title: PREGUNTA ESCRITA E-1184/00 de Cristiana Muscardini (UEN) a la Comisión. Importación de carne con hormonas procedente de los Estados Unidos.

eurovoc_concepts:
United States
beef
extra-EU trade
hormone

text: 3. 4. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 103 E/9 (2001/C 103 E/008) PREGUNTA ESCRITA E-1184/00 de Cristiana Muscardini (UEN) a la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) Asunto: Importaci(cid:243)n de carne con hormonas procedente de los Estados Unidos En relaci(cid:243)n con la polØmica entre la Uni(cid:243)n Europea y los Estados Unidos a prop(cid:243)sito de la prohibici(cid:243)n de importar en Europa carne con residuos hormonales y a ra(cid:237)z de la ausencia de conclusiones en la Asamblea de la OMC, ¿podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n: 1. facilitar informaci(cid:243)n sobre la situaci(cid:243)n de este asunto, hacer saber si la Uni(cid:243)n Europea ha presentado pruebas cient(cid:237)ficas de las consecuencias que el uso de 2. hormonas en la ganader(cid:237)a puede tener para la salud humana, indicar la cantidad de carne importada en la Uni(cid:243)n Europea procedente de los Estados Unidos en 3. 1999 y sometida a investigaci(cid:243)n para verificar la presencia de residuos hormonales? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (24 de julio de 2000) 1. Como consecuencia de los resultados del informe del (cid:243)rgano de apelaci(cid:243)n pertinente y sobre la base de un mandato espec(cid:237)fico de la Comisi(cid:243)n, el comitØ cient(cid:237)fico para asuntos veterinarios relativos a la salud pœblica (SCVPH) se ha ocupado de los riesgos potenciales para la salud humana derivados de la presencia de residuos hormonales en la carne de animales de la especie bovina y en sus productos derivados y en abril de 1999 adopt(cid:243) por unanimidad un dictamen, revisado el 3 de mayo de 2000, que constituye la evaluaci(cid:243)n mÆs reciente y completa de los riesgos derivados de las hormonas en cuesti(cid:243)n. AdemÆs, a principios de 1998 la Comisi(cid:243)n autoriz(cid:243) y financi(cid:243) diecisiete estudios cient(cid:237)ficos con el objetivo de obtener mÆs informaci(cid:243)n en Æreas como la toxicolog(cid:237)a, el uso abusivo y los aspectos medioambientales. Algunos de estos estudios se encuentran aœn en fase de realizaci(cid:243)n. la Comisi(cid:243)n aprob(cid:243) el 24 de mayo de 2000 una A la luz de las recientes conclusiones cient(cid:237)ficas, propuesta de Directiva del Parlamento y del Consejo para prohibir definitivamente el uso de 17 β-estradiol, y mantener la actual prohibici(cid:243)n sobre las otras cinco hormonas con carÆcter provisional. La propuesta fue enviada al Consejo y al Parlamento. En abril de 1999, los resultados de una parte de los diecisiete estudios demostraron que determinadas cantidades de carne y despojos de animales de la especie bovina importados de los Estados Unidos bajo el programa de ganado sin hormonas, aplicado por los Estados Unidos de acuerdo con la Comunidad como una norma provisional para cumplir la normativa comunitaria, conten(cid:237)an residuos de hormonas y por lo tanto no cumpl(cid:237)an las normas comunitarias para la importaci(cid:243)n de carne de vacuno. Este informe condujo a la aplicaci(cid:243)n de disposiciones espec(cid:237)ficas adicionales aplicables a la importaci(cid:243)n de carne y despojos de animales de la especie bovina de los Estados Unidos que aœn estÆn vigentes, y oblig(cid:243) a los Estados Unidos a sustituir su programa de ganado sin hormonas por el programa de ganado sin tratamiento hormonal en septiembre de 1999. El comitØ cient(cid:237)fico para asuntos veterinarios relativos a la salud pœblica (SCVPH), en su dictamen de 2. 30 de abril de 1999, lleg(cid:243) a la conclusi(cid:243)n de que: (cid:129) en lo que respecta a la ingesta excesiva de residuos hormonales y sus metabolitos, y a la vista de las propiedades intr(cid:237)nsecas de las hormonas y las conclusiones epidemiol(cid:243)gicas, se ha comprobado la existencia de un riesgo para el consumidor con indicios concluyentes en diversos grados para cada una de las seis hormonas en cuesti(cid:243)n. (cid:129) En el caso de 17 β-estradiol, existe una cantidad importante de pruebas recientes que apuntan a que esta sustancia debe considerarse carcin(cid:243)geno completo, ya que provoca tumores y favorece su desarrollo. Los datos disponibles no permiten hacer una estimaci(cid:243)n cuantitativa del riesgo. En el caso de las otras cinco hormonas, a pesar de todos los datos toxicol(cid:243)gicos y epidemiol(cid:243)gicos descritos en el informe, el actual estado de conocimientos no permite realizar una estimaci(cid:243)n cuantitativa del riesgo para los consumidores. C 103 E/10 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 4. 2001 (cid:129) Las seis hormonas pueden provocar efectos endocrinos, del desarrollo, inmunol(cid:243)gicos, neurobiol(cid:243)gi- cos, inmunot(cid:243)xicos, genot(cid:243)xicos y carcin(cid:243)genos. Entre los distintos grupos susceptibles de riesgo, el de los niæos impœberes constituye el de mayor riesgo. De nuevo, los datos disponibles no permiten realizar una estimaci(cid:243)n cuantitativa del riesgo para los consumidores. (cid:129) A la vista de las propiedades intr(cid:237)nsecas de las hormonas y teniendo en cuenta las conclusiones epidemiol(cid:243)gicas, no pueden establecerse valores umbrales para ninguna de las seis hormonas. 3. En 1999, la Comunidad import(cid:243) de los Estados Unidos 4 100 toneladas de carne fresca, refrigerada o congelada y de despojos. De acuerdo con la Decisi(cid:243)n 1999/302/CE de la Comisi(cid:243)n, de 30 de abril de 1999, la totalidad de los env(cid:237)os de carne procedente de dicho pa(cid:237)s se someti(cid:243) a los anÆlisis: «de cada lote se tomarÆn dos muestras oficiales, que se examinarÆn para determinar la presencia de residuos de las hormonas xenobi(cid:243)ticas [(cid:133)]». (2001/C 103 E/009) PREGUNTA ESCRITA E-1407/00 de Jeffrey Titford (EDD) a la Comisi(cid:243)n (5 de mayo de 2000) Asunto: Fraude y corrupci(cid:243)n en la Uni(cid:243)n Europea ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n quØ medidas ha adoptado para evitar que se repitan casos de fraude y corrupci(cid:243)n como el descubierto en relaci(cid:243)n con el Programa Leonardo, que estaba supervisado por la antigua comisaria Edith Cresson? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de julio de 2000) La Oficina Europea de Lucha contra el Fraude (OLAF) ha llevado a cabo una investigaci(cid:243)n sobre la gesti(cid:243)n interna de la oficina de asistencia tØcnica responsable de la ejecuci(cid:243)n del programa Leonardo, a ra(cid:237)z de la cual ha detectado algunos indicios que podr(cid:237)an dar lugar a imputaciones de carÆcter penal en relaci(cid:243)n con un posible fraude. Estos indicios han sido puestos en conocimiento de las autoridades judiciales competentes. La investigaci(cid:243)n de la OLAF no ha detectado ningœn indicio de que se haya cometido alguna falta en la gesti(cid:243)n del propio programa. AdemÆs de esta investigaci(cid:243)n, se ha llevado a cabo una investigaci(cid:243)n administrativa sobre la gesti(cid:243)n del programa, que ha concluido hace poco. Al igual que la investigaci(cid:243)n de la OLAF, el informe no ha puesto de manifiesto ningœn error grave en la gesti(cid:243)n del propio programa que permita abrir un procedimiento disciplinario. Dentro de los esfuerzos por reforzar aœn mÆs la seguridad contra los intentos de fraude o corrupci(cid:243)n, o la mala gesti(cid:243)n, el programa de reforma de la Comisi(cid:243)n incluye varias disposiciones que, entre otras cosas, responden a las preocupaciones expresadas en el primer informe del ComitØ de Expertos Independientes y a las recomendaciones de dicho informe. Esas disposiciones incluyen una mayor responsabilidad y obligaci(cid:243)n de rendir cuentas por parte de las Direcciones Generales, las cuales serÆn directamente responsables de la gesti(cid:243)n financiera e incluirÆn un informe sobre esa gesti(cid:243)n en su Informe Anual, el desarrollo de la capacidad de auditor(cid:237)a de las Direcciones Generales y la creaci(cid:243)n de un Servicio de Auditor(cid:237)a Interna independiente integrado principalmente por expertos en materia de auditor(cid:237)a financiera y dirigido por dichos expertos. AdemÆs, se aumentarÆn los recursos de la Comisi(cid:243)n dedicados a la auditor(cid:237)a tanto mediante la contrataci(cid:243)n externa de expertos como a travØs de la formaci(cid:243)n interna. Como ejemplo de la incidencia de estos cambios, las unidades de auditor(cid:237)a de las Direcciones Generales llevarÆn a cabo previsiblemente la auditor(cid:237)a de las oficinas de asistencia tØcnica (o de organizaciones semejantes), o ya la han efectuado. AdemÆs, en caso de que los informes de auditor(cid:237)a no se presenten en un plazo satisfactorio, se avisarÆ al Servicio de Auditor(cid:237)a Interna, el cual realizarÆ las investigaciones oportunas e informarÆ a la Comisi(cid:243)n al respecto


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1202/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Krisesituationen inden for sektoren for æbleavl.

eurovoc_concepts:
Belgium
Limburg
common agricultural policy
pip fruit
selling at a loss

formats: html pdf print

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/99 Er det Kommissionens opfattelse, at den v(cid:230)sentlige interesse i det foreliggende tilf(cid:230)lde ikke er doku- menteret, og at der heller ikke er planer om kompensation? Er det Kommissionens opfattelse, at den tilsigtede bebyggelsesplan i det mindste błr l(cid:230)gges p(cid:229) is af de indtil den v(cid:230)sentlige interesse er dokumenteret, og indtil der er tilbudt nederlandske myndigheder, fyldestgłrende kompensation for tab af naturomr(cid:229)der? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (17. maj 2000) Kommissionen er ikke blevet informeret om det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt, herunder opfłrelsen at boligblokke, i kommunen Almere p(cid:229) omr(cid:229)det uden for diget omkring IJmeer. IJmeer er af de nederlandske myndigheder blevet udn(cid:230)vnt til s(cid:230)rligt beskyttet omr(cid:229)de i henhold til R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (1). Som s(cid:230)rligt beskyttet omr(cid:229)de er IJmeer beskyttet i henhold til R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2), s(cid:230)rlig artikel 6, stk. 2, 3 og 4. I henhold til artikel 7 i direktiv 92/43/E(cid:216)F g(cid:230)lder disse bestemmelser ligeledes for s(cid:230)rligt beskyttede omr(cid:229)der som defineret i direktiv 79/409/E(cid:216)F. Opfłrelse af boligblokke i n(cid:230)rheden af eller inden for et s(cid:230)rligt beskyttet omr(cid:229)de kan v(cid:230)re et projekt som defineret i artikel 6, stk. 3, i direktiv 92/43/E(cid:216)F, der kan p(cid:229)virke en s(cid:229)dan lokalitet v(cid:230)sentligt. I s(cid:229) fald skal dette projekt underkastes en fyldestgłrende vurdering med hensyn til dets virkninger p(cid:229) IJmeer, navnlig de levesteder og de arter, der er beskyttet af direktiv 79/409/E(cid:216)F. S(cid:229)fremt konklusionen af vurderingen bliver, at der vil opst(cid:229) negative virkninger, g(cid:230)lder artikel 6, stk. 4. Ansvaret med hensyn til at h(cid:229)ndh(cid:230)ve artikel 6, stk. 4, p(cid:229)hviler fłrst og fremmest medlemsstaten selv. P(cid:229) grundlag af de foreliggende oplysninger kan Kommissionen ikke bedłmme, hvorvidt der er tale om nogen overtr(cid:230)delse af R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F eller R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F. Derfor har den sendt en skrivelse til Nederlandene med anmodning om oplysninger vedrłrende projektet og dettes virkninger i medfłr af R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F og R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F. Kommissionen vil ikke tage yderligere skridt p(cid:229) indev(cid:230)rende tidspunkt, da alle involverede parter selv kan indlede en retslig procedure mod Almere kommune, ligesom den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstats egne myndigheder har retsmidler i form af den p(cid:229)g(cid:230)ldende nationale lovgivning med henblik p(cid:229) om nłdvendigt at forhindre opfłrelsen af disse boligblokke. (1) EFT L 103 af 25. 4. 1979. (2) EFT L 206 af 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/130) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1202/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Krisesituationen inden for sektoren for (cid:230)bleavl Der er i łjeblikket en krise inden for sektoren for avl af (cid:230)blesorten Jona Gold. Frugtavlere i Limburg (Belgien) m(cid:229) s(cid:230)lge deres produktion til under fremstillingsprisen. Problemet er ikke begr(cid:230)nset til frugtavlere i provinsen Limburg, men optr(cid:230)der ogs(cid:229) i andre regioner. Er Kommissionen bekendt med krisen inden for (cid:230)blesektoren og n(cid:230)rmere bestemt for sorten Jona 1. Gold? I ben(cid:230)gtende fald vil Kommissionen s(cid:229) nu indhente detaljerede oplysninger om denne krise? 2. Agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe foranstaltninger for at lłse denne krise inden for (cid:230)blesektoren? Hvilke foranstaltninger er der i bekr(cid:230)ftende fald tale om og g(cid:230)lder det strukturelle nłdforanstaltninger? I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor łnsker Kommissionen ikke at tr(cid:230)ffe foranstaltninger? C 53 E/100 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 G(cid:229)r Kommissionen ind for en kvotaordning for EU(cid:146)s (cid:230)bleproduktion for at tilvejebringe en strukturel 3. lłsning p(cid:229) krisen inden for sektoren for (cid:230)bleavl? I bekr(cid:230)ftende fald, hvorn(cid:229)r og p(cid:229) hvilken m(cid:229)de agter Kommissionen at udarbejde en s(cid:229)dan kvotaordning? I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor afviser Kommissionen tanken om en strukturel lłsning af krisen inden for (cid:230)blesektoren gennem en kvotaordning og hvilke foranstaltninger vil Kommissionen foresl(cid:229) som alternativ lłsning? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (22. maj 2000) 1. Kommissionen har bem(cid:230)rket, at det generelle (cid:230)bleprisniveau i hłst(cid:229)ret 1999/2000 var lavere end i det foreg(cid:229)ende hłst(cid:229)r. Priserne l(cid:229) imidlertid p(cid:229) s(cid:229) at sige samme niveau som for hłst(cid:229)ret 1997/1998. Denne udvikling kan for en stor dels vedkommende forklares ved den ret store f(cid:230)llesskabsproduktion (n(cid:230)sten 8,5 mio. t, dvs. omkring 10 % mere end gennemsnittet for de seneste hłst(cid:229)r). Disse generelle tal d(cid:230)kker dog over visse forskelle mellem medlemsstaterne. F. eks. er den belgiske (cid:230)bleproduktion steget til n(cid:230)sten 550 000 t i 1999, dvs. med 30 % i forhold til gennemsnittet for de foreg(cid:229)ende hłst(cid:229)r. I den forbindelse har EU(cid:146)s samlede produktion af sorten Jona Gold sl(cid:229)et alle rekorder med mere end 900 000 t. Derfor er produktionsprisen for belgiske (cid:230)bler, is(cid:230)r for sorten Jona Gold, faldet i forhold til det s(cid:230)dvanlige prisniveau. Ifłlge den f(cid:230)lles markedsordning for frugt og grłntsager (R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2200/96 af 2. 28. oktober 1996 om en f(cid:230)lles markedsordning for frugt og grłntsager (1)) kan producenterne under s(cid:229)danne omst(cid:230)ndigheder ty til flere forskellige finansieringsinstrumenter. Dels kan producentorganisatio- nerne tr(cid:230)ffe beslutning om at iv(cid:230)rks(cid:230)tte interventionsordningen ved at tr(cid:230)kke varer tilbage fra markedet, hvilket har til form(cid:229)l at stłtte priserne for de produkter, der forbliver p(cid:229) markedet. Dels r(cid:229)der de med driftsfondene over store offentlige finansielle ressourcer, som de kan benytte med henblik p(cid:229) strukturfor- bedringer. Disse foranstaltninger blev oprettet for at głre det muligt for producentorganisationerne, der i Belgien repr(cid:230)senterer 70 % af produktionen af frugt og grłntsager, dels at afhj(cid:230)lpe konjunkturkriser, dels at głre en indsats for at forbedre deres konkurrenceevne. ˘bleproducenterne r(cid:229)der alts(cid:229) i denne forbindelse over hensigtsm(cid:230)ssige midler til at afhj(cid:230)lpe virkningerne af den konjunkturbestemte produktionskrise. Det er ikke nłdvendigt at udarbejde nye undtagelsesforan- staltninger. Hvad is(cid:230)r ang(cid:229)r sorten Jona Gold, der udgłr 50 % af den belgiske produktion, r(cid:229)der producenterne ligeledes via driftsfondene over finansielle ressourcer, der głr det muligt for dem at oml(cid:230)gge (cid:230)bleplantagerne med henblik p(cid:229) produktion af mere efterspurgte sorter. 3. Kommissionen g(cid:229)r heller ikke ind for en kvotaordning for (cid:230)bleproduktionen. En s(cid:229)dan foranstalt- ning, som ikke indeholdes i den f(cid:230)lles markedsordning, er tilsyneladende ikke egnet til afgrłder, for hvilke producenterne har vanskeligt ved at forudsige den endelige produktion. Siden 1996 har R(cid:229)det for at stłtte frugt- og grłntsagssektoren valgt i hłjere grad at yde strukturbetinget stłtte til producentorganisationerne via driftsfondene; dette skulle głre det muligt for producentorganisationerne, hos hvem udbuddet koncentreres, at styre de konjunkturbestemte produktionsudsving mere og mere effektivt. (1) EFT L 297 af 21. 11. 1996. (2001/C 53 E/131) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1210/00 af Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) til Kommissionen (14. april 2000) Om: Ulovlige tyrkiske indvandrere Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d besluttede p(cid:229) sit młde i Helsinki i december, at Tyrkiet nu var et »kandidatland«. I de seneste mange (cid:229)r har man imidlertid undladt at fłre kontrol med eller oven i kłbet tilskyndet til ulovlig indvandring af tyrkiske statsborgere til de europ(cid:230)iske lande, hvilket skaber problemer i de medlemsstater, der gr(cid:230)nser op til Tyrkiet og navnlig Gr(cid:230)kenland, der modtager utallige ulovlige indvandrere navnlig via de vidtstrakte maritime gr(cid:230)nser mod łst


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1202/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Krissituation inom äppelodlingen.

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/99 Anser kommissionen att tungt v(cid:228)gande sk(cid:228)l i detta fall inte lagts fram, och att det heller inte finns n(cid:229)gra planer p(cid:229) att erl(cid:228)gga kompensation? Anser kommissionen att dessa byggnadsplaner (cid:229)tminstone borde (cid:148)frysas(cid:148) genom (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n de neder- framlagts och man erbjuder en l(cid:228)ndska myndigheternas sida, fullst(cid:228)ndig kompensation f(cid:246)r de naturv(cid:228)rden som g(cid:229)r f(cid:246)rlorade? tungt v(cid:228)gande sk(cid:228)l fram till dess att Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 maj 2000) Kommissionen har inte informerats om det aktuella projekt som innefattar uppf(cid:246)randet av h(cid:246)ghus i kommunen Almere p(cid:229) omr(cid:229)det bakom vallen l(cid:228)ngs IJmeer. IJmeer har av de nederl(cid:228)ndska myndigheterna utsetts till s(cid:228)rskilt skyddsomr(cid:229)de s(cid:229) som det definieras i r(cid:229)dets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda f(cid:229)glar (1). Som s(cid:228)rskilt skyddsomr(cid:229)de skyddas IJmeer genom r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter (2), s(cid:228)rskilt artiklarna 6. 2, 6. 3 och 6. 4 i detta. Enligt artikel 7 i direktiv 92/43/EEG g(cid:228)ller dessa best(cid:228)mmelser (cid:228)ven f(cid:246)r s(cid:228)rskilda skyddsomr(cid:229)den s(cid:229) som de definieras i direktiv 79/409/EEG. Att bygga h(cid:246)ghus n(cid:228)ra eller inom ett s(cid:228)rskilt skyddsomr(cid:229)de skulle kunna vara ett s(cid:229)dant projekt som beskrivs i artikel 6. 3 i direktiv 92/43/EEG, och skulle sannolikt p(cid:229)verka det s(cid:228)rskilda skyddsomr(cid:229)det p(cid:229) ett betydande s(cid:228)tt. I s(cid:229) fall m(cid:229)ste projektet granskas f(cid:246)r att bed(cid:246)ma vilka effekter det skulle f(cid:229) f(cid:246)r IJmeer, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller de milj(cid:246)er och arter som skyddas genom direktiv 79/ 409/EEG. Om granskningen kommer fram till att det skulle bli negativa f(cid:246)ljder (cid:228)r artikel 6. 4 till(cid:228)mpnings- bar. Ansvaret f(cid:246)r att till(cid:228)mpa artikel 6. 4 ligger i f(cid:246)rsta hand hos medlemsstaten. Utifr(cid:229)n tillg(cid:228)nglig information kan kommissionen inte bed(cid:246)ma om det f(cid:246)religger en (cid:246)vertr(cid:228)delse av direktiv 79/409/EEG eller direktiv 92/43/EEG. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r skickat ett brev till Nederl(cid:228)nderna och beg(cid:228)rt information om projektet och dess f(cid:246)ljdverkningar enligt direktiv 79/409/EEG och direktiv 92/ 43/EEG. Kommissionen kommer inte att vidta andra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r n(cid:228)rvarande, eftersom inblandade parter kan inleda r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder mot kommunen Almere, och d(cid:228)rtill har de nationella myndigheterna i sin egen lagstiftning de r(cid:228)ttsliga instrument som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att h(cid:246)ghusen byggs, om detta skulle visa sig n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. (1) EGT L 103, 25. 4. 1979. (2) EGT L 206, 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/130) SKRIFTLIG FR¯GA E-1202/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (12 april 2000) ˜mne: Krissituation inom (cid:228)ppelodlingen Odlingen av (cid:228)pplen av typ Jona Gold genomg(cid:229)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande en kris. Fruktodlare fr(cid:229)n Limburg (cid:228)r tvungna att s(cid:228)lja sina produkter till pris som understiger produktionskostnaderna. Problemet begr(cid:228)nsar sig inte bara till provinsen Limburg utan upptr(cid:228)der ocks(cid:229) inom andra regioner. K(cid:228)nner kommissionen till krisen inom (cid:228)ppelodlingsbranschen, n(cid:228)rmare best(cid:228)mt f(cid:246)r odlingen av Jona 1. Gold? Om inte, t(cid:228)nker kommissionen d(cid:229) (cid:228)nnu skaffa sig ing(cid:229)ende upplysningar om (cid:228)ppelkrisen? 2. Kommer kommissionen att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att erbjuda en l(cid:246)sning p(cid:229) (cid:228)ppelkrisen? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: vilka (cid:229)tg(cid:228)rder handlar det om och (cid:228)r det fr(cid:229)gan om strukturella (cid:229)tg(cid:228)rder eller n(cid:246)dhj(cid:228)lps(cid:229)tg(cid:228)rder? Om inte: varf(cid:246)r vill inte kommissionen vidta n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder? C 53 E/100 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Anser kommissionen att det b(cid:246)r inf(cid:246)ras en politik med kvoter f(cid:246)r (cid:228)ppelodling inom Europeiska 3. unionen, s(cid:229) att det skall g(cid:229) att finna en strukturell l(cid:246)sning p(cid:229) krisen inom (cid:228)ppelodlingssektorn? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: n(cid:228)r och hur t(cid:228)nker kommissionen utarbeta en s(cid:229)dan kvotordning? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: varf(cid:246)r tar kommissionen avst(cid:229)nd fr(cid:229)n tanken p(cid:229) en s(cid:229)dan kvotordning s(cid:229)som en strukturell l(cid:246)sning p(cid:229) (cid:228)ppelkrisen och vilka (cid:229)tg(cid:228)rder vill kommissionen f(cid:246)ra fram som alternativ? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 maj 2000) 1. ˜ven kommissionen har konstaterat att prisniv(cid:229)n f(cid:246)r (cid:228)pplen i allm(cid:228)nhet var l(cid:228)gre under s(cid:228)songen 1999/2000 (cid:228)n under f(cid:246)reg(cid:229)ende s(cid:228)song. Den ligger emellertid ungef(cid:228)r p(cid:229) samma niv(cid:229) som under s(cid:228)songen 1997/1998. Denna allm(cid:228)nna utveckling f(cid:246)rklaras till stor del av den relativt h(cid:246)ga niv(cid:229)n p(cid:229) gemenskapsproduktionen (n(cid:228)rmare 8,5 miljoner ton, eller omkring 10 % (cid:246)ver genomsnittet f(cid:246)r de senaste s(cid:228)songerna). Bakom detta konstaterande d(cid:246)ljer sig emellertid vissa skillnader mellan medlemsstaterna. Exempelvis har produktionen av (cid:228)pplen i Belgien under 1999 uppg(cid:229)tt till n(cid:228)rmare 550 000 ton, dvs. 30 % mer (cid:228)n genomsnittet under f(cid:246)reg(cid:229)ende s(cid:228)songer. I detta sammanhang har (cid:228)ven produktionen av sorten Jona Gold slagit rekord med (cid:246)ver 900 000 ton p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Producentpriserna p(cid:229) (cid:228)pplen i Belgien, och i synnerhet f(cid:246)r sorten Jona Gold, har d(cid:228)rmed av logiska sk(cid:228)l lagt sig p(cid:229) en niv(cid:229) som (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n den vanliga. F(cid:246)r en situation som denna f(cid:246)reskrivs i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 2. om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r frukt och gr(cid:246)nsaker (1), att producenterna kan beg(cid:228)ra hj(cid:228)lp via olika typer av finansiella instrument. Dels kan producentorganisationerna besluta att s(cid:228)tta en interventionsordning i verket och (cid:229)terta produkter fr(cid:229)n marknaden i syfte att h(cid:229)lla priserna uppe p(cid:229) de produkter som finns kvar p(cid:229) marknaden, dels f(cid:246)rfogar de (cid:246)ver driftsfonder med betydande offentliga finansiella medel som de kan anv(cid:228)nda i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra strukturen. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r utformade f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra f(cid:246)r producentorganisationerna, vilka i Belgien representerar 70 % av produktionen av frukt och gr(cid:246)nsaker, att s(cid:229)v(cid:228)l m(cid:246)ta konjunkturkriser som att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra sin konkurrenskraft. Producenterna av (cid:228)pplen har allts(cid:229) inom denna ram tillg(cid:229)ng till instrument som (cid:228)r l(cid:228)mpade f(cid:246)r att d(cid:228)mpa konsekvenserna av en konjunkturm(cid:228)ssig produktionskris. Det (cid:228)r inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att utarbeta nya extra- ordin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder. Vad s(cid:229) specifikt betr(cid:228)ffar sorten Jona Gold, vilken motsvarar 50 % av den belgiska produktionen, har producenterna (cid:228)ven tillg(cid:229)ng till driftsfonder med finansiella resurser som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att (cid:246)verv(cid:228)ga en ny inriktning f(cid:246)r sina fruktodlingar mot sorter med mindre (cid:246)verskott. 3. Kommissionen har inte heller f(cid:246)r avsikt att s(cid:228)tta i verket n(cid:229)gon kvotordning f(cid:246)r produktionen av (cid:228)pplen. Detta slag av (cid:229)tg(cid:228)rder, vilka inte finns f(cid:246)reskrivna i den gemensamma organisationen av marknaden, f(cid:246)refaller inte vara l(cid:228)mpade f(cid:246)r s(cid:229)dan typ av odling d(cid:228)r producenten inte med l(cid:228)tthet kan f(cid:246)ruts(cid:228)ga vilken hans slutproduktion kommer att bli. Sedan 1996 har kommissionen i st(cid:228)llet n(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:246)d till marknaden f(cid:246)r frukt och gr(cid:246)nsaker valt att genom driftsfonderna ge ett strukturellt st(cid:246)d till producentorganisationerna. Detta skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r de producentorganisationer som koncentrerar sitt utbud att allt effektivare engagera sig f(cid:246)r att hantera de konjunkturm(cid:228)ssiga sv(cid:228)ngningarna i produktio- nen. (1) EGT L 297, 21. 11. 1996. (2001/C 53 E/131) SKRIFTLIG FR¯GA E-1210/00 fr(cid:229)n Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) till kommissionen (14 april 2000) ˜mne: Illegala invandrare fr(cid:229)n Turkiet Vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Helsingfors i december f(cid:246)rra (cid:229)ret fick Turkiet status som kandidatland f(cid:246)r anslutning till Europeiska unionen. Sedan m(cid:229)nga (cid:229)r tillbaka f(cid:246)r landet emellertid en politik d(cid:228)r den illegala invandringen av turkiska medborgare i l(cid:228)nder i Europa inte kontrolleras och till och med uppmuntras. Detta skapar problem i de medlemsstater som gr(cid:228)nsar till Turkiet och i synnerhet Grekland som f(cid:229)r ta emot ett stort antal illegala invandrare, i synnerhet p(cid:229) grund av sina omfattande havsgr(cid:228)nser (cid:246)sterut


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1171/00 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle. Tuki ydinenergialle ja uusiutuville energiamuodoille.

eurovoc_concepts:
EU expenditure
nuclear energy
renewable energy

text: 6. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 72 E/23 4. Maatalousmarkkinoista ja elintarvikkeiden laadusta vastaavan valtiosihteerin kabinetin 13. 3. 2000 antaman tiedonannon mukaan Portugalin hallitus on EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen syrj(cid:228)isimpien alueiden erityiskohtelua koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten perusteella pyyt(cid:228)nyt komissiolta Azorien itsehallintoalueelle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n maitokiinti(cid:246)n korottamista 125 000 tonnilla, kuitenkin niin, ettei se vaikuta nykyiseen Portugalin kansalliseen kiinti(cid:246)(cid:246)n. Onko Portugalin hallitus ottanut yhteytt(cid:228) komission asiasta vastaaviin yksikk(cid:246)ihin (cid:129) esimerkiksi Teid(cid:228)n toimivaltaanne kuuluviin yksikk(cid:246)ihin (cid:129) neuvotellakseen Portugalin maitokiinti(cid:246)n korottamisesta? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 2000) Komission tietoon ovat kantautuneet huhut Portugalin maitokiinti(cid:246)n ylittymisest(cid:228) markkinointivuonna 1999/2000, jonka syyn(cid:228) on muun muassa tuotannon lis(cid:228)(cid:228)ntyminen Azoreilla. Mink(cid:228)(cid:228)nlaisia tarkkoja lukuja ei kuitenkaan ole todenn(cid:228)k(cid:246)isesti saatavilla ennen j(cid:228)senvaltioiden s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksell(cid:228) vahvistamaa p(cid:228)iv(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) markkinointivuoden 1999/2000 lopullisten tulosten toimittamiseksi komissiolle, eli viimeist(cid:228)(cid:228)n 31. elokuuta 2000. jolla on T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi Azorien tilanne on erikoislaatuinen: se on ainoa kaikista syrj(cid:228)isist(cid:228) alueista, ylituotantoa paljon yli oman sis(cid:228)isen kulutuksensa, jossa vaara yhteis(cid:246)n talousarvion varoin toteutettavista interventio-ostoista on todellinen. Kaikki muut erityisen syrj(cid:228)iset alueet ovat nettotuojia ja niiden kokonaistuotanto ei ole edes kahdeskymmenesosaa Azorien tuotannosta. ja jota vied(cid:228)(cid:228)n mantereelle, Portugalin hallitus on toimittanut komissiolle marraskuulta 1999 ja maaliskuulta 2000 olevat asiakirjat Poseima-j(cid:228)rjestelm(cid:228)n tarkistamisesta ja EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan (entinen 227 artikla) 2 kohdan soveltamisesta, mutta niiss(cid:228) ei k(cid:228)sitell(cid:228) maitokiinti(cid:246)kysymyst(cid:228). Viime kuukausina t(cid:228)m(cid:228) ongelma on otettu esille ainoastaan yhteyksiss(cid:228) parlamentin j(cid:228)senten kanssa. Komissio vastaanotti kuitenkin huhtikuun alussa Portugalin viranomaisilta virallisen pyynn(cid:246)n Azorien maitokiinti(cid:246)n nostamisesta. T(cid:228)t(cid:228) pyynt(cid:246)(cid:228) tarkastellaan parhaillaan. (2001/C 72 E/026) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1171/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Tuki ydinenergialle ja uusiutuville energiamuodoille Voiko komissio vastata esitettyyn kysymykseen (kysymys E-2635/99) (1)? Komissiota pyydet(cid:228)(cid:228)n erityisesti esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n taulukkomuodossa yhteis(cid:246)n perustamisen j(cid:228)lkeen vuosittain my(cid:246)nnetty rahallinen tuki. Kysymyksen alkuper(cid:228)inen sanamuoto oli seuraava: 1. Voiko komissio esitt(cid:228)(cid:228) luettelon, josta ilmenee, miten paljon tukea on maksettu Euroopan yhteis(cid:246)jen talousarvion vastaavista budjettikohdista toisaalta ydinenergialle (fuusio mukaan lukien) ja toisaalta uusiutuville energiamuodoille (aurinko ja tuuli) yhteis(cid:246)jen perustamisen j(cid:228)lkeen? 2. Jos ei, miksi ei? (1) EYVL C 225 E, 8. 8. 2000, s. 187. C 72 E/24 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 6. 3. 2001 Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (15. kes(cid:228)kuuta 2000) Kuten komissio jo mainitsi vastauksessaan (1) parlamentin j(cid:228)senen kirjalliseen kysymykseen E-2635/99, komissiolla on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n ajanjaksoa 1990(cid:129)1999 koskevat tiedot. Tiedot on esitetty alla taulukko- muodossa kysyj(cid:228)n pyynn(cid:246)n mukaisesti: 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (miljoonaa euroa) JOULE I (muu kuin ydinenergia) (1) JOULE II (muu kuin ydinenergia) (1) Edist(cid:228)mistoimet (uusiutuvat energial(cid:228)hteet) (1) 4. puiteohjelma (muu kuin ydinenergia) (1) 5. puiteohjelma (muu kuin ydinenergia) (1) Altener I B4-1030 Altener II B4-1030 89,8 26,7 6,6 (cid:129) 136,4 94,6 26,5 24,9 313,3 163,5 266,5 260,1 5,0 10,0 13,0 10,2 8,6 211,6 (2) 11,0 15,4 Thermie B6-7151 (3) 6,6 35,7 35,0 35,2 46,6 Demonstraatio (energia) (3) 2. puiteohjelma (ydinturvallisuus/fuusio) 3. puiteohjelma (fissio/fuusio) 4. puiteohjelma (fissio/fuusio) 5. puiteohjelma (fissio/fuusio) Radioaktiivisen materiaalin kuljetus B4-1020 (4) Koulutus (ydinmateriaalivalvonta) 30,1 37,4 57,1 30,2 66,9 242,2 156,8 46,0 3,8 3,3 134,8 222,9 222,3 340,1 258,6 197,8 206,4 0,4 0,4 0,2 0,2 0,3 (cid:129) (cid:129) 0,7 0,9 2,0 1,3 0,7 1,8 (cid:129) 0,1 237,8 0,5 1,1 (1) Uusiutuvia energial(cid:228)hteit(cid:228) koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat kiinte(cid:228) osa TTK-ohjelman muita energiamuotoja kuin ydinenergiaa koskevaa budjettikohtaa, yksinomaan uusiutuvia energial(cid:228)hteit(cid:228). Ainoastaan vuonna 1994 tutkimuksen talousarviossa oli uusiutuvia energial(cid:228)hteit(cid:228) varten erillinen budjettikohta, liittynyt tiettyyn ongelmaan. Vuosia 1995(cid:129)1998 ja vuotta 1999 koskevat luvut sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t energian p(cid:228)(cid:228)osaston hallinnoiman demonstraatiota koskevan osan. joka ei siis koske joka ei (2) M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen toteuttaminen. (3) Esitetyt luvut koskevat ainoastaan uusiutuvia energial(cid:228)hteit(cid:228) (mm. biomassa, geoterminen energia, vesivoima, aurinko- ja tuulienergia, uusiutuvien energial(cid:228)hteiden hy(cid:246)dynt(cid:228)minen rakennuksissa ja uusiutuvista energial(cid:228)hteist(cid:228) tuotetun energian integroiminen) ja ainoastaan demonstraatiohankkeita. Tietyt tiedonlevityksen alalla toteutettavat toimet, mukaan luettuina uusiutuviin energial(cid:228)hteisiin liittyv(cid:228)n OPET-verkon toiminta, eiv(cid:228)t sis(cid:228)lly yll(cid:228) oleviin lukuihin, sill(cid:228) niit(cid:228) ei ole luokiteltu energial(cid:228)hteiden mukaan. SURE-ohjelma (1999) mukaan luettuna. (4) (1) EYVL C 225 E, 8. 8. 2000, s. 187. (2001/C 72 E/027) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1173/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Malcolm Harbour (PPE-DE) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Moottoriajoneuvoalan tietoyhteiskuntahankkeiden rahoitus Ottaen huomioon k(cid:228)ynniss(cid:228) olevat Keski-Englannin autoteollisuuden uudelleenj(cid:228)rjestelyt, jotka ovat seu- rausta BMW:n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) pilkkoa Rover-ryhm(cid:228), voisiko komissio harkita erityisrahoituksen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228)


title: Regionsudvalgets udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer"

eurovoc_concepts:
approximation of laws
marketing
public health
single market
tobacco industry

formats: pdf print

text: 8. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 226/5 Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer« (2000/C 226/02) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer [KOM(1999) 594 endelig udg. — 1999/0244 (COD)], under henvisning til Rådets beslutning af 15. februar 2000 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 5, under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 32/2000 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalg 5 den 6. marts 2000 med Tommaso Sodano (I, løsgænger) som ordfører, og ud fra følgende betragtninger: traktaten om Den Europæiske Union fastsætter i art. 95, stk. 1, »at Rådet. vedtager de foranstaltninger med henblik på indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, der vedrører det indre marked«, i ovennævnte traktat, art. 95, stk. 3, står der, at »Kommissionens forslag i henhold til stk. 1 inden for sundhed, sikkerhed, miljøbeskyttelse og forbrugerbeskyttelse skal bygge på et højt beskyttelsesniveau under hensyntagen til navnlig enhver ny udvikling baseret på videnskabelige kendsgerninger« — på den 33. plenarforsamling den 12. -13. april 2000 (mødet den 12. april) vedtaget følgende udtalelse. 1. Det foreliggende direktivforslag hilses velkommen. Det udspringer af et ubestrideligt behov for at foretage en indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og admi- nistrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer med henblik på at fjerne de forskelle, der kan skabe handelshindringer og dermed hæmme det indre markeds funktion. 2. Forslaget tager udgangspunkt i et krav om et højt niveau for sundhedsbeskyttelse og sigter mod at begrænse tjære-, nikotin- og kulilteindholdet i cigaretter for at reducere røgtobaks skadelige virkninger. 3. Den opstillede målsætning er så vidtrækkende, at man nøje bør overveje, hvilke instrumenter der skal tages i brug for at opnå størst mulig effektivitet samt størst garanti for at opnå de ønskede resultater. 4. I betragtning af, at oplysningerne er så usikre, forekommer det vigtigt at henlede Kommissionens opmærksomhed på, at det også er nødvendigt at overveje andre og mere effektive former for sundhedsbeskyttelsestiltag (i relation tobaksmisbrug og beskyttelse af f. eks. til gennem rygeforbud på offentlige steder og arbejdspladser), og først og fremmest lade det foreliggende direktivforslag tage sigte på at fjerne eksisterende forskelle med henblik på at regulere det indre markeds funktion. ikke-rygere, 5. I overvejelserne over hvilke instrumenter der skal anvendes, vil det under alle omstændigheder være ønskeligt, at man — i overensstemmelse med Kommissionens udsagn (1) — også overvejer, hvilke virkninger de enkelte instrumenter vil få for tobaksproduktionen, samt hvilke økonomiske konsekvenser de vil få for især de medlemslande, hvor tobak udgør en af de primære indtægtskilder. Den nu- værende situation, hvor EU på samme tid støtter kampen mod rygning og tobaksproduktionen, må bringes til ophør snarest muligt. Derfor mener Regionsudvalget, at EU må sætte alle kræfter ind på at hjælpe tobaksproducenterne med at skifte til andre afgrøder eller aktiviteter. (1) »Kommissionen erkender, at der består et modsætningsforhold mellem Fællesskabets bestræbelser på at nedbringe tobaksforbru- get og dets støtte til produktionen af råtobak, men fremhæver i denne beretning, at afskaffelsen af støtten til tobaksavlere vil få alvorlige følger for de over 200. 000 personer, der arbejder inden for produktion og forarbejdning af tobak« (KOM(96) 554). C 226/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 2000 6. Det bemærkes, at dette direktivforslag går videre end en ny kodificering af de gældende tekster, idet det introducerer nye foranstaltninger, der indeholder så komplicerede ele- menter, at de bør granskes yderligere. 7. Regionsudvalget ser positivt på Kommissionens vilje til at se nærmere på indholdet af andre skadelige stoffer (kemiske tilsætningsstoffer) i tobaksvarer. Dette tjener to formål: a) at sigte mod et højt niveau for sundhedsbeskyttelse, b) at bane vejen for en bedre og mere ensartet information i medlemsstaterne og at fremme fjernelsen af hindrin- ger med henblik på et mere velfungerende indre marked. 8. Foreslår navnlig, i relation til punkt b), at der opstilles en fælles liste over tilsætningsstoffer, og at der fastlægges en fælles analysemetode, som skal anvendes i alle medlems- staterne for at undgå indbyrdes forskellige bestemmelser i medlemsstaterne, hvilket jo er hovedformålet med at tilnærme landenes bestemmelser. 9. Hvad angår mærkningen, der omtales i direktivforslagets art. 6, anses den foreslåede foranstaltning ikke for at være tilfredsstillende. Det er tvivlsomt, om det foreliggende forslag vil være effektivt på grund af såvel tonen i den valgte advarsel (»Rygning dræber« eller »Rygning kan dræbe«) som den psykologiske virkning af den foreskrevne udformning (størrelse og farver). ninger i forhold til nu. Hvad angår farvekravet, burde det være tilstrækkeligt at kræve, at der anvendes tydelige kontrastfarver for at fremhæve indholdet. 11. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at betegnel- ser som »lavt tjæreindhold«, »light«, »ultra light«, »mild« eller lignende er vildledende, idet de fejlagtigt giver det indtryk, at et givet produkt er mindre sundhedsskadeligt end de andre. 12. Det anses imidlertid for hensigtsmæssigt at kræve en slags supplerende mærkning, der giver klare oplysninger om forholdet mellem varens forskellige bestanddele. I den forbindelse kunne det være hensigtsmæssigt med en enty- dig EU-klassificering, som med forskellige farver eller gængse betegnelser angiver mængden af de forskellige bestanddele. 13. I lyset heraf efterlyser Regionsudvalget derfor nogle effekti- ve indgreb, der kan modvirke den tiltagende forarmelse, som de pågældende områder vil blive udsat for. Indgrebene kan ske i form af foranstaltninger og omfattende finansie- ringsordninger, der på mellemlang sigt fremmer dyrkning af andre afgrøder end tobak — vel vidende, at enhver alternativ afgrøde på kort sigt vil virke demotiverende på producenterne. Ligeledes bør det overvejes at indføre forskellige incitamenter med henblik på omstilling af tobaksforarbejdningsvirksomhederne. 14. Da såvel beskæftigelsen som folkesundheden er to meget vigtige aspekter, bør de behandles på lige fod. 10. Med henblik på at give korrekte og ensartede oplysninger om varens indhold foreslår Regionsudvalget derfor, at advarslens størrelse afpasses efter advarselstypen, da det anser det for vigtigt, at man udvider mængden af oplys- 15. Regionsudvalget beklager, at Kommissionen blandt de institutioner, den har til hensigt at rapportere til, ikke nævner Regionsudvalget, og anmoder om, at denne udela- delse korrigeres i den endelige direktivtekst. Bruxelles, den 12. april 2000. Jos CHABERT Formand for Regionsudvalget


title: WRITTEN QUESTION P-1282/00 by Dana Scallon (PPE-DE) to the Commission. Dublin-Sligo transport corridor.

eurovoc_concepts:
Connacht
Ireland
Leinster
road network
trans-European network
transport network

text: 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/121 In the light of this further information, will the Commission say when it will submit a proposal to establish a legal basis for the provision of aid in the event of natural disasters within the European Union? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (20 June 2000) The Commission would like to thank the Honourable Member for his continuous interest establishment of a legal basis for aid in the event of natural disasters within the Community. in the In this respect, the Honourable Member mentioned the resolution on the guidelines for the 2001 budget procedure (cid:129) Section III (cid:129) Commission (A5-0070/2000 (cid:129) the Haug report), paragraph 34 of which emphasises (cid:145)(cid:133) that it is necessary to re-establish line B4-3400 (urgent aid for victims of natural disasters within the European Union) (cid:133)(cid:146). While appreciating the political signal sent by Parliament, the Commission is not yet in a position to envisage proposing a legal basis with the aim of granting emergency aid in the event of natural or technological disasters within the Community. The current reform process aims to identify the political priorities for Community actions in the years to come and to appraise the means for implementing them. It would therefore be premature to plan to submit such a proposal at the present time. (2001/C 53 E/154) WRITTEN QUESTION P-1282/00 by Dana Scallon (PPE-DE) to the Commission (12 April 2000) Subject: Dublin-Sligo transport corridor The Objective 1 Region of the north-west of Ireland is a peripheral region whose potential has not been exploited, largely because of its very poor infrastructure links. In Ireland(cid:146)s recently published National Development Plan, the Irish Government has no plans to upgrade to dual carriageway/motorway standard the major corridor between Dublin and Sligo which is also the major link road for the entire north-western region. Only a short section (37 miles) between Dublin and Kinnegad and some town by-passes will be upgraded to motorway and dual carriageway standard. This decision was taken because the Government is of the opinion that current traffic flow does not justify investment. In the light of this statement, I would like to put the following questions to the Commission: In the interests of regional and transport policy, this link should be given higher priority than it is being given at present. What is the Commission position on this point? How does the Commission estimate the transport volume in this area? Does it have detailed statistics on this route? If so, does this volume justify upgrading? Is the Commission of the opinion that upgrading the road systems would help the economic, social and industrial development of this region? In its revised proposal regarding the Transeuropean Transport Networks, does the Commission commit itself to taking account of an upgrading of this route? C 53 E/122 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (10 May 2000) The N4 road is included in Annex I of the Community guidelines for the development of the Trans European transport network (TEN-T) adopted by the Parliament and Council in 1996 (1). As such the Community recognises the strategic importance of the N4 in helping to meet Community objectives for the smooth functioning of the single market and the strengthening of economic and social inclusion. Article 9 of the guidelines states that the road element of the TEN-T should consist of (cid:145)motorways and high quality roads (cid:133) that guarantee users a high uniform and continuous level of services comfort and safety(cid:146). In addition, all projects of common interest for the development of the network should be potentially economically viable on the basis of socio-economic cost benefit analysis. The Irish national development plan states that (cid:145)further major improvements(cid:146) will be undertaken on the N4 between Kinnegad and Sligo as part of a programme aiming to provide a high quality of service. The negotiation of the Community support framework has been finalised between the Commission and the Irish authorities. The framework does indeed, in relation to the Border, midlands and western region, envisage support for routes to the West and North-West. It specifically earmarks the N4 for improvement but, under the principle of subsidiarity, leaves the selection of specific projects to the national authority. However, in this connection the Commission has co-funded a roads needs study under the transport operational programme 1994-1999 which will now guide the selection of projects including improve- ments on the N4 and other routes to the West. The conclusions of this study together with more recent reviews of traffic volume are the safest way to proceed with decisions on upgrading for the better socio- economic development of the North-West. In addition, large infrastructure projects are subject to a cost benefit analysis and an environmental impact assessment. The rigorous application of these techniques gives greater assurance that upgrading of routes is justified on the basis of objective criteria. The Commission is currently in the process of reviewing whether and how the TEN-T guidelines should be revised to take account of technological and economic changes. This review includes an examination of the maps of the network contained in Annex I. The findings of this review will be presented in a report that will be submitted to the Parliament and the Council this summer. (1) Decision No 1692/96/EC of the Parliament and of the Council of 23 July 1996 on Community guidelines for the development of the trans-European transport network (OJ L 228, 9. 9. 1996). (2001/C 53 E/155) WRITTEN QUESTION E-1294/00 by Eurig Wyn (Verts/ALE) to the Commission (19 April 2000) Subject: European aid for multiple sclerosis sufferers Could the Commission please indicate what European aid and/or support possibilities are available in an Objective 1 deprived region such as Wales, to assist people who suffer from multiple sclerosis? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (25 May 2000) West Wales and the Valleys has been designated as an objective 1 region for the 2000-2006 programming period. In drawing up the single programming document spending plan, the West Wales and the Valleys regional partnership has included a number of measures (e. g. Community action for social inclusion) that community organisations could access to obtain finance for groups such as multiple sclerosis sufferers. However it should be noted that funding is not available for the treatment of multiple sclerosis but could be found for training, rehabilitation, and the avoidance of discrimination at work


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1176/00 esittäjä(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle. Postipalvelujen vapauttamisesta vastaavien virkamiesten kansalaisuus.

eurovoc_concepts:
Netherlands
institutional structure
postal service
privatisation

text: C 374 E/208 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (17. toukokuuta 2000) Toimenpiteist(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edist(cid:228)miseksi ty(cid:246)ss(cid:228) 12. kes(cid:228)kuuta 1989 annetun neuvoston puitedirektiivin 89/391/ETY (1) 10 ja 11 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille ja/tai heid(cid:228)n edustajilleen on tiedotettava ty(cid:246)terveyteen ja ty(cid:246)turvallisuuteen liittyvist(cid:228) toimista, heit(cid:228) on kuultava ja heid(cid:228)n tasapuolinen osallistumisensa on turvattava kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ja/tai k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti. Direktiivin 89/391/ETY 4 artiklan mukaisesti j(cid:228)senvaltioiden on varmistettava kyseisen direktiivin kansal- listen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten riitt(cid:228)v(cid:228) valvonta ja seuranta. N(cid:228)in ollen jos direktiivin kansallisia t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) rikotaan, kaikki mahdolliset tapaukset on esitett(cid:228)v(cid:228) asiasta vastaaville Espanjan viranomaisille eli ty(cid:246)suojelu- ja sosiaaliturvaviranomaisille, joiden on teht(cid:228)v(cid:228) tarvittavat tarkastukset toimenpiteiden moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi. jotka osoittavat, ett(cid:228) Espanjan viranomaiset eiv(cid:228)t ole Jos komissiolle toimitetaan konkreettisia tietoja, valvoneet direktiivin 89/391/ETY kansallisten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamista, se ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin. (1) EYVL L 183, 29. 6. 1989. (2000/C 374 E/246) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1176/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Richard Corbett (PSE) komissiolle (12. huhtikuuta 2000) Aihe: Postipalvelujen vapauttamisesta vastaavien virkamiesten kansalaisuus Voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) (cid:129) postipalveluista sis(cid:228)markkinoilla vastaava uusi johtaja on Hollannin kansalainen (cid:129) komission j(cid:228)senen postiasioista vastaava erityisneuvonantaja on hollantilainen (cid:129) postipalvelujen vapauttamisesta vastaavan komission j(cid:228)senen kabinetin p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) on hollantilainen (cid:129) asiasta vastaava komission j(cid:228)sen on hollantilainen (cid:129) Euroopan postilaitoksista Hollannin postilaitos kannattaa innokkaimmin postipalvelujen t(cid:228)ydellist(cid:228) vapauttamista? Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tilanne voi heikent(cid:228)(cid:228) komission sis(cid:228)isen uudistuksen uskottavuutta ja kansalaisten uskoa tavoitteeseen, ettei virkoja ja eri politiikan alojen teht(cid:228)vi(cid:228) jaeta kansalaisuuden perus- teella? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2000) Vastaus arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kysymykseen on my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on mainittava, ett(cid:228) kuuden hengen ryhm(cid:228)st(cid:228), joka k(cid:228)sittelee postiasioita sis(cid:228)markkinoiden p(cid:228)(cid:228)osastolla, kaksi on ranskalaisia, yksi saksalainen, yksi britti, yksi portugalilainen ja yksik(cid:246)np(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) on espanjalainen. Lis(cid:228)ksi sis(cid:228)markki- noiden p(cid:228)(cid:228)osaston varap(cid:228)(cid:228)johtaja on it(cid:228)valtalainen ja p(cid:228)(cid:228)johtaja britti. Edelleen on pantava merkille, ett(cid:228) komissio on yhteydess(cid:228) kaikkiin kansallisiin s(cid:228)(cid:228)ntelyviranomaisiin sek(cid:228) postialan toimijoihin useissa j(cid:228)senvaltioissa. 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/209 Mit(cid:228) tulee pelkoon, ett(cid:228) virat jaetaan kansallisuuden perusteella, edell(cid:228) annettu vastaus osoittanee, ettei asiassa ole erityisemp(cid:228)(cid:228) ongelmaa. (2000/C 374 E/247) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1190/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Timothy Kirkhope (PPE-DE) komissiolle (10. huhtikuuta 2000) Aihe: Euroopan sosiaalirahasto Euroopan sosiaalirahaston nykyisen maksuk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan vapaaehtoisj(cid:228)rjest(cid:246)t ja yhteis(cid:246)t saavat 50 % hankkeen rahoituksesta ennakkomaksuna ja sen j(cid:228)lkeen 30 % ennakkomaksuna (kun puolet ensimm(cid:228)isest(cid:228) ennakosta on k(cid:228)ytetty). Loput 20 % maksetaan lopullisen maksuselvityksen esitt(cid:228)misen j(cid:228)lkeen. Britannian opetus- ja ty(cid:246)ministeri(cid:246)n ehdottaman uuden j(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaan ennakkomaksu on vain 10 %, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen tuki hankkeen rahoitukseen on haettava j(cid:228)lkik(cid:228)teen (luultavasti nelj(cid:228)nnesvuosittain). Loput 20 % maksettaisiin edelleen vasta lopullisen maksuselvityksen esitt(cid:228)misen j(cid:228)lkeen. Voiko komissio selvent(cid:228)(cid:228), onko sill(cid:228) oikeus ja valtuudet puuttua Euroopan sosiaalirahastojen varojen maksamiseen kansallisella tasolla, jaeta tehokkaimmalla joiden toiminta edellytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) rahoitusta? On mahdollisella tavalla eniten tukikelpoisille j(cid:228)rjest(cid:246)ille, arvioitu, ett(cid:228) ainakin 90(cid:129)95 % t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ESR:n tukea saavista j(cid:228)rjest(cid:246)ist(cid:228) joutuisi lopettamaan toimintansa tuen puuttumisen vuoksi uuden maksuj(cid:228)rjestelm(cid:228)n puitteissa. jos komissiolla on syyt(cid:228) uskoa, ett(cid:228) varoja ei Voiko komissio tukea asianomaisten j(cid:228)rjest(cid:246)jen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) vaihtoehtoista maksuj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)? Ne ehdottavat (cid:148)Skotlannin mallia(cid:148), jonka mukaan tukea maksetaan seuraavasti: (cid:129) nelj(cid:228)nneksell(cid:228) 30 % ennakko (cid:129) nelj(cid:228)nneksell(cid:228) 25 % ennakko 1. nelj(cid:228)nneksen hyv(cid:228)ksytyn maksuselvityksen perusteella (cid:129) nelj(cid:228)nneksell(cid:228) 25 % ennakko 2. nelj(cid:228)nneksen hyv(cid:228)ksytyn maksuselvityksen perusteella (cid:129) nelj(cid:228)nneksell(cid:228) 20 % loppuer(cid:228) kaikkien nelj(cid:228)nnesten tilintarkastuksen j(cid:228)lkeen. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 2000) Euroopan sosiaalirahaston t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevien yksityiskohtaisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vahvistamisesta j(cid:228)sen- valtiossa vastaa ohjelmaa hallinnoiva viranomainen. Komission hyv(cid:228)ksymiss(cid:228) ohjelma-asiakirjoissa ei ole tietoja esimerkiksi hankkeiden j(cid:228)rjest(cid:228)jille maksettavista ennakkomaksuista. N(cid:228)in ollen komissio ei voi puuttua asiaan. Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa k(cid:228)ydyn keskustelun j(cid:228)lkeen koulutus- ja ty(cid:246)llisyysasioista vastaava minis- teri(cid:246) on hiljattain p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt lis(cid:228)t(cid:228) kaikille j(cid:228)rjest(cid:246)ille maksettavan ennakon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) 10 prosentista 30 prosenttiin hankkeen ensimm(cid:228)isen vuoden kustannuksista. Komissio on tyytyv(cid:228)inen t(cid:228)h(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen


title: 2000/282/CE: Decisión de la Comisión, de 12 de abril de 2000, relativa a medidas técnicas de ayuda a Japón y Corea del Sur durante una epidemia de fiebre aftosa [notificada con el número C(2000) 1031] (Texto pertinente a efectos del EEE)

eurovoc_concepts:
EU stock
Japan
South Korea
foot-and-mouth disease
technical cooperation
vaccine

text: L 92/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 13. 4. 2000 relativa a medidas técnicas de ayuda a Japón y Corea del Sur durante una epidemia de fiebre aftosa DECISIÓN DE LA COMISIÓN de 12 de abril de 2000 [notificada con el número C(2000) 1031] (Texto pertinente a efectos del EEE) (2000/282/CE) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Decisión 90/424/CEE del Consejo, de 26 de junio de 1990, relativa a determinados gastos en el sector veterinario (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1258/1999 (2), y, en particular, su artículo 8, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) La fiebre aftosa es una enfermedad vírica muy conta- giosa que afecta al ganado bovino, ovino, caprino y porcino, así como a un elevado número de animales salvajes. La fiebre aftosa puede causar grandes pérdidas econó- micas a los ganaderos. El 24 de marzo de 2000, Japón declaró la presencia de fiebre aftosa en ganado bovino, enfermedad que llevaba ausente del territorio japonés desde 1908. El 2 de abril de 2000, Corea del Sur declaró brotes de fiebre aftosa. La enfermedad registrada en Japón y Corea del Sur es causada por el virus de la fiebre aftosa de tipo 0. La vacuna es un instrumento importante para luchar contra la fiebre aftosa, especialmente en situación de urgencia. Japón y Corea del Sur han solicitado a la Comisión Europea el préstamo de antígeno del virus de la fiebre aftosa para convertirlo en vacunas y utilizarlo urgente- mente. La Unión Europea, en virtud de la Decisión 93/590/CE de la Comisión, de 5 de noviembre de 1993, relativa a la compra por parte de la Comunidad de antígenos de la fiebre aftosa en el marco de las medidas comunitarias de creación de reservas de la vacuna cotra la fiebre aftosa (3), adquirió cantidades de antígeno del virus de esta enfermedad que incluían 5 millones de dosis de la cepa 01 europea y 5 millones de dosis de la cepa 01 de Oriente Medio. Las reservas comunitarias de antígeno (vacuna) adqui- ridas en virtud de la Decisión 93/590/CE se conservan, por razones de seguridad, en diferentes lugares de Francia, Italia y Reino Unido. (10) Al proporcionar la Unión Europea a Japón y Corea del Sur determinadas cantidades de antígeno del virus de la fiebre aftosa durante un plazo limitado, se facilita la posibilidad de prevenir una importante catástrofe y se reduce así el peligro para la Comunidad. (11) El antígeno proporcionado a Japón y Corea del Sur será sustituido en el plazo de seis meses por una cantidad de antígeno que sea equivalente, también cualitativamente. (12) Las medidas previstas en la presente Decisión se ajustan al dictamen del Comité veterinario permanente. HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 1. La Comunidad preparará medidas para prestar temporal- mente ayuda técnica a Japón y a Corea del Sur en relación con la presencia de una epidemia de fiebre aftosa. Entre las medidas contempladas en el apartado 1 figu- 2. rarán las siguientes: — la cesión temporal de parte del antígeno del virus de la fiebre aftosa adquirido y mantenido de conformidad con lo dispuesto en la Decisión 93/590/CE, — la limitación de la cantidad cedida de antígeno al 50 % de las existencias de cualquier antígeno de una cepa vírica determinada, — la aceptación por Japón y Corea del Sur del compromiso de entregar a la comunidad en el plazo de seis meses una cantidad de antígeno que sea equivalente, también cualitati- vamente, a la obtenida de la Comunidad. Artículo 2 Los destinatarios de la presente Decisión serán los Estados miembros. Hecho en Bruselas, el 12 de abril de 2000. Por la Comisión David BYRNE Miembro de la Comisión (1) DO L 224 de 18. 8. 1990, p. 19. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 103. (3) DO L 280 de 13. 11. 1993, p. 33