garanzie scientifiche piø certe, in ordine alla tutela della salute, sull(cid:146)uso dei seguenti grassi vegetali: burro di karitØ, burro di illipØ, burro di korum, burro di shorea, olio (o burro) di palma, olio (o burro) di mango. Questi prodotti vengono usati eccipienti per unguenti e pomate. Prodotti multiuso, come si vede, ma nessuno per uso alimentare. in Europa per produrre margarine, saponi, mangimi, candele, e come Al fine di evitare speculazioni improprie e di tranquillizzare i consumatori, potrebbe la Commissione far sapere se: 1. Ł in grado di affermare con cognizione di causa che questi prodotti non arrecano danni alla salute umana? 2. Ha avuto garanzie sulla non nocivit(cid:224) di questi grassi da parte dei suoi organi scientifici? 3. In caso contrario, Ł disposta a commissionare una ricerca scientifica specifica sulla sicurezza alimentare di questi prodotti tropicali? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (29 giugno 2000) La direttiva 73/241/CEE del Consiglio, del 24 luglio 1973, relativa al ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri concernenti i prodotti di cacao e di cioccolato destinati all(cid:146)alimentazione umana (1), stabilisce, all(cid:146)articolo 14, che tale direttiva «non pregiudica le disposizioni delle legislazioni nazionali in virtø delle quali Ł presentemente permessa o vietata l(cid:146)aggiunta ai diversi prodotti di cioccolato definiti nell(cid:146)allegato I di sostanze grasse vegetali diverse dal burro di cacao». Sulla base di tale disposizione, sette Stati membri hanno autorizzato l(cid:146)aggiunta di grassi vegetali diversi dal burro di cacao e otto lo hanno vietato


title: WRITTEN QUESTION E-1273/00 by Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) to the Council. Aid for Mozambique.

eurovoc_concepts:
EU aid
Mozambique
aid programme
cooperation policy
economic infrastructure
financial aid
flood
natural disaster

formats: html pdf print

text: 13. 3. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 81 E/23 carrying not only heavy fuel oil but also, according to Ineris (the French institute for the environment and energy), a carcinogenic substance which is presumed to be special industrial waste which is so toxic that it may not be transported? Is the Commission also aware of the assumption in these press reports that the French Prime 2. Minister, Mr Jospin, had promised the oil company TotalFina which had chartered the (cid:145)Erika(cid:146) that he would keep secret any information on the tanker(cid:146)s cargo and that this is one of the reasons why Smit Tak, the Rotterdam salvage company, has still not been able to start the salvaging work? 3. Does the Commission believe it is acceptable for the likely consequences of the disaster to be kept secret from the public because of an undertaking by one of the governments concerned to an interested party, with the result the environment and public health? that greater importance is attached to financial interests than to safety, 4. Is the Commission prepared to work towards openness on the part of everyone concerned, in the immediate future, as to the impact on the living environment at sea and on the coast and on public health? 5. What does the Commission intend to do to speed up the salvage work so that further pollution caused by residues of cargo escaping from the ship can be stopped forthwith? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (18 July 2000) 1. The Commission has heard certain allegations, widely reported by the media, regarding the type of oil the Erika was carrying. In this connection it considered with interest the information the French authorities provided regarding the carcinogenic nature of the substance and the instructions to take precautions when carrying out cleaning operations. The Commission also took note of the French authorities(cid:146) statement, repeated on several occasions, that the Erika was carrying a category 2 heavy fuel, according to the usual classification of commercial petroleum products. The Commission would ask the Honourable Member to refer to the press release issued by the (cid:145)Pumping of the Erika: transparency and the 2. to 4. French authorities on 31 March 2000 with the heading: protection of industrial secrets(cid:146), available at: http://www. equipement. gouv. fr/actualites. The Commission believes that decisions relating to the pumping of the Erika are the responsibility of 5. the French authorities. (2001/C 81 E/026) WRITTEN QUESTION E-1273/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Council (27 April 2000) Subject: Aid for Mozambique The World Food Programme has been highlighting the poor response to the appeal for aid to the victims of the floods in Mozambique, while at the same time various NGOs have, according to the press, been denouncing the fact that the world has already forgotten the problems in that country as a result of the tragic events of only a few weeks earlier. Does this criticism also apply to European Union action? What is the European Union doing to improve the situation in Mozambique, particularly as regards to repairing the infrastructure destroyed by the flooding caused by the Limpopo and Save rivers? C 81 E/24 Official Journal of the European Communities EN 13. 3. 2001 Reply (29 September 2000) The Council discussed the situation in Mozambique on 20 March. It had followed closely and with great concern the situation in Mozambique and expressed its solidarity with the people and Government of Mozambique and other countries in the region as they grappled with the devastating consequences of the flooding and its sympathy with them as they set about rebuilding their lives. The Council recognised the broader impact this catastrophe was likely to have on Mozambique(cid:146)s economy. It endorsed the Mozambique Government(cid:146)s twin-track approach aiming at meeting needs for relief while working to rehabilitate affected areas and to ensure both macro-economic stability and maintenance of on- going assistance. To this end virtually all the Member States and the Commission participated in the International Reconstruction Conference for Mozambique hosted by the Government of Italy in Rome from 3 to 4 May and convened by the Government of Mozambique in collaboration with the United Nations. This Conference was a great success, meeting its target of $ 450 million, in large part because of the active and positive contribution of the Community and the Member States who together pledged € 228,5 million, representing approximately half of the total of € 495 million. It is proposed that the Community aid include funds for flood protection and urban roads in Gaza province as well as budget support for the Reconstruction Programme and funds for projects for transport, rural telecommunications, basic social services, rural production and de-mining. These funds are in addition to the € 100 million disbursed in 1999 in Mozambique under the Commu- nity(cid:146)s cooperation programme and up to € 150 million are expected to be disbursed in 2000. The Council will continue to follow the situation in Mozambique closely. (2001/C 81 E/027) WRITTEN QUESTION E-1274/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Council Subject: Denunciation of Russian atrocities in Chechnya (27 April 2000) Press reports of 30 March indicated that Amnesty International, in agreement with its Russian branch and using the testimony of survivors as its basis, recently denounced summary executions, torture, rape of women and men and indiscriminate bombing of civilians and refugees in Chechnya, comparing the current levels of repression with the worst of the Stalin era. Is the European Union aware of these accusations, and does it endorse them? What specific action is it seeking to undertake to put an end to this tragic situation? Reply (29 September 2000) The Council is fully aware of the accusations made by Amnesty International, and regards them with all due gravity. The Presidency has received a letter from a group of 29 NGOs, headed by Amnesty International that presents a detailed list of alleged human rights abuses committed in Chechnya by Russian forces. The Presidency responded to the NGO coalition on behalf of all Member States on 17 May 2000. A copy of the original letter and the Presidency reply are joined to this answer


title: WRITTEN QUESTION E-1232/00 by Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) to the Council. Presence of regions such as Galicia at meetings of the Fisheries Council of the European Union.

eurovoc_concepts:
Galicia
common fisheries policy
competence of the Member States
region-EU relationship

text: 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/149 (2001/C 46 E/171) WRITTEN QUESTION E-1226/00 by Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) to the Commission (14 April 2000) Subject: Environment The Commission recently proposed a system of emissions trading amongst the different Member States to facilitate, and reduce the cost of, compliance with the Kyoto Protocol, under which current emission levels are to be brought down by 8 % over the period 2008-2012. The proposal refers to net emissions of the gases in question throughout. Does the Commission not believe that it would be more appropriate to adjust these values to emissions per unit produced, thereby making our undertakings more competitive in environmental terms and directly encouraging research into, and the development of, more environmentally friendly production techniques? What measures does it intend to take to dissuade our industry from relocating to countries with more flexible legislation in this area? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (30 May 2000) The Commission does not believe that it would be more appropriate to use (cid:145)emissions per unit produced(cid:146) as a basis for meeting its commitments under the Kyoto Protocol. Most basically, this is because the Kyoto Protocol(cid:146)s targets are absolute targets, and the Community(cid:146)s emissions of greenhouse gases must therefore be reduced in absolute terms if its international commitments are to be honoured. With regard to the possible relocation of industry outside the Community, it is to be noted that all the Community(cid:146)s major industrialised competitors undertook emission reduction targets, the achievement of which will also require policies to be put in place. It is likely, therefore, that companies located in other industrialised countries will have to make efforts comparable with the efforts required of Community companies. With regard to the possible relocation of industry to developing countries that do not have targets to meet under the Kyoto Protocol, it is the Commission(cid:146)s opinion that decisions on relocation depend upon a multitude of factors, of which environmental criteria is only one. However, in the longer term, it is to be expected that efforts to contain emissions will also have to be taken by developing countries if the objectives of the Climate Change Framework Convention are to be met. (2001/C 46 E/172) WRITTEN QUESTION E-1232/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Council (27 April 2000) Subject: Presence of regions such as Galicia at meetings of the Fisheries Council of the European Union The Spanish Minister for Agriculture and Fisheries, Mr Jesœs Posada, said in Santiago de Compostela that he doubted whether autonomous communities such as Galicia, which hold the corresponding powers and have a large fishing industry, could represent the state at meetings of the Council of Ministers. Does the Council share this view? Are there other Member States whose federal states or other internal political entities already participate in the Fisheries Council? C 46 E/150 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 Reply (10 July 2000) In accordance with the provisions of Article 203 of the EC Treaty, the Council shall consist of a representative of each Member State at ministerial level authorised to commit the government of that Member State. Accordingly, it is for each Member State to determine how and by whom it is represented in Fisheries Council meetings. (2001/C 46 E/173) WRITTEN QUESTION P-1233/00 by Rosemarie M(cid:252)ller (PSE) to the Commission (10 April 2000) Subject: Emergency phone number in the EU From one Member State to another in the European Union there are differing telephone numbers which may be called in an emergency. This actually means that few people know the relevant emergency number when staying in other Member States. The example of the USA shows how a single emergency number can simplify the calling of assistance. With this in mind: 1. How does the Commission view the fact that there are differing emergency numbers in the countries of the European Union? 2. Does the Commission agree that a single EU-wide emergency number would help improve the effectiveness of assistance in emergencies? 3. Does the Commission have any plans to introduce a single EU-wide emergency number? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (3 May 2000) Council Decision 91/396/EEC of 29 July 1991, on the introduction of a single European emergency call number (1) requires the Member States to ensure that the number (cid:145)112(cid:146) is introduced in public telephone networks, ISDN networks and public mobile services. However it does not mandate its exclusive use but allows existing emergency call numbers to continue in parallel. In addition, the Voice Telephony Directive 98/10/EC of the Parliament and of the Council of 26 February 1998 on the application of open network provision (ONP) to voice telephony and on universal service for telecommunications in a competitive environment (2) guarantees that users of fixed and mobile phones, including public payphones, can access the 112 emergency service free of charge. Although the Decision specified an introduction date of 31 December 1992, it allowed for derogations until 31 December 1996 in case of technical, financial, geographical or organisational difficulties. In the meantime, (cid:145)112(cid:146) is available free of charge from fixed and mobile phones and from public payphones in all Member States except Greece against which infringement proceedings have been opened. Several Member States have adopted (cid:145)112(cid:146) as the unique national emergency number and several major information campaigns have been funded with a view to develop its use both nationally and when travelling in the Community. Moreover, although not required by the Decision, in several Member States, calls are answered in several languages when necessary. Details can be found in a report dated January 1999 published by the Commission, available on the Internet at: http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompolicy/en/comm-en. htm


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1314/00 från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen. Hur skadliga vegetabiliska fetter är.

eurovoc_concepts:
food safety
foodstuffs legislation
public health
vegetable fats

text: C 81 E/26 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 3. 2001 Svar (29 september 2000) R(cid:229)det vill informera den (cid:228)rade parlamentsledamoten om att beviljande av eller avslag p(cid:229) viseringar enbart faller under medlemsstaternas beh(cid:246)righet. F(cid:246)rfarande och m(cid:246)jligheter att (cid:246)verklaga i den h(cid:228)ndelse en medlemsstats diplomatiska eller konsul(cid:228)ra representationen v(cid:228)grar behandla eller avsl(cid:229)r en viseringsans(cid:246)kan regleras genom medlemsstatens egna lagstiftning. R(cid:229)det (cid:228)r inte beh(cid:246)rigt att uttala sig i ett (cid:228)mne som inte ing(cid:229)r i de befogenheter som det f(cid:229)tt sig tilldelat genom f(cid:246)rdragen. (2001/C 81 E/029) SKRIFTLIG FR¯GA E-1314/00 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen (27 april 2000) ˜mne: Hur skadliga vegetabiliska fetter (cid:228)r Enligt det senast antagna direktivet om kakao har det blivit till(cid:229)tet att anv(cid:228)nda vissa vegetabiliska fetter f(cid:246)r att tillverka choklad i st(cid:228)llet f(cid:246)r de 5 procent kakaosm(cid:246)r som hittills anv(cid:228)nts. Vad betr(cid:228)ffar Italien har Europaparlamentet genom sin omr(cid:246)stning legaliserat vad som enligt en lag fr(cid:229)n (cid:229)r 1976 skulle anses vara bedr(cid:228)geri. Har det italienska f(cid:246)rbudet en felaktig vetenskaplig grund eller ger den text som nu antagits i Strasbourg fr(cid:229)ga om h(cid:228)lsoskydd med avseende p(cid:229) anv(cid:228)ndningen av f(cid:246)ljande s(cid:228)krare vetenskapliga garantier i vegetabiliska fetter: karittesm(cid:246)r, illipesm(cid:246)r, kokumsm(cid:246)r, shoreasm(cid:246)r, palmolja (eller sm(cid:246)r), mangoolja (eller sm(cid:246)r)? Dessa produkter anv(cid:228)nds i Europa f(cid:246)r att tillverka margarin, tv(cid:229)l, foder, ljus och som b(cid:228)rsubstans f(cid:246)r salvor och pomador. Det (cid:228)r till synes produkter som har m(cid:229)nga olika anv(cid:228)ndningsomr(cid:229)den men inte (cid:228)r livsmedel. Kan kommissionen f(cid:246)r att undvika ol(cid:228)mpliga spekulationer och f(cid:246)r att lugna konsumenterna ge svar p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Kan kommissionen med s(cid:228)kerhet h(cid:228)vda att dessa produkter inte skadar m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa? 2. Har kommissionen f(cid:229)tt garantier av sina vetenskapliga organ f(cid:246)r att dessa fetter inte (cid:228)r skadliga? 3. Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet, (cid:228)r kommissionen beredd att l(cid:229)ta utf(cid:246)ra en specifik vetenskaplig unders(cid:246)kning avseende livsmedelss(cid:228)kerhet i fr(cid:229)ga om dessa tropiska produkter? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (29 juni 2000) I r(cid:229)dets direktiv 73/241/EEG av den 24 juli 1973 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om kakao- och chokladvaror avsedda som livsmedel (1), f(cid:246)reskrivs i artikel 14 att detta direktiv inte skall (cid:148)p(cid:229)verka(cid:133) best(cid:228)mmelser i nationell lagstiftning(cid:133) som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande till(cid:229)ter eller f(cid:246)rbjuder tillsats av andra vegetabiliska fetter (cid:228)n kakaosm(cid:246)r(cid:148). P(cid:229) grundval h(cid:228)rav har sju medlemsstater till(cid:229)tit och (cid:229)tta medlemsstater f(cid:246)rbjudit tillsatsen av andra vegetabiliska fetter (cid:228)n kakaosm(cid:246)r. 13. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 81 E/27 Det nya direktivet fr(cid:229)n r(cid:229)det och av den 25 maj 2000 ger gemenskapens samtliga tillverkare m(cid:246)jlighet att tills(cid:228)tta 5 % andra vegetabiliska fetter (cid:228)n kakaosm(cid:246)r, men begr(cid:228)nsar denna m(cid:246)jlighet f(cid:246)ljande vegetabiliska fetter: illipeolja, palmolja, salfett, sheasm(cid:246)r, kokumfett och mangofett. Dessa vegetabiliska fetter anv(cid:228)nds f(cid:246)r (cid:246)vrigt ofta vid framst(cid:228)llningen av ett flertal andra livsmedelsprodukter. till Det (cid:228)r viktigt att i detta sammanhang understryka att det i f(cid:246)rsta hand (cid:228)r akt(cid:246)rerna som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r livsmedelss(cid:228)kerheten. Alla akt(cid:246)rer (cid:228)r skyldiga att garantera att den produkt som de saluf(cid:246)r inte utg(cid:246)r n(cid:229)gon risk f(cid:246)r konsumenternas h(cid:228)lsa. De beh(cid:246)riga myndigheterna (cid:228)r (cid:229) sin sida ansvariga f(cid:246)r att genom nationella system f(cid:246)r (cid:246)vervakning och kontroll se till att akt(cid:246)rerna uppfyller sina f(cid:246)rpliktelser. Hittills har kommissionen inte f(cid:229)tt n(cid:229)gra uppgifter om dylika h(cid:228)lsorisker. Om kommissionen skulle f(cid:229) bevis f(cid:246)r att det skulle f(cid:246)religga en h(cid:228)lsorisk f(cid:246)r m(cid:228)nniskor vid vegetabiliskt fett som anv(cid:228)nds i livsmedel (sannolikt inte bara i chokladprodukter), kan den v(cid:228)nda sig till den vetenskapliga kommittØn. (1) EGT L 228, 16. 8. 1973. (2001/C 81 E/030) SKRIFTLIG FR¯GA E-1333/00 fr(cid:229)n Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen (4 maj 2000) ˜mne: Kommissionsledam(cid:246)ternas kanslier Till f(cid:246)ljd av kommissionens svar p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-0254/00 (1), kan kommissionen ange l(cid:246)nen f(cid:246)r var och en av de anst(cid:228)llda i varje kansli och hur mycket de betalar i skatt? (1) EGT C 374 E, 28. 12. 2000, s. 46. Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 juni 2000) En tabell med l(cid:246)negradsvis f(cid:246)rdelning av personalen (tj(cid:228)nstem(cid:228)n och tillf(cid:228)lligt anst(cid:228)llda) i kommissionens kanslier skickas direkt till parlamentsledamoten och Europaparlamentets sekretariat. Som parlamentsleda- moten s(cid:228)kert f(cid:246)rst(cid:229)r (cid:228)r det av datas(cid:228)kerhetssk(cid:228)l om(cid:246)jligt att offentligg(cid:246)ra den exakta l(cid:246)nen tillsammans med namnen p(cid:229) s(cid:228)rskilda tj(cid:228)nstem(cid:228)n. l(cid:246)neskalan i All kanslipersonal betalas enligt tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna (tj(cid:228)nstem(cid:228)n samt (cid:246)vriga anst(cid:228)llda). Fullst(cid:228)ndiga uppgifter om ers(cid:228)ttningar (inbegripet till(cid:228)gg, skatter och pensioner) tillhandah(cid:246)lls i kommis- sionens svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga E-2360/99 fr(cid:229)n Paulo Casaca (1) i januarii (cid:229)r. I svaret h(cid:228)nvisas till en lista med exempel som skickats direkt till parlamentsledamoten och Europaparlamentets sekretariat. Ytterligare uppgifter om de olika till(cid:228)ggen (cid:229)terfinns i kommissionens svar i december f(cid:246)rra (cid:229)ret till skriftlig fr(cid:229)ga E-2045/99 fr(cid:229)n Jeffrey Titford (2). Precis som f(cid:246)r alla tj(cid:228)nstem(cid:228)n och (cid:246)vriga anst(cid:228)llda vid de europeiska institutionerna (cid:228)r grundl(cid:246)nen p(cid:229) kanslierna f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en progressiv skatt. Maximal marginalskatt ligger p(cid:229) 45 % och det tas ocks(cid:229) ut en tillf(cid:228)llig avgift p(cid:229) 5,83 % p(cid:229) en del av l(cid:246)nen. De socialf(cid:246)rs(cid:228)kringsavgifter som personalen (cid:228)r en tvungna att betala enligt tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna (cid:228)r vad g(cid:228)ller pension 8,25 % av grundl(cid:246)nen, sjukdom 1,7 % av grundl(cid:246)nen, olycksfall 0,1 % av grundl(cid:246)nen och arbetsl(cid:246)shet (f(cid:246)r tillf(cid:228)llig personal) 0,4 % av grundl(cid:246)nen. (1) EGT C 303 E, 24. 10. 2000, s. 53. (2) EGT C 219 E, 1. 8. 2000, s. 76


title: Uredba Komisije (ES) št. 851/2000 z dne 27. aprila 2000 o standardu trženja za marelice

eurovoc_concepts:
fresh fruit
marketing standard
product quality
quality standard
stone fruit

text: 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 55 32000R0851 L 103/22 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 28. 4. 2000 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 851/2000 z dne 27. aprila 2000 o standardu trženja za marelice KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1257/ 1999 (2), in zlasti členov 2(2) in 3(3) Uredbe, vpeljano običajno porabo. Za nekatere sorte marelic, ki jih pridelujejo v Nemčiji v regiji Süßer See, je značilna velikost, ki je manjša od tiste, ki jo zahtevajo standardi trženja. Te marelice se tradicionalno tržijo v regiji pride- lave in zanje velja Uredba (ES) št. 1010/98 z dne 14. maja 1998, ki Nemčiji dovoljuje izvzetje iz standardov kakovosti za marelice (5). Zaradi razjasnitve in poenosta- vitve predpisov Skupnosti se ta izjema vključi v to uredbo, Uredba (ES) št. 1010/98 pa se razveljavi. ob upoštevanju naslednjega: (6) Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sveže sadje in zelenjavo – (1) (2) (3) (4) Marelice so med proizvodi, naštetimi v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2200/96, za katere je treba sprejeti standarde. Uredba Komisije (EGS) št. 1108/91 o določitvi stan- dardov kakovosti za marelice (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 888/97 (4), se je pogosto spreminjala in ne more več zagotavljati pravne jasnosti. Uredbo (EGS) št. 1108/91 bi bilo treba razveljaviti, pravila, ki jih vsebuje, pa ponovno določiti. V ta namen in zaradi ohranjanja preglednosti na svetovnem trgu bi bilo treba upoštevati standard za marelice, ki ga je pripo- ročila Delovna skupina za standardizacijo pokvarljivih pridelkov in izboljšanje kakovosti Ekonomske komisije OZN za Evropo (OZN/ECE). Zaradi uporabe teh standardov bi morali biti proizvodi neprimerne kakovosti odstranjeni s trga, kar bi uskladilo proizvodnjo z zahtevami potrošnikov in izboljšalo trgo- vinske odnose, ki temeljijo na lojalni konkurenci, kar bi pripomoglo k povečanju donosnosti proizvodnje. Standardi se uporabljajo na vseh stopnjah trženja. Prevoz na dolge razdalje, skladiščenje za določen čas in različni postopki, skozi katere gredo proizvodi, lahko povzročijo določeno poslabšanje zaradi biološkega razvoja proiz- vodov ali njihove pokvarljivosti. Takšno poslabšanje bi bilo treba upoštevati pri uporabi standardov na stopnjah trženja, ki sledijo odpošiljanju. Ker je treba proizvode v razredu „ekstra“ sortirati in pakirati še posebno skrbno, se pri njih upoštevata le zmanjšana svežost in čvrstost. (5) Člen 3(3) Uredbe (ES) št. 2200/96 dopušča izvzetje iz standardov kakovosti, če se sadje ali zelenjava iz dane regije prodajata v okviru maloprodaje te regije za dobro (1) UL L 297, 21. 11. 1996, str. 1. (2) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 80. (3) UL L 110, 1. 5. 1991, str. 67. (4) UL L 126, 17. 5. 1997, str. 11. SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Standardi trženja za marelice, ki 0809 10 00 so določeni v Prilogi k tej uredbi. sodijo pod oznako KN Ta standard se uporablja na vseh stopnjah trženja pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 2200/96. Vendar pa lahko proizvodi v fazah, ki sledijo odpošiljanju, glede na določbe standarda, kažejo: — nekoliko zmanjšano svežost in čvrstost, — manjše spremembe zaradi biološkega razvoja ali pokvarlji- vosti proizvodov, razen pri proizvodih razreda „ekstra“. Člen 2 1. Kot izjema od Priloge k tej uredbi je lahko najmanjša veli- kost marelic, pridelanih v regiji Süßer See, za 5 mm manjša od najmanjše velikosti, navedene v standardu trženja. Vendar se takšne marelice lahko tržijo samo v Saški-Anhalt in Saški. 2. Za uporabo odstavka 1 tega člena mora imeti vsaka pošiljka poleg drugih zahtevanih podatkov naslednjo navedbo na dokumentu ali obvestilo iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 2200/ 96: „Nur in Sachsen-Anhalt und Sachsen im Einzelhandel zu verkaufen“. (5) UL L 145, 15. 5. 1998, str. 10. 56 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 Uredbi (EGS) št. 1108/91 in (ES) št. 1010/98 se razveljavita. Člen 3 Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Uporablja se od prvega dne v mesecu, ki sledi začetku njene veljavnosti. Člen 4 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 27. aprila 2000 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 57 PRILOGA STANDARD ZA MARELICE I. OPREDELITEV Ta standard se uporablja za marelice sort (kultivarjev), vzgojenih iz Prunus armeniaca L. , ki se potrošniku dobavijo sveže, ne uporablja pa se za marelice za industrijsko predelavo. II. DOLOČBE O KAKOVOSTI Namen standarda je določiti zahteve glede kakovosti marelic po pripravi in pakiranju. A. Minimalne zahteve Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti marelice v vseh razredih: — nepoškodovane; — zdrave; proizvod, ki je zaradi pojava gnilobe ali poškodb neprimeren za uživanje, je izločen, — čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi; — praktično brez škodljivcev; — praktično brez poškodb, ki bi jih povzročili škodljivci; — brez odvečne zunanje vlage; — brez tujega vonja in/ali okusa. Marelice je bilo treba skrbno obrati. Morajo biti zadosti razvite, da lahko dosežejo zadovoljivo stopnjo zrelosti. Razvitost in stopnja zrelosti marelic mora biti taka, da: — prenesejo prevoz in rokovanje, ter — prispejo v zadovoljivem stanju na namembni kraj. B. Razvrstitev Marelice se razvrstijo v tri spodaj opredeljene razrede: (i) R a z re d „ ekstra “ Marelice v tem razredu morajo biti odlične kakovosti. Oblika, razvoj in obarvanost morajo biti sortno značilni, ob upoštevanju pridelovalnega območja. Morajo biti brez pomanjkljivosti, razen zelo rahlih površinskih poškodb, če te ne vplivajo na splošni izgled proiz- voda, njegovo kakovost, ohranjanje kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja. (ii) R a z re d I Marelice iz tega razreda morajo biti dobre kakovosti. Biti morajo sortno značilne ob upoštevanju pridelovalnega območja. Meso mora biti popolnoma zdravo. Dovoljene so naslednje rahle površinske pomanjkljivosti, če te ne vplivajo na splošni izgled marelic, njihovo kako- vost, ohranjanje kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja: — manjša pomanjkljivost v obliki ali razvoju, — manjša pomanjkljivost v obarvanosti, — manjše odrgnine, — manjše ožige od sonca, — na kožici manjše pomanjkljivosti podolgovatih oblik, ki so na posamezni marelici dolge največ 1 cm, pomanjk- ljivosti drugačnih oblik ne smejo presegati 0,5 cm2 površine posamezne marelice. (iii) R a z re d II V ta razred spadajo marelice, ki ne izpolnjujejo pogojev za vključitev v višja razreda, vendar izpolnjujejo zgoraj določene minimalne zahteve. 58 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 29 Če marelica ohrani svoje bistvene značilnosti glede kakovosti, ohranjanja kakovosti in predstavitve v enoti pakiranja, so poškodbe kožice dopustne ob upoštevanju naslednjih omejitev: — 2 cm po dolžini za poškodbe podolgovatih oblik, — 1 cm2 površine posamezne marelice za vse druge poškodbe. III. DOLOČBE O VELIKOSTI Velikost marelice se določi z izmero največjega premera ekvatorialnega dela plodu marelice. Določitev velikosti obvezna za razred „ekstra“ in razred I. je Razred Najmanjši dovoljeni premer (mm) Največja dovoljena razlika za mare- lice v isti enoti pakiranja (mm) ekstra I in II (razvrščeno po velikosti) II (ni razvrščeno po velikosti) 35 30 30 5 10 — IV. DOLOČBE O DOVOLJENIH ODSTOPANJIH Dovoljena odstopanja glede kakovosti in velikosti so dopustna v vsaki enoti pakiranja za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev navedenega razreda. A. Dovoljena odstopanja od kakovosti (i) R a z re d „ ekstra “ 5 % po številu ali masi marelic, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, vendar izpolnjujejo zahteve za razred I, ali izjemoma ali so izjemoma v mejah dovoljenih odstopanj za ta razred. (ii) R a z re d I 10 % po številu ali masi marelic, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, vendar izpolnjujejo zahteve za razred II, ali so izjemoma v mejah dovoljenih odstopanj za ta razred. (iii) R a z re d II 10 % po številu ali masi marelic, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev, vendar marelice ne smejo biti gnile, ne smejo imeti izrazitih odtiskov ali biti kakorkoli drugače poškodovane, zaradi česar bi bile neprimerne za uživanje. B. Dovoljena odstopanja od velikosti Za vse razrede: 10 % po številu ali masi marelic, ki odstopajo od najmanjše velikosti ali velikosti, navedene na enoti pakiranja, odstopanje ne presega 3 mm navzgor ali navzdol. V. DOLOČBE O PREDSTAVITVI A. Izenačenost Vsa pakiranja si morajo biti po vsebini izenačena in vsebovati samo marelice enakega porekla, sorte, kakovosti in veli- kosti (če so razvrščene po velikosti), v razredu ekstra pa morajo biti tudi iste obarvanosti. Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino. B. Pakiranje Marelice morajo biti pakirane tako, da so ustrezno zaščitene. Notranji material pakiranja mora biti nov, čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj in znotraj. Dovoljena je uporaba takšnih materialov, ki nosijo trgovske oznake (etikete, žigi), če se pri tiskanju in lepljenju uporabljajo nestrupena črnila in lepila. Pakiranje mora biti brez tujih primesi. 03/Zv. 29 SL Uradni list Evropske unije 59 C. Predstavitev Marelice so lahko predstavljene: — v majhnih enotah pakiranja, — zložene v enega ali več slojev, ki so ločeni drug od drugega, — lahko so razsute v enoti pakiranja, razen v razredu „ekstra“. VI. DOLOČBE O OZNAČEVANJU Na vsaki enoti pakiranja morajo biti združeni na isti strani in zapisani s čitljivi in neizbrisnimi črkami ter vidni z zunanje strani naslednji podatki:. A. Identifikacija Pakira/razpošilja: Ime in naslov ali uradno izdano ali priznano kodno oznako tistega, ki pakira in/ali tistega, ki razpošilja. Če je uporabljena kodna oznaka, mora biti poleg kodne oznake navedeno „pakira/razpošilja“ (ali ustrezna okrajšava). B. Vrsta proizvoda — „Marelice“, če vsebina ni vidna iz zunanje strani; — Ime sorte za razreda „ekstra“ in razred I. C. Poreklo proizvoda — Država porekla in, neobvezno, območje, kjer je bil pridelan, ali državno, regionalno ali lokalno krajevno ime. D. Prodajne označbe — Razred, — Velikost (če je razvrščeno po velikosti), izražena z najmanjšim in največjim premerom. E. Uradni kontrolni znak (neobvezno)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 855/2000 af 27. april 2000 om afvisning af ansøgninger om eksportlicenser i kornsektoren

eurovoc_concepts:
cereal flour
common wheat
export licence
export refund

formats: pdf print

text: 28. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 103/51 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 855/2000 af 27. april 2000 om afvisning af ansøgninger om eksportlicenser i kornsektoren KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1162/ 95 af 23. maj 1995 om særlige gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser for korn og ris (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1432/1999 (4), særlig artikel 7, stk. 3, og ud fra følgende betragtning: Omfanget af ansøgningerne om licenser vedrørende forudfast- sættelse af restitutionerne for mel af blød hvede og spelt er af spekulativ karakter; alle ansøgninger om eksportlicenser for det pågældende produkt, der blev indgivet den 26. april 2000, bør derfor afvises — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Ansøgninger om eksportlicenser vedrørende forudfastsættelse af restitutionerne for produkter henhørende under KN-kode 1101 00 15, der blev indgivet den 26. april 2000, afvises i i forordning (EF) nr. 1162/95. henhold til artikel 7, stk. 3, Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 28. april 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 27. april 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 117 af 24. 5. 1995, s. 2. (4) EFT L 166 af 1. 7. 1999, s. 56


title: Verordnung (EG) Nr. 855/2000 der Kommission vom 27. April 2000 zur Ablehnung von Anträgen auf Erteilung von Lizenzen für die Ausfuhr im Sektor Getreide

text: 28. 4. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 103/51 VERORDNUNG (EG) Nr. 855/2000 DER KOMMISSION vom 27. April 2000 zur Ablehnung von Anträgen auf Erteilung von Lizenzen für die Ausfuhr im Sektor Getreide DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1162/95 der Kommission vom 23. Mai 1995 mit besonderen Durchführungsbestim- mungen über Einfuhr- und Ausfuhrlizenzen für Getreide und Reis (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1432/ 1999 (4), insbesondere auf Artikel 7 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: Die Anzahl der Anträge auf im voraus festgesetzte Erstattungen für Mehl von Weichweizen und Spelz ist von spekulativem Charakter. Es sollten deshalb alle Anträge abgelehnt werden, die am 26. April 2000 eingereicht wurden — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Gemäß Artikel 7 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 1162/95 werden die am 26. April 2000 beantragten Lizenzen mit im voraus festgesetzten Erstattungen für die Ausfuhr von Erzeug- nissen des KN-Codes 1101 00 15 abgelehnt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 28. April 2000 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 27. April 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 117 vom 24. 5. 1995, S. 2. (4) ABl. L 166 vom 1. 7. 1999, S. 56


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1308/00 af Paul Rübig (PPE-DE) til Kommissionen. Ordning vedrørende tredjelandstransporter.

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
Italy
application of EU law
bilateral agreement
common transport policy
restriction on competition
road transport
third country
transport authorisation

text: 6. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 72 E/41 trivselen ville kunne forbedres, hvis bel(cid:230)gningst(cid:230)theden blev holdt under dette niveau. Udvalget at konkluderede endvidere, at de skrappe fodringsbestemmelser, som slagtekyllinger er underlagt, resulterer i uacceptable trivselsproblemer, og at slagtefjerkr(cid:230)ets trivsel skal forbedres. Hvilke foranstaltninger planl(cid:230)gger Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at lłse slagtekyllingernes sundheds- og trivselsproblemer, som der henvises til i Den Videnskabelige KomitØs rapport? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (8. juni 2000) Kommissionens ansvar for dyrebeskyttelse er vokset efter den seneste (cid:230)ndring af EF-traktaten. Det kr(cid:230)ves nu, at EF-institutionerne og medlemsstaterne skal give dyrevelf(cid:230)rd hłjeste prioritet, n(cid:229)r de udformer politikken for landbrug, transport, enhedsmarkedet og forskning. I artikel 5 i R(cid:229)dets direktiv 98/58/EF om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsform(cid:229)l (1), er det fastsat, at Kommissionen forel(cid:230)gger R(cid:229)det ethvert forslag, der m(cid:229)tte v(cid:230)re nłdvendigt for en ensartet gennem- fłrelse af den europ(cid:230)iske konvention om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsform(cid:229)l, og p(cid:229) grundlag af en videnskabelig vurdering enhver anbefaling vedtaget i henhold til n(cid:230)vnte konvention, og enhver anden specifik bestemmelse. Siden den videnskabelige komitØs rapport om dyresundhed og dyrevelf(cid:230)rd hos kyllinger, der holdes med henblik p(cid:229) kłdproduktion (slagtekyllinger), blev vedtaget den 21. marts 2000, har Kommissionen haft videnskabelige elementer til at forberede s(cid:230)rlige bestemmelser, der er baseret p(cid:229) artikel 5 i ovenn(cid:230)vnte direktiv. Det er Kommissionens hensigt at tackle problemet vedrłrende slagtekyllingers velf(cid:230)rd ud fra komitØens mening. (1) EFT L 221 af 8. 8. 1998. (2001/C 72 E/045) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1308/00 af Paul R(cid:252)big (PPE-DE) til Kommissionen (27. april 2000) Om: Ordning vedrłrende tredjelandstransporter I Italien er der gentagne gange opst(cid:229)et problemer i forbindelse med gennemfłrelsen af tredjelandstrans- porter. Resultatet er ofte, at de italienske myndigheder beslagl(cid:230)gger transportvirksomhedernes kłretłjer. I en administrativ aftale mellem Italien og Tyskland er det nu fastsat, at tyske transportvirksomheder kan afslutte en tredjelandstransport p(cid:229) italiensk territorium, hvis de r(cid:229)der over en tilsvarende bilateral tilladelse og fłrst har transiteret kłretłjets hjemland. (cid:216)strigske transportvirksomheder har imidlertid ikke en s(cid:229)dan mulighed, hvilket betyder, at de ikke kan afslutte en tredjelandstransport p(cid:229) italiensk territorium ( med undtagelse af CEMT-tilladelser). (cid:129) Hvordan harmonerer den administrative aftale mellem Italien og Tyskland vedrłrende tredjelands- transporter med forbudet mod forskelsbehandling i artikel 1, stk. 3, 1. led? (cid:129) Hvorn(cid:229)r vil der blive truffet foranstaltninger, s(cid:229)ledes at tredjelandstransporter kan afvikles uden forskelsbehandling i hele EU? Hvilke aftaler er der med andre ord indg(cid:229)et, og hvordan ser forhand- lingssituationen ud i łjeblikket med hensyn til transportaftaler mellem EU og tredjelande? C 72 E/42 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 6. 3. 2001 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne Loyola de Palacio del Valle-Lersundi (19. juni 2000) Som det (cid:230)rede medlem ganske rigtigt p(cid:229)peger, er landevejstransportaftaler med tredjelande fortsat genstand for bilaterale tilladelser, hvis et transportfirma, som er etableret i Øn medlemsstat, transporterer varer mellem to andre stater, hvoraf mindst den ene er et tredjeland. Det forholder sig s(cid:229)dan, at det i den p(cid:229)g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabslov, R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 881/92 af 26. marts 1992 om adgang til markedet for vejgodstransport i F(cid:230)llesskabet, som udfłres fra eller til en medlemsstats omr(cid:229)de eller gennem Øn eller flere medlemsstaters omr(cid:229)der (1), udtrykkeligt er fastsat, at denne forordning, indtil der er indg(cid:229)et aftaler mellem F(cid:230)llesskabet og tredjelande, ikke berłrer bilaterale transportaftaler med tredjelande. I disse bilaterale aftaler skelnes der dog pr. definition mellem de transportfirmaer, der er etableret i en stat, som er part i en s(cid:229)dan aftale, og de firmaer, der er etableret i en anden stat. For łjeblikket fłres der ikke forhandlinger mellem F(cid:230)llesskabet og tredjelande med henblik p(cid:229) indg(cid:229)else af vejtransportaftaler, som skal tr(cid:230)de fuldst(cid:230)ndigt i stedet for de bilaterale aftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande. (1) EFT L 95 af 9. 4. 1992. (2001/C 72 E/046) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1317/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (27. april 2000) Om: Misbrug af vandressourcer (San Giovanni kommunerne i Persiceto og Crevalcore) I kommunerne San Giovanni i Persiceto og Crevalcore (i Bologna-provinsen, regionen Emilia og Romagna i Italien) er der konstateret niveaus(cid:230)nkning (s(cid:230)nkning af niveauet med ca. 2 meter) som fłlge af misbrug af vandressourcer i omr(cid:229)det af det statslige vandforsyningsselskab Seabo. Disse f(cid:230)nomener betyder, at omr(cid:229)derne i Bologne-sletten er blandt de mest udsatte for oversvłmmelser i Po-sletten med de łkonomiske skader og miljłłdel(cid:230)ggelser, der er resultatet heraf. Kan Kommissionen p(cid:229) baggrund heraf oplyse: (cid:129) om den i dette s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde har konstateret kr(cid:230)nkelser af f(cid:230)llesskabsbestemmelserne vedrłrende beskyttelse af miljłet og borgernes sikkerhed? (cid:129) om der findes foranstaltninger i f(cid:230)llesskabsregi, der har til form(cid:229)l at forebygge disse niveaus(cid:230)nk- ninger? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne Margot Wallstr(cid:246)m (22. juni 2000) I den nug(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabslovgivning behandles der en r(cid:230)kke forskellige aspekter af vandkvaliteten, s(cid:229)som f. eks. drikkevandskvalitet, badevandskvalitet eller ydelseskriterier, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r spildevandsrens- ningsanl(cid:230)g. Der findes imidlertid ingen f(cid:230)llesskabs-vandlovgivning, der behandler vandkvantitet, herunder udvinding og overudnyttelse. Kommissionen ser derfor p(cid:229) indev(cid:230)rende tidspunkt intet retsgrundlag for at gribe ind. Europa-Parlamentet og R(cid:229)det forhandler for łjeblikket om et vandrammedirektiv (1). Europa-Parlamentet afsluttede sin andenbehandling heraf under plenarforsamlingen (2) i februar 2000. Samr(cid:229)dsproceduren mellem Europa-Parlamentet og R(cid:229)det er i gang (fristen for procedurens afslutning er fastsat til den 19. juli 2000)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1208/00 esittäjä(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle. Kolmentoista Iranin juutalaisen vaino.

eurovoc_concepts:
Iran
Jew
espionage
human rights
legal hearing
right to justice
the EU's international role

text: 13. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 81 E/21 Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (5. kes(cid:228)kuuta 2000) Komissio toteaa, ett(cid:228) sill(cid:228) ei ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n mainittua lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) eik(cid:228) parlamentin j(cid:228)senen mainitse- maa asiakirjaa. Molempien kysymysten osalta on syyt(cid:228) korostaa, ettei tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista 27. kes(cid:228)kuuta 1985 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 85/337/ETY eik(cid:228) luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 92/43/ETY kummassakaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nmukaisesti kiellet(cid:228) kivenn(cid:228)israaka-aineiden kaivuuta kansallisessa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) suojelualueiksi luokitelluilla alueilla. Jos taas asia kuuluu direktiivin 85/337/ETY soveltamisalaan, direktiiviss(cid:228) asetetaan erityisi(cid:228) vaatimuksia, kuten vaatimukset suorittaa ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointi ja kuulla asukkaita. Mik(cid:228)li hanke vaikuttaisi alueisiin erityisen paljon, sen todenn(cid:228)k(cid:246)iset ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset olisi yksil(cid:246)it(cid:228)v(cid:228) ja arvioitava, ja n(cid:228)m(cid:228) tulokset olisi otettava p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- senteossa asianmukaisesti huomioon. Direktiivin 92/43/ETY osalta on syyt(cid:228) todeta, ett(cid:228) sit(cid:228) sovelletaan erityisesti Natura 2000 -verkkoon kuuluviin alueisiin. Jos hanke vaikuttaa t(cid:228)llaiseen alueeseen, se on arvioitava tapauskohtaisesti direktiivin 92/43/ETY ja erityisesti sen 6 artiklassa esitettyjen vaatimusten (hankkeen vaikutuksista alueeseen teht(cid:228)v(cid:228) arviointi ja vaihtoehtoisten ratkaisujen puuttuminen) noudatta- miseksi. Natura 2000 -alueita, joilla suojellaan direktiivin liitteess(cid:228) I m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) luontotyyppej(cid:228), pit(cid:228)isi olla riitt(cid:228)v(cid:228)sti. Parlamentin j(cid:228)senen mainitseman asiakirjan osalta on huomattava, ett(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jossa annetaan Natura 2000 -alueilla haetuille kaivuluville vain se ehto, ett(cid:228) niiden yhteydess(cid:228) suoritetaan korvaavia toimenpiteit(cid:228), eiv(cid:228)t tunnu olevan sopusoinnussa 6 artiklan tiukkojen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten kanssa. Komissiolla ei n(cid:228)in ollen ole mahdollisuutta kommentoida yksityiskohtaisesti parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)mi(cid:228) kysymyksi(cid:228). Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) kysyj(cid:228)(cid:228) toimittamaan tarvittavat tiedot. (2001/C 81 E/022) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1208/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anna Karamanou (PSE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Kolmentoista Iranin juutalaisen vaino Kolmetoista Iranin juutalaista on nyt ollut noin vuoden ajan vangittuna Iranissa ilman oikeudenk(cid:228)ynti(cid:228) vakoilusta syytettyn(cid:228). Vangitut el(cid:228)v(cid:228)t ep(cid:228)inhimillisiss(cid:228) oloissa ja heit(cid:228) kohdellaan halventavasti p(cid:228)ivitt(cid:228)in. Viimeisimpien tietojen mukaan useimmilla heist(cid:228) ei ole ollut mahdollisuutta valita puolustuksen edustajaa 13. huhtikuuta j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) oikeudenk(cid:228)ynti(cid:228) varten. Kun otetaan huomioon Euroopan unionin ja Iranin v(cid:228)linen (cid:148)kriittinen vuoropuhelu(cid:148), kysyn neuvostolta, mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228) varmistaakseen, ett(cid:228) oikeudenk(cid:228)ynnist(cid:228) tulee puolueeton ja avoin ja ett(cid:228) syytetyt voivat nauttia oikeudestaan valita vapaasti puolustusasianajaja? (2001/C 81 E/023) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1250/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alejandro Cercas (PSE) neuvostolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Iranin juutalaisten oikeudelliset takeet ja ihmisoikeudet Euroopan parlamentti ja monet yhteiskunnalliset tiedotusv(cid:228)lineet ovat useaan otteeseen k(cid:228)sitelleet uhkaa, ett(cid:228) ryhm(cid:228) vakoilusta syytettyj(cid:228) Iranin juutalaisia saatetaan oikeudenk(cid:228)ynniss(cid:228) tuomita jopa kuolemaan. Parlamentti hyv(cid:228)ksyi aihetta koskevan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman syyskuussa 1999. Mit(cid:228) toimia neuvosto on toteuttanut n(cid:228)iden henkil(cid:246)iden ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi ja erityisesti heid(cid:228)n oikeudenmukaisen oikeudenk(cid:228)yntins(cid:228) takaamiseksi, tai mit(cid:228) aloitteita se voisi harkita t(cid:228)ss(cid:228) kysymyksess(cid:228)?


title: WRITTEN QUESTION E-1320/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. European school milk scheme.

eurovoc_concepts:
EU aid
educational institution
milk
sales promotion

text: C 53 E/126 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 The pharmaceuticals rules relating to pharmacovigilance require any undesirable effects linked to medicinal products to be notified to the competent authorities. The Commission has no jurisdiction in respect of medicinal products authorised by the national authorities, except in the cases indicated by Council Directive 75/319/EEC of 20 May 1975 on the approximation of provisions laid down by law, regulation or administrative action relating to proprietary medicinal products (1) in which a referral procedure leads to evaluation and an opinion from the scientific committee of the European Agency for the Evaluation of Medicinal Products and a decision by the Commission. To date, no referrals have been made to the Agency concerning Omnipaque. However, the Agency will be informed of the Honourable Member(cid:146)s question. (1) OJ L 147, 9. 6. 1975. (2001/C 53 E/160) WRITTEN QUESTION E-1320/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (27 April 2000) Subject: European school milk scheme The Commission is proposing to radically change the school milk scheme. At the moment, the disposal of milk in schools is fully subsidised by the European Union. In future this financing would be halved. The other half of the financing would then have to come from the Member States, but they would be allowed to pass on the costs to milk producers and/or the dairy industry. These sweeping proposals are encountering a great deal of opposition, due in part to the negative consequences for milk consumption. 1. What are the grounds for the Commission(cid:146)s proposals to halve aid for the school milk scheme? Has the Commission carried out a detailed study of the impact of its proposal on milk consumption 2. in schools? (a) (b) If not, why is that the case, and does the Commission intend to carry out a study in view of the (cid:129) probable (cid:129) negative impact on milk consumption? If so, what are the anticipated effects, and what conclusions does the Commission draw from the results of this research? Does the Commission not consider it more advisable to continue to fully subsidise the school milk 3. scheme in view of the health benefits of milk? (a) If not, why is the Commission sticking to its proposal to halve aid in spite of the health benefits of milk? (b) If so, will the school milk scheme be financed on a long-term basis by the European Union? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (7 June 2000) Under the Commission(cid:146)s proposal of 10 December 1999 (1) for a Council Regulation amending 1. Regulation (EEC) No 1255/1999 on the common organisation of the market in milk and milk products, the reduction in Community aid would be more than offset by a compulsory national contribution. This would mean that the total aid granted would rise from 95 % to 100 % of the milk target price. For the arguments in support of this proposal, the Honourable Member is referred to the explanatory memor- andum accompanying it. 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/127 The basis for the proposal includes an assessment study made by external consultants that can be 2. accessed on the Commission(cid:146)s Internet site. Its conclusions were that the aid and its amount had only a limited impact on availability of milk products in schools and the level of consumption in general. 3. The Commission freely acknowledges that distribution of milk in schools can help achieve nutritional and social objectives. That is in fact why it considers that the aid should not fall exclusively to the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund but be split between it and the Member States. The Commission(cid:146)s proposal confirms the Community(cid:146)s financial commitment to the school milk scheme. (1) OJ C 89, 28. 3. 2000. (2001/C 53 E/161) WRITTEN QUESTION P-1322/00 by Bertel Haarder (ELDR) to the Commission (17 April 2000) Subject: Failure to pay grants promised to B(cid:146)Tselem In April 1998, the Commission decided to support a project devised by B(cid:146)Tselem (The Israeli Information Center for Human Rights in the Occupied Territories) entitled (cid:145)Generating Commitment for Human Rights(cid:146) (project number 98mas15 B7-7050 in the MEDA democracy programme). In 1999, B(cid:146)Tselem was granted a further amount in a project with four other Israeli human rights organisations (project number 1998/281A B7-7050 in the MEDA democracy programme). In response to several MEPs(cid:146) questions concerning B(cid:146)Tselem(cid:146)s 1998 grant, Commissioner Manuel Mar(cid:237)n replied that the contract for the amount would be formally drawn up in early 1999. To date, no contract has been forwarded for either of the two projects. in its capacity as participant Will the Commission say when B(cid:146)Tselem will receive the promised contracts in respect of the grants for their two projects? Will the Commission say why the grants have not yet been paid? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (22 May 2000) All 1998 MEDA-Democracy contracts, around 40 projects, including that with B(cid:146)Tselem, have now been signed by the Commission and sent to the respective beneficiaries for counter-signature. In spite of their infortunate delay, these projects including that with B(cid:146)Tselem will mostly go ahead as planned. The 1999 MEDA-Democracy grant to four Israeli non-governmental organizations including B(cid:146)Tselem, was approved by the human rights management committee in October 1999. The contract will be signed by the Commission and sent to the beneficiary as soon as possible. Finally, counter-signature by the beneficiary will mark the start of the project and the disbursement of the allocated funds in compliance with all contractual conditions. (2001/C 53 E/162) WRITTEN QUESTION E-1332/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (27 April 2000) Subject: Financial aid for sarcoidosis projects Late last year a number of sarcoidosis patients created a website to provide information about their illness. The many contacts soon showed that there is a great need not only for information, but also for an umbrella organisation (a foundation) to represent the interests of patients. This is because many people


title: Οδηγία 2000/23/ΕΚ της Επιτροπής, της 27ης Απριλίου 2000, για την τροποποίηση της οδηγίας 92/76/ΕΟΚ περί αναγνωρίσεως προστατευόμενων, περιοχών που είναι εκτεθειμένες σε ιδιαίτερους φυτοϋγειονομικούς κινδύνους στην Κοινότητα

eurovoc_concepts:
parasitology
plant disease
plant health control
plant health legislation
protected area
protection of plant life

text: L 103/72 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 28. 4. 2000 Ο∆ΗΓΙΑ 2000/23/ΕΚ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Απριλίου 2000 για την τροποποίηση της οδηγίας 92/76/ΕΟΚ περί αναγνωρίσεως προστατευόµενων, περιοχών που είναι εκτεθειµένες σε ιδιαίτερους φυτοϋγειονοµικούς κινδύνους στην Κοινότητα Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: (3) Τα µέτρα που προβλέπονται στην παρούσα οδηγία είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της µόνιµης φυτοϋγειονοµικής επι- τροπής, τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ Ο∆ΗΓΙΑ: την οδηγία 77/93/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 21ης ∆εκεµβρίου 1976, περί των µέτρων προστασίας κατά της εισαγωγής στην Κοινότητα οργανισµών επιβλαβών για τα φυτά ή τα φυτικά προϊό- ντα και κατά της εξάπλωσής τους στην Κοινότητα (1), όπως τροπο- ποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 1999/53/ΕΚ της Επιτροπής (2), και ιδιως το πρώτο εδάφιο του άρθρου 2 παράγραφος 1 στοιχείο η), την οδηγία 92/76/ΕΟΚ της Επιτροπής, της 6ης Οκτωβρίου 1992, περί αναγνωρίσεως προστατευόµενων περιοχών που είναι εκτεθειµέ- νες σε ιδιαίτερους φυτοϋγειονοµικούς κινδύνους στην Κοι- νότητα (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 1999/ 84/ΕΚ (4), και ιδίως το άρθρο 2, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Σύµφωνα µε την οδηγία 92/76/ΕΟΚ, όπως έχει τροποποι- ηθεί, η Αυστρία, η Ιρλανδία και οι περιοχές Apulia, Emilia- Romagna, Lombardia και Veneto στην Ιταλία είχαν προσω- ρινά αναγνωρισθεί ως «προστατευόµενες περιοχές» όσον αφορά τον Erwinia amylovora για χρονικό διάστηµα το οποίο λήγει στις 31 Μαρτίου 2000. Από πληροφορίες που έχουν παρασχεθεί εκ µέρους της Αυστρίας, της Ιρλανδίας και της Ιταλίας, καθώς επίσης και από πληροφορίες που είχε συγκεντρώσει το γραφείο τρο- φίµων καί κτηνιατρικών θεµάτων κατά τη διάρκεια απο- στολών που διενεργήθηκαν το 1999, φαίνεται ότι η προσω- ρινή αναγνώριση των προστατευόµενων περιοχών για την Αυστρία, την Ιρλανδία και την Ιταλία όσον αφορά τον Erwinia amylovora, θα πρέπει να επεκταθεί, κατ’ εξαίρεση, για µια περαιτέρω περιορισµένη χρονική περίοδο, έτσι ώστε οι αρµόδιες επίσηµες υπηρεσίες των χωρών αυτών να µπορέ- σουν να ολοκληρώσουν την πληροφόρησή τους σχετικά µε την διάδοση του Erwinia amylovora, καθώς επίσης και τις προσπάθειες που καταβάλλουν για την εξάλειψη αυτού του επιβλαβούς οργανισµού στις σχετικές περιοχές των προανα- φερθεισών χωρών. Άρθρο 1 Η ηµεροµηνία «31η Μαρτίου 2000» που αναφέρεται στο πρώτο εδάφιο του άρθρου 1 της οδηγίας 92/76/ΕΟΚ αντικαθίσταται από την ηµεροµηνία «31η Μαρτίου 2001». Άρθρο 2 1. Τα κράτη µέλη θέτουν σε ισχύ τις αναγκαίες νοµοθετικές, κανονιστικές και διοικητικές διατάξεις για να συµµορφωθούν µε την παρούσα οδηγία. Ενηµερώνουν αµέσως την Επιτροπή σχετικά. Όταν τα κράτη µέλη θεσπίζουν τα εν λόγω µέτρα, πρέπει να περιλαµβάνεται σε αυτά παραποµπή στην παρούσα οδηγία ή να συνοδεύονται από την εν λόγω παραποµπή κατά την επίσηµη δηµοσίευσή τους. Η διαδικασία για την εν λόγω παραποµπή θεσπί- ζεται από τα κράτη µέλη. 2. Τα κράτη µέλη ανακοινώνουν αµέσως στην Επιτροπή το κεί- µενο των ουσιωδών διατάξεων εσωτερικού δικαίου που θεσπίζουν στον τοµέα που διέπεται από την παρούσα οδηγία. Η Επιτροπή ενηµερώνει σχετικά τα λοιπά κράτη µέλη. Άρθρο 3 Η παρούσα οδηγία αρχίζει να ισχύει την ηµέρα τη δηµοσίευσής της στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Εφαρµόζε- ται από τις 31 Μαρτίου 2000. Η παρούσα οδηγία απευθύνεται στα κράτη µέλη. Άρθρο 4 Βρυξέλλες, 27 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή David BYRNE Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 26 της 31. 1. 1977, σ. 20. (2) ΕΕ L 142 της 5. 6. 1999, σ. 29. (3) ΕΕ L 305 της 21. 10. 1992, σ. 12. (4) ΕΕ L 273 της 23. 10. 1999, σ. 11


title: PERGUNTA ESCRITA E-1318/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Evolução da poluição atmosférica devida ao tráfego rodoviário até 2020.

eurovoc_concepts:
EU programme
air quality
motor vehicle pollution
pollution control measures
road traffic

text: 18. 4. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 113 E/9 combate (cid:224) desertifica(cid:231)ªo e realizaram uma sØrie de reuniıes em que participou a Comissªo. Os programas de ac(cid:231)ªo nacionais e regionais constituem as bases para a aplica(cid:231)ªo da Conven(cid:231)ªo. A Comunidade, enquanto parte, tem especial interesse na sua aplica(cid:231)ªo efectiva no Mediterr(cid:226)neo do Norte. (1) Propostas da Comissªo: JO C 184 de 17. 6. 1997, JO C 16 de 20. 1. 1998 e JO C 108 de 7. 4. 1998. (2) Posi(cid:231)ªo Comum do Conselho (CE) no 41/1999 de 22. 10. 1999; JO C 343 de 30. 11. 1999. (3) Ainda nªo publicado no JO. (4) JO L 161 de 26. 6. 1999. (2001/C 113 E/008) PERGUNTA ESCRITA E-1318/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (27 de Abril de 2000) Objecto: Evolu(cid:231)ªo da polui(cid:231)ªo atmosfØrica devida ao trÆfego rodoviÆrio atØ 2020 Com base num estudo encomendado ao Instituto de Investiga(cid:231)ªo da Energia e do Ambiente (IFEU), de Heidelberg, a Federa(cid:231)ªo Belga da Indœstria Autom(cid:243)vel (FEBIAC) assegura que «Ø poss(cid:237)vel afirmar sem margem para dœvidas que, em 2020, se terÆ resolvido o problema da polui(cid:231)ªo atmosfØrica devida ao trÆfego rodoviÆrio». Segundo a Federa(cid:231)ªo, as emissıes de subst(cid:226)ncias nocivas provenientes do trÆfego rodoviÆrio terªo baixado 30 % desde o in(cid:237)cio da dØcada de 90. Os novos motores e a renova(cid:231)ªo progressiva do parque autom(cid:243)vel permitirªo, no per(cid:237)odo entre 2000 e 2020, uma nova redu(cid:231)ªo, de 70 a 80 %, das subst(cid:226)ncias nocivas, tais como mon(cid:243)xido de carbono, hidrocarbonetos, benzeno, (cid:243)xido de azoto e part(cid:237)culas. 1. A Comissªo subscreve a conclusªo da FEBIAC, segundo a qual «Ø poss(cid:237)vel afirmar sem margem para dœvidas que, em 2020, se terÆ resolvido o problema da polui(cid:231)ªo atmosfØrica devida ao trÆfego rodoviÆrio»? a) b) Em caso afirmativo, em que estudos cient(cid:237)ficos se baseia a Comissªo para chegar a uma conclusªo idŒntica? Em caso negativo, de que modo avalia a Comissªo a polui(cid:231)ªo atmosfØrica devida ao trÆfego rodoviÆrio atØ 2020? Com base em que estudos cient(cid:237)ficos adoptou a Comissªo as suas posi(cid:231)ıes em matØria de polui(cid:231)ªo atmosfØrica devida ao trÆfego rodoviÆrio atØ 2020? No entender da Comissªo, que medidas se impıem tendo em vista uma redu(cid:231)ªo drÆstica do 2. problema da polui(cid:231)ªo atmosfØrica devida ao trÆfego rodoviÆrio atØ 2020? Que programas de ac(cid:231)ªo foram jÆ desenvolvidos pela Comissªo para enfrentar a polui(cid:231)ªo atmosfØrica devida ao trÆfego rodoviÆrio? (2001/C 113 E/009) PERGUNTA ESCRITA E-1567/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (19 de Maio de 2000) Objecto: Regime fiscal preferencial para o gas(cid:243)leo Mais de metade dos ve(cid:237)culos vendidos no ano transacto no Reino da BØlgica sªo a gas(cid:243)leo. Este pa(cid:237)s tornou-se assim, ap(cid:243)s a `ustria, no pa(cid:237)s mais seduzido pelo gas(cid:243)leo. Nos pa(cid:237)ses escandinavos, no Reino Unido e nos EUA sªo escassos os ve(cid:237)culos a gas(cid:243)leo. As emissıes resultantes do gas(cid:243)leo nªo constituem apenas a principal fonte das emissıes do (cid:243)xido de azoto, que estÆ na base de problemas ambientais globais, tais como a polui(cid:231)ªo do ozono e as chuvas Æcidas. Mais nociva Ø a emissªo de fuligem ou de part(cid:237)culas. No jargªo cient(cid:237)fico fala-se de PM10 (part(cid:237)culas inferiores a 10 micr(cid:243)metros). As part(cid:237)culas de fuligem contŒm subst(cid:226)ncias perigosas, tais como metais pesados e hidrocarbonetos aromÆticos polic(cid:237)clicos (PAK), cancer(cid:237)genos


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1315/00 di Cristiana Muscardini (UEN) e Gianfranco Fini (UEN) alla Commissione. Applicazione in Italia della direttiva CEE 86/653.

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Italy
occupational status
sales occupation
sales representative
self-employed person
severance pay
wage earner

text: C 46 E/170 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/197) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1315/00 di Cristiana Muscardini (UEN) e Gianfranco Fini (UEN) alla Commissione Oggetto: Applicazione in Italia della direttiva CEE 86/653 (27 aprile 2000) Un(cid:146)azienda commerciale ha liquidato l(cid:146)indennit(cid:224) di fine rapporto ad un lavoratore dipendente (rappresen- tante di commercio), in applicazione di un accordo economico del 25 luglio 1989 anzichØ del decreto legislativo del 10 settembre 1991, n. 303, riferito alla direttiva CEE 86/653 (1), relativa al coordinamento dei diritti degli agenti commerciali degli Stati membri, a norma dell(cid:146)articolo 15 della legge 29 dicembre 1990, n. 428. La scelta dell(cid:146)azienda riduce di gran lunga l(cid:146)ammontare dell(cid:146)indennit(cid:224), mentre il DL 303, riferito alla direttiva europea, avvantaggerebbe il lavoratore, che giustamente, ma senza essere ascoltato, invoca a suo vantaggio il predetto decreto. Ci(cid:242) premesso, potrebbe la Commissione far sapere: (cid:129) se ritiene che la direttiva europea sia prioritaria rispetto all(cid:146)accordo economico del 1989; (cid:129) se la normativa europea prevale nei confronti della regolamentazione nazionale; (cid:129) e, in caso positivo, quali azioni pu(cid:242) intraprendere il lavoratore, affinchØ i diritti riconosciuti dalla direttiva possano essere soddisfatti? (1) GU L 382 del 31. 12. 1986, pag. 17. Risposta del sig. Bolkestein in nome della Commissione (15 giugno 2000) La nozione di agente commerciale, ai sensi della direttiva 86/653/CEE del Consiglio del 18 dicembre 1986 relativa al coordinamento dei diritti degli Stati membri concernenti gli agenti commerciali indipendenti, Ł intermediario definita all(cid:146)articolo 1, paragrafo 2 di quest(cid:146)ultima come «la persona che, indipendente, Ł incaricata in maniera permanente di trattare per un(cid:146)altra persona, qui di seguito chiamata»preponente«, la vendita o l(cid:146)acquisto di merci, ovvero di trattare e di concludere dette operazioni in nome e per conto del preponente». in qualit(cid:224) di La definizione di agente commerciale data dalla direttiva esclude dal campo di applicazione taluni tipi di intermediari commerciali ed in particolare i rappresentanti di commercio, che non agiscono in quanto intermediari, bensi(cid:146) in qualit(cid:224) di lavoratori dipendenti di un(cid:146)impresa. (2001/C 46 E/198) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1324/00 di Astrid Thors (ELDR) alla Commissione (17 aprile 2000) Oggetto: Aiuto psicologico alle vittime di incidenti di massa e catastrofi naturali Negli ultimi anni in Europa si sono verificati gravi incidenti e catastrofi naturali: terremoti, valanghe, frane, alluvioni, deragliamenti, incidenti navali, catastrofi minerarie, ecc. A lato degli innumerevoli periti e feriti, queste catastrofi hanno comportato danni e sofferenze psichiche a un altissimo numero di persone. L(cid:146)esigenza di fornire un aiuto psicologico immediato alle persone che hanno vissuto eventi sconvolgenti, Ł estrema. Un aiuto psicologico fornito durante i primi giorni migliora notevolmente le capacit(cid:224) di recupero di queste persone


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1330/00 υποβολή: Marielle De Sarnez (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Απόρριψηδρογονανθράκων στη θάλασσα.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
oil pollution
pollution from ships

text: 20. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 89 E/27 Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Ioyni·oy 2000) O kata·logow tvn perioxv·n thw Galli·aw poy ei·nai epile·jimew gia ton sto·xo 2 tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn gia thn peri·odo programmatismoy· 2000-2006, apofasi·sthke apo· thn Epitroph· stiw 7 Marti·oy 2000, epi· th ba·sei pro·tashw poy ei·xe diabibastei· apo· tiw gallike·w arxe·w. Sy·mfvna me to a·ruro 4 toy kanonismoy· (EK) ariu. 1260/1999 toy Symboyli·oy thw 21hw Ioyni·oy 1999 peri· genikv·n diata·jevn gia ta Diarurvtika· Tamei·a (1), o kata·logow ayto·w den mporei· na tropopoihuei· me pro·tash eno·w kra·toyw me·loyw, para· mo·no kata· th dia·rkeia toy e·toyw 2003, se peri·ptvsh sobarh·w kri·shw h opoi·a ua paroysiazo·tan se mi·a perife·reia, kai xvri·w na ayjhuei· o epile·jimow plhuysmo·w sthn en lo·gv perife·reia. (cid:201)xei shmasi·a na ypogrammistei· o·ti oi perioxe·w poy ei·nai epile·jimew gia ton sto·xo 2 gia thn peri·odo 2000-2006, o·pvw e·xei apofasistei· me thn apo·fash thw Epitroph·w thw 7hw Marti·oy 2000, kaly·ptoyn to 70 % toy plhuysmoy· o opoi·ow e·xei plhgei· apo· tiw uy·ellew toy te·loyw toy e·toyw 1999. Oi perioxe·w oi opoi·ew e·xoyn ypostei· zhmi·ew alla· den ei·nai epile·jimew gia ton sto·xo 2, ua mpore·soyn entoy·toiw na epvfeloy·n apo· a·llew koinotike·w paremba·seiw. (cid:201)na enhmervtiko· shmei·vma (2) anakefalaiv·nei ta dia·fora koinotika· me·sa poy mporoy·n na epistrateyuoy·n prow ayto·n ton skopo·. Eja·lloy, h Epitroph· den proble·pei epi· toy paro·ntow na epanafe·rei to kondy·lio toy proy¤ pologismoy· to opoi·o afora· thn boh·ueia poy xorhgei·tai sta uy·mata ueomhniv·n. Dedome·noy o·ti ta posa· poy h·tan eggegramme·na prow ayto·n ton skopo· ston proy¤ pologismo· me·xri to 1997, h·tan periorisme·na, oi koinotike·w xrhmatodotike·w boh·ueiew ei·xan symboliko· mo·no xarakth·ra, env· h koinotikh· dra·sh sa·yto·n ton tome·a xarakthri·sthke dystyxv·w poly· syxna· apo· diasko·rpish paremba·sevn sxetika· mikrh·w embe·leiaw. H Epitroph· epiuymei· sh·mera na dv·sei e·mfash sthn oikonomikh· apokata·stash tvn perioxv·n poy plh·gontai apo· ueomhni·ew, parembai·nontaw me ta koinotika· diarurvtika· me·sa. EE L 161 thw 26. 6. 1999. (1) (2) SEC(2000)40. (2001/C 89 E/025) GRAPTH ERVTHSH E-1330/00 ypobolh·: Marielle De Sarnez (PPE-DE) prow thn Epitroph· (27 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Apo·rrich ydrogonanura·kvn sth ua·lassa Se syne·xeia thw katastrofh·w toy petrelaiofo·roy Erika, poy syne·bh plhsi·on tvn aktv·n thw Breta·nhw, polla· petrelaiofo·ra epvfelh·uhkan apo· th uala·ssia ry·pansh gia na kauari·soyn laurai·a tiw dejamene·w toyw sth ua·lassa. (cid:201)xontaw ypo·ch tiw apeile·w gia to periba·llon poy apoteloy·n ayte·w oi para·nomew pra·jeiw kauarismoy· tvn dejamenv·n, h Epitroph· proti·uetai na ekponh·sei odhgi·a poy ua epiba·llei sta ploi·a na kauari·zoyn tiw dejamene·w toyw prin egkatalei·coyn to lima·ni, me tayto·xronh xorh·ghsh pistopoihtikoy·, a·ney toy opoi·oy to ploi·o den ua epitre·petai na apopley·sei; Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Ioyni·oy 2000) H Epitroph· anhsyxei· sobara· gia thn ry·pansh epixeirhsiakh·w proe·leyshw, symperilambanome·nvn tvn ergasiv·n kauarismoy· tvn dejamenv·n se koinotika· y·data, oi opoi·ew antiprosvpey·oyn megaly·tero meri·dio thw synolikh·w uala·ssiaw petrelai¤kh·w ry·panshw ap(cid:146)o·,ti ta atyxh·mata. Tiw teleytai·ew dekaeti·ew, dieunh· me·tra o·son afora· thn kataskeyh· kai epixeirhsiakh· xrh·sh tvn petrelaiofo·rvn (kyri·vw me·sv thw Sy·mbashw Marpol 73/78) e·xoyn meiv·sei shmantika· thn ana·gkh kai to o·felow thw uala·ssiaw apo·rrichw kataloi·pvn forti·oy. H efarmogh· tvn dieunv·n aytv·n kano·nvn ele·gxetai stoyw koinotikoy·w lime·new me·sv toy ele·gxoy toy kra·toyw toy lime·na, dyna·mei thw odhgi·aw 95/21/EK toy Symboyli·oy thw 29hw Ioyni·oy 1995 gia thn epibolh·, sxetika· me th naysiploi(cid:138)a poy synepa·getai xrh·sh koinotikv·n lime·nvn h· die·leysh apo· y·data ypo· th dikaiodosi·a kra·toyw me·loyw, tvn dieunv·n proty·pvn gia thn asfa·leia tvn ploi·vn, thn pro·lhch C 89 E/28 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 3. 2001 thw ry·panshw kai tiw synuh·kew diabi·vshw kai ergasi·aw epi· tvn ploi·vn (e·legxow toy kra·toyw toy lime·na) (1). Epiple·on, xvriste·w eyrvpai¤ke·w kataskeyastike·w prodiagrafe·w gia ta petrelaiofo·ra e·xoyn protauei· prosfa·tvw apo· thn Epitroph·, sthn anakoi·nvsh thw sxetika· me thn asfa·leia tvn uala·ssivn metaforv·n petrelai·oy (2). Mega·lo me·row thw epixeirhsiakh·w ry·panshw apo· o·loyw toyw ty·poyw ploi·vn sta koinotika· y·data ei·nai apo·rroia thw adynami·aw orisme·nvn lime·nvn na de·xontai kata·loipa forti·vn kai apo·blhta poy para·gontai apo· ta ploi·a se para·ktiew egkatasta·seiw, h· apo·rroia thw aprouymi·aw tvn ploi·vn na xrhsimopoioy·n te·toiew egkatasta·seiw. H proteino·menh odhgi·a gia tiw limenike·w egkatasta·seiw ypodoxh·w (3) antimetvpi·zei to pro·blhma ayto· kai uespi·zei seira· apaith·sevn to·so o·son afora· toyw lime·new o·so kai ta ploi·a, v·ste na ejasfali·zetai h y·parjh eparkv·n egkatasta·sevn se o·loyw toyw koinotikoy·w lime·new kauv·w kai h kata·llhlh xrh·sh toyw apo· ta ploi·a. Me th ue·spish kano·nvn gia tiw egkatasta·seiw ypodoxh·w, ton programmatismo· thw diaxei·rishw tvn apoblh·tvn, oikonomikv·n kai a·llvn kinh·trvn gia thn para·ktia para·dosh apoblh·tvn, ua meivuei· se mega·lo baumo· h ana·gkh aporri·cevn sth ua·lassa. H pro·tash proble·pei epi·shw thn epibolh· ypoxre·vshw, gia ta ploi·a, na koinopoioy·n ston lime·na tiw fero·menew epi· toy ploi·oy poso·thtew apoblh·tvn kai kataloi·pvn. H praktikh· ayth·, se syndyasmo· me limenikoy·w ele·gxoyw, ua beltiv·sei shmantika· ton e·legxo thw symmo·rfvshw me toyw dieunei·w kano·new. Vw ek toy·toy, h Epitroph· pistey·ei o·ti h proteino·menh odhgi·a, h opoi·a bri·sketai sth diadikasi·a symbibasmoy· sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio kai sto Symboy·lio, ua periori·sei shmantika· thn epixeirhsiakh· ry·pansh, kai eidiko·tera thn petrelai¤kh· ry·pansh apo· o·loyw toyw ty·poyw ploi·vn. Te·low, sthn anakoi·nvsh· thw gia thn asfa·leia tvn uala·ssivn metaforv·n petrelai·oy, h Epitroph· ejagge·llei thn pro·uesh· thw na ejeta·sei a·llew koinotike·w prvtoboyli·ew gia ton periorismo· thw epixeirhsiakh·w ry·panshw poy proe·rxetai apo· o·loyw toyw ty·poyw ploi·vn. (1) EE L 157 thw 7. 7. 1995. (2) COM(2000)142 teliko·. (3) EE C 271 thw 31. 8. 1998 o·pvw tropopoih·uhke, EE C 148 thw 18. 5. 1999. (2001/C 89 E/026) GRAPTH ERVTHSH E-1340/00 ypobolh·: Alexander de Roo (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (4 Mai(cid:138)oy 2000) Ue·ma: Prostasi·a tvn oikoto·pvn thw Ma·ltaw Gnvri·zei h Epitroph· o·ti ypa·rxoyn sxe·dia metatroph·w miaw mega·lhw agrotikh·w e·ktashw sth Ma·lta, konta· sto jenodoxei·o Verdala, se gh·pedo toy gko·lf; Gnvri·zei h Epitroph· o·ti tri·a ei·dh erpetv·n (Chalcides ocellatus, Elaphe situla kai Coluber viridiflavus) kai e·na ei·dow amfibi·oy (Discoglossus pictus) poy bri·skontai sthn perioxh· ayth· ua e·prepe na prostatey·ontai sy·mfvna me thn Odhgi·a gia toyw Oikoto·poyw thw EE; Skopey·ei h Epitroph· na zhth·sei apo· tiw arxe·w thw Ma·ltaw plh·rh enhme·rvsh gia thn perioxh· kai ta dia·fora ei·dh poy syxna·zoyn sth Ma·lta kai kaly·ptontai apo· thn koinotikh· odhgi·a; (cid:201)xei h Epitroph· thn pro·uesh na ereynh·sei ea·n sygkekrime·na ei·dh thw Ma·ltaw (o·pvw o Podarcis filfolensis maltensis) ua pre·pei na prosteuoy·n ston ypa·rxonta kata·logo tvn prostateyome·nvn eidv·n kai tvn bioto·pvn toyw; Pistey·ei h Epitroph· o·ti oi oiko·topoi ua pre·pei na orisuoy·n to syntomo·tero dynato·n apo· tiw arxe·w thw Ma·ltaw, oy·tvw v·ste o·la ayta· ta ei·dh na prostateyuoy·n eparkv·w h·dh apo· thn prv·th me·ra e·ntajhw thw Ma·ltaw sthn EE;


title: QUESTION ÉCRITE E-1312/00 posée par Glyn Ford (PSE) à la Commission. Omnipaque/Iohexol et arachnoidite.

eurovoc_concepts:
European social policy
competence of the Member States
drug surveillance

text: 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/125 qu(cid:146)il lui avait ØtØ octroyØ une subvention de 1 200 euros pour les dØpenses engagØes. La sociØtØ Øtait invitØe (cid:224) prØsenter de nouveau sa demande afin de percevoir le versement de cette subvention. Quatre mois plus tard, n(cid:146)ayant pas re(cid:231)u de rØponse de la part de la Commission, la sociØtØ de jumelage s(cid:146)est adressØe directement (cid:224) la direction gØnØrale compØtente oø elle a ØtØ informØe par une fonctionnaire que celle-ci ne disposait pas du personnel suffisant pour Øtablir le chŁque et n(cid:146)avait pas autoritØ pour dØsigner quelqu(cid:146)un (cid:224) cet effet. La Commission pourrait-elle examiner cette question et indiquer quelles mesures elle compte prendre pour amØliorer l(cid:146)efficacitØ de son systŁme en ce qui concerne l(cid:146)octroi de subventions pour le jumelage des villes? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (9 juin 2000) La Commission reconna(cid:238)t qu(cid:146)elle a omis de rØpondre dans un dØlai raisonnable. Ce retard s(cid:146)explique en partie par des difficultØs techniques au moment du virement de la subvention au demandeur. Le numØro de compte indiquØ par Dorchester ne se prŒtait pas (cid:224) un paiement Ølectronique. Le paiement a donc dß Œtre exØcutØ par l(cid:146)intermØdiaire d(cid:146)une autre banque, ce qui a entra(cid:238)nØ un dØlai supplØmentaire. La Commission a maintenant le plaisir de pouvoir informer l(cid:146)Honorable Parlementaire que le paiement a ØtØ effectuØ. (2001/C 53 E/159) QUESTION (cid:201)CRITE E-1312/00 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (27 avril 2000) Objet: Omnipaque/Iohexol et arachnoidite L(cid:146)omnipaque (ou iohexol) est une substance opacifiante injectØe aux patients, qui permet aux mØdecins de procØder (cid:224) une myØlographie. Or cette substance est liØe (cid:224) l(cid:146)arachnoidite, une maladie progressive, dØbilitante et extrŒmement doulou- reuse. Les sympt(cid:244)mes sont longs (cid:224) se manifester et de nombreux patients ne font pas le lien avec la substance d(cid:146)opacification qui en est (cid:224) l(cid:146)origine. De fait, chez de nombreux patients, la maladie est souvent diagnostiquØe (cid:224) tort comme de l(cid:146)arthrite. En 1997/98, le sØnateur Traficant a dØposØ un projet de loi devant la Chambre des ReprØsentants aux (cid:201)tats-Unis visant (cid:224) faire interdire cette substance opacifiante, en indiquant que sa responsabilitØ dans la survenue de l(cid:146)arachnoidite avait ØtØ dØmontrØe. La Commission peut-elle dire si elle a connaissance d(cid:146)autres cas liØs aux effets secondaires de cette substance? La Commission peut-elle Øgalement prØciser quelles Øtudes elle a Øventuellement rØalisØes sur cette substance et ses effets secondaires. Si la Commission n(cid:146)a encore procØdØ (cid:224) aucune Øtude de ce type, envisage-t-elle de le faire (cid:224) l(cid:146)avenir? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (8 juin 2000) Omnipaque est un mØdicament dont la substance active est le iohexol. Il s(cid:146)agit d(cid:146)un produit de contraste iodØ utilisØ pour divers examens radiologiques. Les autorisations de mise sur le marchØ de ce mØdicament ont ØtØ octroyØes par les autoritØs nationales. Aussi, le suivi, notamment de pharmacovigilance, est effectuØ par ces mŒmes autoritØs. C 53 E/126 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 En effet, il est prØvu par la rØglementation pharmaceutique relative (cid:224) la pharmacovigilance que les effets indØsirables liØs aux mØdicaments soient notifiØs aux autoritØs compØtentes. La Commission n(cid:146)a pas compØtence pour les mØdicaments autorisØs par les autoritØs nationales, (cid:224) l(cid:146)exception des cas prØvus par la directive 75/319/CEE du Conseil du 20 mai 1975 concernant le rapprochement des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives relatives aux spØcialitØs pharmaceutiques (1) lorsque une procØdure de saisine est introduite conduisant, aprŁs Øvaluation et avis du comitØ scientifique de l(cid:146)Agence europØenne pour l(cid:146)Øvaluation des mØdicaments, (cid:224) une dØcision de la Commission. Concernant le mØdicament prØcitØ, (cid:224) ce jour, Parlementaire sera toutefois portØe (cid:224) la connaissance de l(cid:146)Agence. l(cid:146)Agence n(cid:146)a pas ØtØ saisie. La question de l(cid:146)Honorable (1) JO L 147 du 9. 6. 1975. (2001/C 53 E/160) QUESTION (cid:201)CRITE E-1320/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Programme europØen de distribution de lait dans les Øcoles (27 avril 2000) La Commission veut modifier substantiellement le programme de distribution de lait dans les Øcoles. la distribution de lait dans les Øcoles est subventionnØe intØgralement par l(cid:146)Union Jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent, europØenne. Dans l(cid:146)avenir, ce financement serait rØduit de moitiØ. L(cid:146)autre moitiØ doit alors Œtre financØe par les (cid:201)tats membres mais peut Œtre rØpercutØe sur les producteurs de lait et/ou l(cid:146)industrie laitiŁre. Cette proposition draconienne se heurte (cid:224) une forte rØsistance, notamment en raison de son impact nØgatif sur les consommateurs de lait. Quels arguments la Commission invoque-t-elle pour rØduire de moitiØ la subvention accordØe au 1. programme de distribution de lait dans les Øcoles? La Commission a-t-elle effectuØ une Øtude approfondie de l(cid:146)impact de sa proposition sur la 2. consommation de lait dans les Øcoles? a) Dans la nØgative, pourquoi et la Commission effectuera-t-elle encore une Øtude, vu l(cid:146)impact nØgatif (cid:129) probable (cid:129) sur la consommation de lait? b) Dans l(cid:146)affirmative, quels sont les effets attendus et quelles conclusions la Commission tire-t-elle des rØsultats de cette Øtude? La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas plus judicieux de maintenir la subvention intØgrale du programme 3. de distribution de lait dans les Øcoles, vu les effets favorables du lait sur la santØ? a) Dans la nØgative, pourquoi la Commission tient-elle (cid:224) sa proposition de diminuer de moitiØ la subvention, en dØpit des effets favorables du lait sur la santØ? b) Dans l(cid:146)affirmative, le programme de distribution de lait dans les Øcoles sera-t-il financØ en permanence par l(cid:146)Union europØenne? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (7 juin 2000) La Commission tient d(cid:146)abord (cid:224) prØciser que sa proposition de rŁglement du Conseil du 10 dØcembre 1. 1999 modifiant le rŁglement (CE) no 1255/1999 portant organisation commune des marchØs dans le secteur du lait et des produits laitiers (1), implique que la rØduction de la contribution communautaire serait plus que compensØe par une contribution nationale obligatoire, de sorte que le montant de l(cid:146)aide totale serait majorØ de 95 (cid:224) 100 % du prix indicatif du lait. En ce qui concerne les arguments dØtaillØs justifiant sa proposition, la Commission renvoie (cid:224) l(cid:146)exposØ des motifs accompagnant sa proposition


title: PREGUNTA ESCRITA E-1330/00 de Marielle De Sarnez (PPE-DE) a la Comisión. Vertido de hidrocarburos en el mar.

text: 20. 3. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 89 E/27 Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de junio de 2000) La Comisi(cid:243)n decidi(cid:243), el 7 de marzo de 2000, quØ zonas francesas podr(cid:237)an incluirse en el Objetivo 2 de los Fondos Estructurales durante el per(cid:237)odo de programaci(cid:243)n 2000-2006, basÆndose, para ello, en la propuesta presentada por las autoridades francesas. De conformidad con lo dispuesto en el art(cid:237)culo 4 del Reglamento (CE) no 1260/1999 del Consejo, de 21 de junio de 1999, por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos Estructurales (1), la citada lista s(cid:243)lo puede modificarse, a propuesta de un Estado miembro, en 2003, en caso de crisis grave en una regi(cid:243)n y siempre y cuando ello no suponga un aumento de la poblaci(cid:243)n de esa regi(cid:243)n que puede recibir subvenci(cid:243)n. Cabe destacar que las zonas incluidas en el Objetivo 2 para el per(cid:237)odo de 2000-2006, segœn fueron aprobadas en la decisi(cid:243)n adoptada por la Comisi(cid:243)n el 7 de marzo de 2000, comprenden el 70 % de la poblaci(cid:243)n afectada por las tormentas de finales de 1999. Las zonas que hayan sufrido daæos y no estØn incluidas en el Objetivo 2 podrÆn, no obstante, beneficiarse de otras ayudas comunitarias. En una nota de informaci(cid:243)n (2) se enumeran los diferentes instrumentos comunitarios a los que cabe recurrir a esos efectos. Por otra parte, por el momento, la Comisi(cid:243)n no tiene previsto restablecer la l(cid:237)nea presupuestaria destinada a la ayuda a las v(cid:237)ctimas de catÆstrofes naturales. Los importes consignados a ese fin en el presupuesto hasta 1997 eran muy limitados, por lo que las ayudas financieras comunitarias ten(cid:237)an un carÆcter meramente simb(cid:243)lico y la intervenci(cid:243)n comunitaria en esos casos se ha traducido, a menudo, en ayudas dispersas y relativamente modestas. Actualmente, la Comisi(cid:243)n da preferencia al restablecimiento econ(cid:243)- mico de las zonas siniestradas a travØs de los instrumentos estructurales comunitarios. (1) DO L 161 de 26. 6. 1999. (2) SEC(2000) 40. (2001/C 89 E/025) PREGUNTA ESCRITA E-1330/00 de Marielle De Sarnez (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (27 de abril de 2000) Asunto: Vertido de hidrocarburos en el mar Tras la catÆstrofe del petrolero Erika, en las costas bretonas, varios petroleros han aprovechado la contaminaci(cid:243)n marina para limpiar sus dep(cid:243)sitos, de manera clandestina, en plena mar. Visto el peligro que estas descargas salvajes representan para el medio ambiente, ¿tiene la Comisi(cid:243)n la intenci(cid:243)n de elaborar una directiva que obligue a los barcos efectuar la limpieza de sus dep(cid:243)sitos antes de salir del puerto, mediante la expedici(cid:243)n de un certificado sin el cual el barco no tendrÆ autorizaci(cid:243)n para hacerse a la mar? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de junio de 2000) incluidas las operaciones de La Comisi(cid:243)n estÆ seriamente preocupada por la contaminaci(cid:243)n operativa, limpieza de dep(cid:243)sitos en aguas comunitarias, ya que supone una parte mÆs importante de la contamina- ci(cid:243)n marina total que la causada por los accidentes. EstÆn vigentes varias disposiciones de carÆcter internacional en materia de construcci(cid:243)n y explotaci(cid:243)n de buques petroleros (cuyo origen es, fundamentalmente, el Convenio Marpol 73/78) que han reducido significativamente en las œltimas dØcadas la necesidad o las ventajas de descargar clandestinamente residuos en el mar. La aplicaci(cid:243)n de estas normas internacionales estÆ controlada, en los puertos comunitarios, a travØs del Estado del puerto merced a lo dispuesto en la Directiva 95/21/CE del Consejo de 29 de junio de 1995, sobre el cumplimiento de las normas internacionales de seguridad mar(cid:237)tima, prevenci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n y condiciones de vida y de trabajo a bordo, por parte de los buques que utilicen los puertos C 89 E/28 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 3. 2001 comunitarios o las instalaciones situadas en aguas bajo jurisdicci(cid:243)n de los Estados Miembros (control del Estado del puerto) (1). Por otro lado, la Comisi(cid:243)n ha propuesto recientemente en la Comunicaci(cid:243)n sobre la seguridad mar(cid:237)tima del transporte de petr(cid:243)leo (2) unos requisitos de construcci(cid:243)n espec(cid:237)ficamente europeos que deberÆn cumplir los petroleros. Gran parte de la contaminaci(cid:243)n operativa de todo tipo de buques en aguas comunitarias se deriva de la imposibilidad de entregar en algunos puertos residuos de carga o residuos generados por los buques a las instalaciones de tierra, o de la resistencia de algunos barcos a utilizar estas œltimas. La propuesta de directiva sobre instalaciones portuarias receptoras de desechos generados por buques y residuos de carga (3) atiende a este problema espec(cid:237)fico e introduce una serie de requisitos, tanto a los puertos como a los buques, para garantizar que estØ disponible este tipo de instalaciones en todos los puertos de la Comunidad, y que los buques los utilicen. Al establecer unas normas sobre instalaciones receptoras, planificaci(cid:243)n de la gesti(cid:243)n de residuos, incentivos financieros o de otro tipo para propiciar la entrega de residuos a tierra, se ha reducido enormemente la necesidad de descargar clandestinamente en el mar. La propuesta impondr(cid:237)a ademÆs la obligaci(cid:243)n a los buques de notificar al puerto las cantidades de desechos y residuos que llevan a bordo. Esto, unido a controles efectuados en el puerto, mejorarÆ significativamente el control del cumplimiento de las normas internacionales. La Comisi(cid:243)n conf(cid:237)a, por todo ello, en que la propuesta de Directiva, que en la actualidad estÆ debatiØndose en el Parlamenteo y el Consejo, tenga una notable repercusi(cid:243)n en la reducci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n operativa, y especialmente de la derivada de la contaminaci(cid:243)n por hidrocarburos de todo tipo de buques. Finalmente, la Comisi(cid:243)n anunci(cid:243) en su Comunicaci(cid:243)n sobre la seguridad mar(cid:237)tima del transporte de petr(cid:243)leo que tiene la intenci(cid:243)n de estudiar otras posibles iniciativas comunitarias que pudieran contribuir a la reducci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n operativa procedente de todo tipo de buques. (1) DO L 157 de 7. 7. 1995. (2) COM(2000) 142 final. (3) DO C 271 de 31. 8. 1998, con las modificaciones de DO C 148 de 18. 5. 1999. (2001/C 89 E/026) PREGUNTA ESCRITA E-1340/00 de Alexander de Roo (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (4 de mayo de 2000) Asunto: Protecci(cid:243)n del hÆbitat de Malta ¿Conoce la Comisi(cid:243)n los planes que existen para convertir en un campo de golf una amplia zona de tierras agr(cid:237)colas de Malta, situada en las proximidades del Hotel Verdala? ¿Sabe la Comisi(cid:243)n que tres especies de reptiles (Chalcides ocellatus, Elaphe situla y Coluber viridiflavus), as(cid:237) como una especie de anfibios (Discoglossus pictus), que se hallan en estas tierras agr(cid:237)colas, deber(cid:237)an estar protegidas con arreglo a la Directiva de la UE sobre la conservaci(cid:243)n de los hÆbitats naturales? ¿Estar(cid:237)a dispuesta la Comisi(cid:243)n a pedir a las autoridades maltesas que proporcionen una informaci(cid:243)n completa sobre la localizaci(cid:243)n y la frecuencia de las diversas especies incluidas en la Directiva comunitaria sobre la conservaci(cid:243)n de los hÆbitats y que estÆn presentes en Malta? ¿Estar(cid:237)a dispuesta la Comisi(cid:243)n a investigar si determinadas especies caracter(cid:237)sticas de Malta (como Podarcis filfolensis maltensis) habr(cid:237)an de ser aæadidas a la lista existente de hÆbitats con el fin de garantizar su protecci(cid:243)n? ¿No opina la Comisi(cid:243)n que las autoridades maltesas deber(cid:237)an designar lo antes posible una serie de hÆbitats con objeto de que todas estas especies se beneficiasen de una protecci(cid:243)n plena desde el primer d(cid:237)a de la adhesi(cid:243)n de Malta a la UE?