title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1180/00 af Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) til Kommissionen. Børn i flyet.

eurovoc_concepts:
air safety
child
common transport policy

formats: html pdf print

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/93 Med hensyn til Det Europ(cid:230)iske Sprog(cid:229)r er hovedform(cid:229)let at fremme bevidstheden om, hvor vigtigt det er at l(cid:230)re sprog. Alle de sprog, som medlemsstaterne har peget p(cid:229) i forbindelse med gennemfłrelsen af Det Europ(cid:230)iske Sprog(cid:229)r, uanset deres status, vil f(cid:229) lige adgang til programmet. Som led i foranstaltningen om at fremme og bevare regionale sprog og mindretalssprog har Kommissionen til hensigt at foretage en undersłgelse af, hvordan den nuv(cid:230)rende situation er med hensyn til de regionale sprogomr(cid:229)der og mindretalssprogomr(cid:229)derne i Den Europ(cid:230)iske Union. Projektet vil tage sit udgangspunkt i resultaterne af Euromosaic-undersłgelsen og bl. a. give et ajourfłrt billede af, hvordan s(cid:229)danne sprog indg(cid:229)r i de juridiske og administrative systemer s(cid:229)vel som i uddannelsessystemerne p(cid:229) nationalt, regionalt og lokalt plan. (2001/C 53 E/123) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1180/00 af Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Błrn i flyet Flyselskaber har en forskellig praksis med hensyn til sikkerheden for błrnepassagerer, som ikke har eget flys(cid:230)de. Nogle flyselskaber tillader ikke, at błrn transporteres i et sikkerhedss(cid:230)de (fastholdelsesanordning), der fastgłres med en sikkerhedssele i s(cid:230)det. Dette bevirker, at błrn skal holdes p(cid:229) skłdet inden opstigning og landing. Nogle flyselskaber kr(cid:230)ver, at błrn fastgłres med en speciel sele til den voksnes sikkerhedssele. Andre flyselskaber tillader imidlertid ikke denne praksis. Hvad kan Kommissionen głre for at forbedre sikkerheden for sm(cid:229) flypassagerer, n(cid:229)r de rejser med flyselskaber inden for EU? Hvilke foranstaltninger agter den at tr(cid:230)ffe for at undersłge, hvordan flyrejsen for sm(cid:229) błrn kan lettes, f. eks. ved hj(cid:230)lp af s(cid:230)deanordninger? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (15. juni 2000) Bestemmelserne om passagerers sikkerhed ombord p(cid:229) civile fly, som benyttes til kommerciel lufttransport af et EF-flyselskab, sorterer i dag under den enkelte medlemsstats ansvarsomr(cid:229)de, hvilket forklarer den forskellige behandling, det (cid:230)rede medlem her henviser til. Der er allerede fastlagt harmoniserede tekniske krav og administrative procedurer om visse aspekter af luftfart i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 3922/91 af 16. december 1991 (1). sikkerheden inden for civil Kommissionen har for nylig foresl(cid:229)et R(cid:229)det og Europa-Parlamentet (2) en (cid:230)ndring af denne forordning med henblik p(cid:229) at udvide dens sigte til at omfatte f(cid:230)lles krav for drift af kommercielle fly. Der foretages for łjeblikket yderligere undersłgelser herom. Hvad ang(cid:229)r błrn og sikkerhedsseler, fasts(cid:230)tter disse bestemmelser, at et flys(cid:230)de kun m(cid:229) benyttes af to personer, hvis den ene er et barn, og forudsat at dette barn er ordentligt sikret med en ekstra sele eller en anden fastholdelsesanordning. Dette indeb(cid:230)rer ogs(cid:229), at błrn i andre tilf(cid:230)lde błr behandles som enhver anden passager og anbringes p(cid:229) et s(cid:230)de med deres egen sikkerhedssele. Der findes dog ikke s(cid:230)rlige bestemmelser om sikkerhedss(cid:230)der, der anbringes oven p(cid:229) et normalt flys(cid:230)de. En vedtagelse af denne (cid:230)ndrede forordning vil medfłre et harmoniseret, bindende regels(cid:230)t om drifts- m(cid:230)ssige sikkerhedskrav i F(cid:230)llesskabet. (1) EFT L 373 af 31. 12. 1991. (2) KOM(2000) 121


title: 2000/282/EG: Entscheidung der Kommission vom 12. April 2000 über technische Maßnahmen zur Unterstützung Japans und Südkoreas bei der Bekämpfung der Maul- und Klauenseuche (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(2000) 1031) (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
EU stock
Japan
South Korea
foot-and-mouth disease
technical cooperation
vaccine

text: L 92/28 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 13. 4. 2000 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 12. April 2000 über technische Maßnahmen zur Unterstützung Japans und Südkoreas bei der Bekämpfung der Maul- und Klauenseuche (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(2000) 1031) (Text von Bedeutung für den EWR) (2000/282/EG) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Entscheidung 90/424/EWG des Rates vom 26. Juni 1990 über bestimmte Ausgaben im Veterinärbereich (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1258/1999 (2), insbesondere auf Artikel 8, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) ist eine äußerst Die Maul- und Klauenseuche (MKS) ansteckende Viruskrankheit, von der Rinder, Schafe, Ziegen, Schweine und zahlreiche wildlebende Tierarten befallen werden. Durch die Maul- und Klauenseuche kann Tierhaltern großer wirtschaftlicher Schaden entstehen. Am 24. März 2000 hat Japan den Ausbruch der Maul- und Klauenseuche bei Rindern gemeldet; diese Seuche war seit 1908 nicht mehr in Japan aufgetreten. Am 2. April 2000 hat Südkorea den Ausbruch der Maul- und Klauenseuche gemeldet. Bei der in Japan und Südkorea festgestellten Krankheit handelt es sich um die Maul- und Klauenseuche des Typs 0. Impfstoffe spielen vor allem in Notfällen bei der Bekämpfung der Maul- und Klauenseuche eine wichtige Rolle. Japan und Südkorea haben die Europäische Kommission ersucht, ihnen MKS-Antigene zur Verfügung zu stellen, um daraus dringend benötigte MKS-Impfstoffe herzu- stellen. Auf der Grundlage der Entscheidung 93/590/EG der Kommission vom 5. November 1993 über den Kauf von MKS-Antigenen durch die Kommission im Rahmen der Bildung gemeinschaftlicher Reserven von MKS-Impf- stoffen (3) hat die Europäische Union MKS-Antigene, darunter 5 Millionen Dosen von „01 Europäischer Stamm“ und 5 Millionen Dosen von „01 Nahost-Stamm“ gekauft. (9) Die auf der Grundlage der Entscheidung 93/590/EG angelegten Vorräte an Antigenreserven (Impfstoffen) werden aus Sicherheitsgründen an verschiedenen Orten in Frankreich, gelagert. Italien und im Vereinigten Königreich (10) Die Europäische Union verbessert dadurch, daß sie Japan und Südkorea für einen begrenzten Zeitraum bestimmte Mengen an MKS-Antigenen zur Verfügung stellt, die Aussichten, eine Katastrophe größeren Ausmaßes zu verhüten, und reduziert für die Gemeinschaft. somit die Gefahr (11) Die Japan und Südkorea zur Verfügung gestellten Anti- gene sollen innerhalb von sechs Monaten durch die entsprechende Menge von Antigenen derselben Qualität ersetzt werden. (12) Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ständigen Veterinär- ausschusses — HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Die Gemeinschaft trifft die nötigen Regelungen für eine zeitlich befristete technische Unterstützung Japans und Südko- reas zur Bekämpfung der Maul- und Klauenseuche. Im Rahmen der Regelungen gemäß Absatz 1 ist u. a. (2) folgendes vorgesehen: — Ein Teil der nach den Bestimmungen der Entscheidung 93/590/EG gekauften und gehaltenen MKS-Antigene wird vorübergehend freigegeben. — Bei keinem der Antigenstämme dürfen mehr als 50 % der gehaltenen Vorratsmengen freigegeben werden. — Japan und Südkorea erklären sich bereit, der Gemeinschaft innerhalb von sechs Monaten Antigene zu liefern, die hinsichtlich der Menge und Qualität den von der Gemein- schaft bereitgestellten Antigenen entsprechen. Diese Entscheidung ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Artikel 2 Brüssel, den 12. April 2000 Für die Kommission David BYRNE Mitglied der Kommission (1) ABl. L 224 vom 18. 8. 1990, S. 19. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 103. (3) ABl. L 280 vom 13. 11. 1993, S. 33


title: Yttrande från Regionkommittén om: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om vissa gemenskapsåtgärder för att bekämpa diskriminering

eurovoc_concepts:
EU action
anti-discriminatory measure
application of EU law
human rights

formats: pdf print

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/1 II (Forberedande ra¨ttsakter) REGIONKOMMITTE´ N Yttrande från Regionkommittén om: — ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om vissa gemenskapsåtgärder för att bekämpa diskrimine- ring”, — ”Förslag till rådets direktiv om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet”, — ”Förslag till rådets direktiv om genomförandet av principen om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung”, och — ”Förslag till rådets beslut om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskrimine- ring 2001–2006” (2000/C 226/01) BAKGRUND Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om vissa gemenskapsåtgärder för att bekämpa diskriminering (KOM(1999) 564 slutlig). Förslag till rådets direktiv om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet (KOM(1999) 565 slutlig — 1999/0225 CNS). Förslag till rådets direktiv om genomförandet av principen om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung (KOM(1999) 566 slutlig — 1999/0253 CNS). Förslag till rådets beslut om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering 2001–2006 (KOM(1999) 567 slutlig — 1999/0251 CNS). Rådets beslut av den 19 januari respektive 4 februari 2000 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén. Beslutet av den 2 juni 1999 i Regionkommitténs presidium att uppdra åt utskott 5 — socialpolitik, folkhälsa, konsumentskydd, forskning och turism — att utarbeta yttrandet i frågan. Regionkommitténs deklaration som antogs vid EU:s konferens om rasism och främlingsfientlighet i Graz den 9 november 1998 (Graz-deklarationen). C 226/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 Regionkommitténs yttrande av den 13 juni 1996 om förslaget till rådets beslut om att utse 1997 till Europaåret mot rasism (CdR 156/96 fin (1)). Regionkommitténs yttrande av den 12 juni 1997 om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism (CdR 80/97 fin (2)). Regionkommitténs yttrande av den 11 mars 1999 om en handlingsplan mot rasism (CdR 369/98 fin (3)). Regionkommitténs yttrande av den 16 september 1999 om internationella äldreåret (CdR 442/98 fin (4)). Rådets direktiv 97/80/EEG om bevisbörda vid mål om könsdiskriminering (5). Det utkast till yttrande (CdR 513/99 rév. 1) som antogs av utskott 5 den 6 mars 2000. Föredragande: Agneta Granberg (S–PPE) och Peter Moore (UK–ELDR). Avståndstagande från alla former av diskriminering är ett grundvillkor för Europeiska unionens utveckling till ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, vilket är ett av målen i artikel 2 i EU-fördraget, och är fastslaget i artikel 13 i EG-fördraget. Att stärka skyddet av medlemsstaternas medborgares rättigheter och intressen anges som ett av de grundläggande målen i artikel 2 i EU-fördraget. Att förebygga och bekämpa rasism och främlingsfientlighet anges som ett av unionens mål i artikel 29 i EU-fördraget. All diskriminering på grund av nationalitet är förbjuden enligt artikel 12 i EG-fördraget. EG-fördraget ger i artikel 13 rådet befogenhet att genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Förslagen till direktiv sätter upp ett gemensamt minimiskydd mot diskriminering och ger de enskilda medlemsstaterna möjlighet att införa högre skyddsnivåer och mer omfattande skydd. Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 33:e plenarsession den 12–13 april 2000 (sammanträdet den 12 april). 1. Regionkommittén Regionkommittén avvisar bestämt alla former av dis- 1. 1. kriminering. 1. 2. ReK erinrar om och bekräftar åter deklarationen av den 9 november 1998 (Graz-deklarationen), i vilken kommittén bestämt avvisade alla former av samgående eller politiskt samarbete med partier som gör rasistiska eller främlingsfientli- ga uttalanden, på lokal, regional, nationell eller europeisk nivå, och vädjade till alla demokratiska partier och alla myndigheter på samtliga nivåer att med alla till buds stående demokratiska medel motverka sådana gruppers och rasistiska rörelsers aktiviteter. (1) EGT C 337, 11. 11. 1996, s. 63. (2) EGT C 244, 11. 8. 1997, s. 58. (3) EGT C 198, 14. 7. 1999, s. 48. (4) EGT C 374, 28. 12. 1999, s. 36. (5) EGT L 14, 20. 1. 1998, s. 6. Graz-deklarationen utvidgas till att gälla alla former 1. 3. av diskriminering som anges i artiklarna 12 och 13 i EG- fördraget. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/3 RA¨ TTSLIG GRUND OCH SUBSIDIARITETEN BEHOVET AV SA¨ RDIREKTIV ReK välkomnar att kommissionen frivilligt har remitte- 1. 4. rat direktivförslagen till Regionkommittén och därmed erkän- ner hur relevanta dessa är för vanliga medborgare. Kommittén anser att obligatorisk rådfrågning av ReK samt medbeslutande- förfarandet för parlamentet bör föras in i artikel 13 i EG- fördraget och att dessa brister bör rättas till vid regeringskonfe- rensen. Som ReK föreslog i resolutionen om ”En handlingsplan 1. 5. mot rasism” uppmanas kommissionen att inrätta en mellan- institutionell arbetsgrupp mot diskriminering. 1. 6. Med tanke på att medlemsstaterna har tiden fram till den 31 december 2002 på sig för att införliva direktiven i sin egen lagstiftning uppmanas kommissionen att i avvaktan på medlemsstaternas införlivande av direktiven ta hänsyn till direktivförslagen i sina förslag till riktlinjer för sysselsättningen för åren 2001 och 2002. LOKALA OCH REGIONALA MYNDIGHETERS ROLL 1. 7. ReK betonar att kampen mot diskriminering också är en fråga om att förändra attityder och värderingar. Lokala och regionala myndigheter kan spela en viktig roll i detta avseende, eftersom de agerar på gräsrotsnivå och har nära kontakt med vanliga medborgare. De lokala och regionala myndigheterna är viktiga 1. 8. arbetsgivare och tillhandahållare av varor och tjänster i sina regioner och har därför en betydande roll när det gäller att demonstrera de möjligheter som finns. De borde ge exempel på hur man på bästa sätt kan genomföra och uppfylla dessa direktiv, som en förebild för andra arbetsgivare och tillhandahållare av varor och tjänster. ReK anser att det är viktigt att involvera minoritets- 1. 9. grupper i det politiska livet på alla nivåer (lokal, regional, nationell, europeisk). Detta gäller även vid uttagning av kandidater. DEFINITIONER 1. 13. ReK välkomnar kommissionens förslag som ett vik- tigt första steg mot att genomdriva artikel 13 i EG-fördraget. Kommittén beklagar dock att kommissionens sätt att steg för steg lägga fram särdirektiv kan skapa intrycket av att det finns en hierarki i diskrimineringen. 1. 14. ReK anser att särskilda direktiv bör utformas för de återstående diskrimineringsgrunder som omnämns i artikel 13 i EG-fördraget, dvs. ålder, funktionshinder, religion eller överty- gelse och sexuell läggning (de skäl som hänför sig till rådets direktiv om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung skulle, genom att de utvidgas, gälla för alla kommande direktiv som tar upp de andra grunderna). 1. 15. ReK anser att förbudet mot diskriminerande behand- ling i förslaget till arbetslivsdirektiv bör utsträckas till att även gälla den anställdes partner (av samma eller motsatt kön) eller familjesituation. ReK är införstådd med att ansvaret för undervisning- 1. 16. ens innehåll och utbildningsväsendet ligger kvar hos medlems- staterna. ReK uppmanar därför dessa att utvidga rådets direktiv om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung till att täcka utbildningsområdet. I detta avseende skulle det vara lämpligt att uppmuntra undervisning om det mångkulturella samhället så att barnen så tidigt som möjligt får insikt om kulturell mångfald. EFTERLEVNAD Kravet på att ha uppsikt över arbetsstyrkans samman- 1. 17. sättning har en väsentlig betydelse för att öka medvetenheten och det skall därför vara obligatoriskt för enskilda arbetsgivare eller tillhandahållare av varor och tjänster inom den offentliga eller privata sektorn att dokumentera, följa upp och utvärdera hur direktiven följs. Detta krav bör tillämpas i enlighet med gällande normer för uppgiftsskydd och får inte leda till att enskilda anställda kan identifieras. ReK anser inte att antalet anställda är ett lämpligt 1. 18. mått på ett företags resurser, även om mindre och större företag ibland måste behandlas på olika sätt. ReK vill fästa uppmärksamheten på vikten av att 1. 10. definiera diskrimineringens grunder för att underlätta möjlig- heterna till rättslig prövning. ReK anser att indirekt diskriminering och bevisbördan 1. 11. i könsdiskrimineringsfall bör definieras i enlighet med direktiv- förslagen. 1. 12. förslaget till arbetslivsdirektiv är oklar och bör skrivas om. ReK anser att artikel 5 f beträffande åldersgränser i 1. 19. ReK välkomnar kravet i rådets direktiv om likabe- handling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung på inrättande av oberoende organ i medlemsstaterna, eftersom dessa organ kommer att ha mycket stor betydelse som stöd för enskilda som utsatts för diskriminering. Kommittén beklagar dock att kravet på inrättande av oberoende organ (artikel 12 i rådets direktiv om likabehandling av enskilda personer oavsett ras eller etniskt ursprung) inte utsträckts till att gälla även andra diskrimineringsgrunder. Risken för sådan diskriminering som kan hänföras till flera olika grunder har således inte behandlats på ett tillfredsställande sätt. C 226/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 8. 2000 HANDLINGSPROGRAMMET ReK anser att ett inslag i handlingsprogrammet skall 1. 20. ha till syfte att öka kunskapen om och förståelsen för sådan diskriminering som kan hänföras till flera olika grunder. ReK anser att mindre nätverk och intressegrupper bör 1. 21. ha tillträde till den andra delen av det föreslagna handlings- programmet lika väl som de större nätverk som anges i förslaget. ReK anser att lokala och regionala myndigheter och 1. 22. andra som förmedlar information bör engageras fullt ut i det föreslagna handlingsprogrammet, eftersom de har de största förutsättningarna att öka medvetenheten om programmet mot diskriminering. 1. 23. Samtidigt som kommittén är införstådd med att etablerade europeiska nätverk mot diskriminering har en ovärderlig roll att spela anser kommittén att även mindre gräsrotsorganisationer bör rådfrågas och engageras i hand- lingsprogrammet. 1. 24. ReK anser att alla projekt som finansieras av det föreslagna handlingsprogrammet måste involvera intressenter på gräsrotsnivå, och att detta måste vara en förutsättning för att få EU-stöd under programmet. ReK beklagar att ingen hänsyn till kontrakts- eller 1. 25. bidragsregler har tagits i samband med finansieringen och anser att detta bör rättas till. Bryssel den 12 april 2000. 1. 26. ReK uppmanar budgetmyndigheten att se till att handlingsprogrammet får tillräckliga finansiella medel samt att lokala och regionala myndigheter kan få stöd, samtidigt som de administrativa förfarandena förenklas (något som Regionkommittén vid ett flertal gånger föreslagit). 1. 27. ReK anser att samverkan mellan det föreslagna hand- lingsprogrammet och andra existerande program måste redas ut i detalj så att de olika programmen kan komplettera varandra med ökade samordningsvinster som följd, utan att existerande initiativ ersätts eller att man dubblerar det som redan görs. HANDBOK OM BEKA¨ MPNING AV RASISM 1. 28. Med hänvisning till sina resolutioner om rasism och om äldre personer, där en inventering av goda exempel på dessa båda områden föreslås, avser ReK att ge ut en handbok för lokala myndigheter som arbetsgivare med goda exempel på åtgärder mot rasism. Handboken bör innehålla exempel från varje medlemsstat på initiativ som täcker alla de sex grunder för diskriminering som anges i artikel 13 i EG- fördraget. REK:S PERSONALPOLITIK 1. 29. ReK uppmanar sin generalsekreterare att utvärdera generalsekretariatets personalpolitik och personalprofil och rapportera till presidiet inom ett år om huruvida ReK efterlever den nya lagstiftningen — till dess anda och bokstav — när den träder i kraft samt om åtgärder som bör vidtas i samband med detta. Regionkommitténs ordförande Jos CHABERT


title: Regionsudvalgets udtalelse om "Kommissionens meddelelse En samordnet strategi til modernisering af den sociale beskyttelse"

eurovoc_concepts:
cooperation policy
social policy
social security

text: C 226/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 2000 Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens meddelelse “En samordnet strategi til modernise- ring af den sociale beskyttelse”« (2000/C 226/05) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Kommissionens meddelelse »En samordnet strategi til modernisering af den sociale beskyttelse« (KOM(1999) 347 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 19. juli 1999 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om at overdrage udarbejdelsen af en udtalelse til Underudvalg 5 »Social- og Arbejdsmarkedspolitik, Sundhedsvæsen, Forbrugerbeskyttelse, Forskning, Turisme«, under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen om det sociale handlingsprogram 1998-2000« (CdR 277/98 fin) (1), under henvisning til Rådets konklusioner af 17. december 1999 om en styrkelse af samarbejdet om modernisering og forbedring af den sociale beskyttelse (2), under henvisning til Kommissionens arbejdsprogram for 2000 (KOM(2000) 155 endelig udg. ), under henvisning til det portugisiske formandskabs arbejdsprogram, under henvisning til forslaget til udtalelse (CdR 481/99 rev. 2) vedtaget af Underudvalg 5 den 6. marts 2000 (ordfører: Martine Buron, F/PSE), og ud fra følgende betragtninger: EU skal sikre, at den sociale udvikling foregår parallelt med den økonomiske, og med dette for øje at den økonomiske politik, beskæftigelsespolitikken og den sociale beskyttelse betragtes ud fra en global, samordnet synsvinkel; Den europæiske sociale model står over for en række udfordringer, og det bliver nødvendigt at modernisere den på en måde, så den sociale beskyttelse ikke lider skade, men så man tværtimod bevæger sig hen imod et samfund uden udstødte — på den 33. plenarforsamling den 12. -13. april 2000 (mødet den 12. april) vedtaget følgende udtalelse. Regionsudvalget, 1. understreger, at processen, som blev sat i gang af Rådets henstilling fra 1992 om overensstemmelse mellem målene og politikken for social beskyttelse, har haft stor betydning, og minder om sin aktive deltagelse i de senere faser af denne proces, i de europæiske fora om socialpolitikken; ikke mindst 2. hilser Kommissionens meddelelse velkommen som en ny etape i denne proces; 3. bifalder, at Rådet går ind i dette samarbejde og anser det for at være »en sammenhængende aktion, parallelt med og interaktiv med den europæiske beskæftigelsesstrategi og den makroøkonomiske dialog«; 4. understreger sammen med Kommissionen, at ansvaret for at tilrettelægge og finansiere sociale beskyttelsesordninger, herunder sundhedsvæsenet fortsat ligger hos medlemssta- terne, men mener samtidig at EU kan tilføre en merværdi ved at fastsætte fælles mål på grundlag af udveksling af erfaringer, identifikation af bedste praksis og en bred offentlig debat; 5. anerkender relevansen af de fire hovedmål, som Kommis- sionen har foreslået og Rådet godkendt: — at sørge for, at det kan betale sig at arbejde, og at sikre en fast indkomst (1) EFT C 93 af 6. 4. 1999, s. 56. (2) EFT C 8 af 12. 1. 2000, s. 7. — at sikre pensionerne og gøre pensionsordningerne bæredygtige 8. 8. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 226/13 — at fremme social integration og — at sikre en bæredygtig sundhedspleje af høj kvalitet; 6. minder dog indtrængende om de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med gennemførelsen af politikker med henblik på opfyldelsen af disse mål, efter- som disse myndigheder 9. anmoder om, at gruppen af tjenestemænd på højt niveau tager hensyn til de lokale og regionale aspekter og bruger de lokale og regionale myndigheders erfaringer og gode praksis inden for socialbeskyttelse som inspiration; henvi- ser i den sammenhæng som et godt eksempel til gennemfø- relsen af de lokale og regionale beskæftigelsespagter som led i gennemførelsen af beskæftigelsesstrategien; — finansierer sociale ydelser — forvalter forsorgen for syge, svage og gamle m. fl. og fører kampen mod social udelukkelse — som arbejdsgivere stimulerer den økonomiske aktivitet og beskæftigelsen — bærer ansvaret for den demokratiske debat blandt borgerne — forvalter og koordinerer forskellige organers indsats og ydelser — værner om subsidiaritetsprincippet — støtter civilsamfundets rolle; 7. bifalder derfor, at Kommissionen og Rådet ønsker at inddrage Regionsudvalget i et samarbejde omkring moder- nisering og forbedring af den sociale beskyttelse, men efterlyser en konkretisering af forslaget; 8. Regionsudvalget genfremsætter sin anmodning om, at der med Regionsudvalgets deltagelse kan etableres en database med oplysninger om hovedtrækkene i den regionale og lokale socialpolitik, som kan gøre det muligt at identificere de lokale og regionale myndigheders rolle samt omfanget af deres finansiering; Bruxelles, den 12. april 2000. 10. Regionsudvalget beder i den forbindelse medlemsstaterne sørge for, at bidraget fra deres repræsentant i gruppen på højt niveau baseres på brede konsultationer på nationalt plan af henholdsvis arbejdsmarkedets parter, socialsik- ringsinstanser, de ansvarlige for sundhedssektoren, sam- menslutninger af kommuner og amter og relevante ikke- statslige organisationer; 11. Regionsudvalget vil på sin side nedsætte en arbejdsgruppe til at følge det samarbejde, som Kommissionen og Rådet har foreslået. Arbejdsgruppen vil kunne sikre kontakten til gruppen på højt niveau og garantere, at Regionsudvalget er stærkt repræsenteret i de instanser, man eventuelt kan oprette med henblik på indgåelse af aftaler om social beskyttelse, og i det forum på højt niveau, som Rådet på sin samling i Lissabon besluttede skal finde sted i juni 2000; 12. Regionsudvalget opfordrer ligeledes til at tage hensyn til de lokale og regionale myndigheders rolle ved udarbejdel- sen af det nye sociale handlingsprogram for år 2000; 13. endelig tilskynder Regionsudvalget til, at ansøgerlandene får mulighed for deltage i det samarbejde, som skal indføres, eftersom det mener, at den europæiske model, der garanterer et højt socialt beskyttelsesniveau, er en del af EU’s regelværk. Dette vil gøre det lettere at sammenligne situationen i ansøgerlandene med EU’s regelværk, som de skal tilpasse sig. Jos CHABERT Formand for Regionsudvalget


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1282/00 af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen. Transportkorridoren Dublin-Sligo.

eurovoc_concepts:
Connacht
Ireland
Leinster
road network
trans-European network
transport network

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/121 Kan Kommissionen p(cid:229) baggrund af de ovenn(cid:230)vnte nye informationer oplyse, hvorn(cid:229)r den vil forel(cid:230)gge det forslag til retsgrundlag for ydelse af bistand i tilf(cid:230)lde af naturkatastrofer i Den Europ(cid:230)iske Union? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (20. juni 2000) Kommissionen takker det (cid:230)rede medlem for den vedvarende interesse, han udviser med hensyn til skabelsen af et retsgrundlag for bistand i forbindelse med naturkatastrofer inden for F(cid:230)llesskabet. I den forbindelse n(cid:230)vner det (cid:230)rede medlem beslutningen om retningslinjerne for budgetproceduren 2001 (cid:129) sektion III (cid:129) Kommissionen (A5-0070/2000 (cid:129) Haug-bet(cid:230)nkningen), hvori det i punkt 34 hedder, »(cid:133) at der er behov for at genopfłre konto B4-3400 (nłdhj(cid:230)lp til ofre for naturkatastrofer i Den Europ(cid:230)iske Union) (cid:133)«. Idet Kommissionen fuldt ud anerkender det politiske signal, som Europa-Parlamentet har udsendt, ser den sig dog endnu ikke i stand til at tilf(cid:230)lde af naturkatastrofer eller teknologisk betingede katastrofer i F(cid:230)llesskabet. forslag til retsgrundlag for nłdhj(cid:230)lp i freml(cid:230)gge det Den igangv(cid:230)rende reform sigter mod at fast(cid:230)gge de politiske prioriteringer for F(cid:230)llesskabets foranstalt- ninger i de kommende (cid:229)r samt mod at klarl(cid:230)gge med hvilke midler de skal fłres ud i livet. Det er derfor endnu for tidligt at freml(cid:230)gge et s(cid:229)dant forslag. (2001/C 53 E/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1282/00 af Dana Scallon (PPE-DE) til Kommissionen (12. april 2000) Om: Transportkorridoren Dublin-Sligo Det nordvestlige Irlands m(cid:229)l 1-omr(cid:229)de er en perifer region, hvis potentiale ikke er udnyttet, i hłj grad p(cid:229) grund af dens meget d(cid:229)rlige infrastrukturforbindelser. I henhold til Irlands nyligt offentliggjorte nationale udviklingsplan har den irske regering ikke til hensigt at give den vigtigste forbindelsesvej mellem Dublin og Sligo, som ogs(cid:229) er den vigtigste forbindelsesvej for hele den nordvestlige region, standard af vej med midteradskillelse eller motorvej. Kun et kort stykke (ca. 60 km) mellem Dublin og Kinnegad samt en r(cid:230)kke omkłrselsveje vil f(cid:229) standard af motorvej eller vej med midteradskillelse. Denne afgłrelse blev truffet, fordi regeringen er af den opfattelse, at den nuv(cid:230)rende trafik ikke berettiger til investering. P(cid:229) baggrund af denne konstatering ville jeg gerne stille fłlgende spłrgsm(cid:229)l til Kommissionen: Af hensyn til regional- og transportpolitikkens interesser błr denne forbindelse f(cid:229) hłjere prioritet end den f(cid:229)r for indev(cid:230)rende. Kan De oplyse mig om Kommissionens holdning til dette spłrgsm(cid:229)l? Hvad er Kommissionens vurdering af transportomfanget i dette omr(cid:229)de? Har Kommissionen detaljerede statistiske oplysninger om denne rute, og berettiger dette omfang i bekr(cid:230)ftende fald til en bedre vejstandard? Er Kommissionen af den opfattelse, at en forbedring af vejsystemerne ville bidrage til en łkonomisk, social og industriel udvikling af denne region? Forpligter Kommissionen sig i sit reviderede forslag vedrłrende de transeurop(cid:230)iske transportnet til at overveje en forbedring af denne rute? C 53 E/122 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (10. maj 2000) Hovedvej N4 er opfłrt i bilag I til F(cid:230)llesskabets retningslinjer for udvikling af det transeurop(cid:230)iske transportnet (TEN-T), som blev vedtaget af Parlamentet og R(cid:229)det i 1996 (1). Derved har F(cid:230)llesskabet anerkendt N4(cid:146)s strategiske betydning for opfyldelsen af F(cid:230)llesskabets m(cid:229)l, der tager sigte p(cid:229), at det indre marked kan fungere tilfredsstillende, og at den łkonomiske og sociale samhłrighed styrkes. I artikel 9 i retningslinjerne fasts(cid:230)ttes det, at vejelementet i det transeurop(cid:230)iske transportnet best(cid:229)r af »motorveje og landeveje af hłj standard (cid:133) som sikrer trafikanterne et hłjt, ensartet og kontinuerligt service-, komfort- og sikkerhedsniveau. « Desuden skal alle projekter af f(cid:230)lles interesse v(cid:230)re potentielt łkonomisk levedygtige under hensyn til de sociołkonomiske omkostninger og fordele. fremg(cid:229)r af Det for at sikre et Irlands nationale udviklingsplan, at der som en del af programmet serviceniveau af hłj kvalitet vil blive foretaget »flere store forbedringer« af N4 mellem Kinnegad and Sligo. Forhandlingerne mellem Kommissionen og de irske myndigheder om EF-stłtterammen er afsluttet, og hvad ang(cid:229)r Borderregionen og de centrale og vestlige regioner, er der heri faktisk forudset stłtte til vest- og nordvestg(cid:229)ende veje. Der er łrem(cid:230)rket midler specielt til forbedringer af N4, men i henhold til n(cid:230)rhedsprincippet er udv(cid:230)lgelsen af de enkelte projekter overladt til de nationale myndigheder. I denne sammenh(cid:230)ng kan det dog n(cid:230)vnes, at Kommissionen under det operationelle program for transport (1994- 1999), som fremover skal v(cid:230)re retningsgivende ved udv(cid:230)lgelsen af projekter, har ydet stłtte til en undersłgelse af vejbehovene, herunder forbedringer af N4 og andre veje til den vestlige region. Konklu- sionerne fra denne undersłgelse udgłr sammen med de seneste undersłgelser af trafikstatistikkerne det bedste grundlag for afgłrelser om opgradering af vejforbindelser med henblik p(cid:229) at fremme den sociołkonomiske udvikling af de nordvestlige regioner. Desuden skal der i forbindelse med store infrastrukturprojekter foretages en costbenefitanalyse og en miljłvurdering. En strikt overholdelse af disse krav yder stłrre sikkerhed for, at en opgradering af veje er begrundet ud fra objektive kriterier. Kommissionen er for łjeblikket i gang med at undersłge, om, og i givet fald hvordan, der skal foretages en revision af TEN-T-retningslinjerne for at tage hensyn til den teknologiske og łkonomiske udvikling. Revisionen omfatter ogs(cid:229) en undersłgelse af oversigtskortene i bilag I. N(cid:229)r dette arbejde er afsluttet, vil der i lłbet af sommeren blive forelagt en rapport for Parlamentet og R(cid:229)det. (1) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om F(cid:230)llesskabets retningslinjer for udvikling af det transeurop(cid:230)iske transportnet (cid:129) EFT L 228 af 9. 9. 1996. (2001/C 53 E/155) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1294/00 af Eurig Wyn (Verts/ALE) til Kommissionen (19. april 2000) Om: Europ(cid:230)isk stłtte til patienter med dissemineret sklerose Kan Kommissionen oplyse, hvilken form for europ(cid:230)isk stłtte og/eller stłttemuligheder der foreligger i et m(cid:229)l 1 ugunstigt stillet omr(cid:229)de som f. eks. Wales med henblik p(cid:229) at hj(cid:230)lpe mennesker, der lider af dissemineret sklerose? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (25. maj 2000) West Wales and the Valleys er udpeget som m(cid:229)l 1-region i programmeringsperioden 2000-2006. Det regionale partnerskab for West Wales and the Valleys har medtaget en r(cid:230)kke foranstaltninger i udgifts- oversigten for enhedsprogrammeringsdokumentet (bl. a. EF-foranstalting til fordel for social integration), og lokale organisationer kan i den forbindelse ansłge om stłtte til mennesker, der f. eks. lider af dissemineret sklerose. Det skal dog understreges, at der ikke kan ydes stłtte til selve behandlingen af dissemineret sklerose, men derimod til uddannelse, genoptr(cid:230)ning og bek(cid:230)mpelse af diskrimination p(cid:229) arbejdspladsen


title: Verordening (EG) nr. 754/2000 van de Commissie van 12 april 2000 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve prijzen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor melasse

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: L 92/4 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 4. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 754/2000 VAN DE COMMISSIE van 12 april 2000 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve prĳzen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor melasse DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2038/1999 van de Raad van 13 september 1999 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector suiker (1), Gelet op Verordening (EG) nr. 1422/95 van de Commissie van 23 juni 1995 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de uitvoeringsbepalingen voor de invoer van melasse en tot wĳzi- ging van Verordening (EEG) nr. 785/68 (2), en met name op artikel 1, lid 2, en artikel 3, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) In Verordening (EG) nr. 1422/95 is bepaald dat de cif- invoerprĳs voor melasse, hierna „representatieve prĳs” genoemd, wordt vastgesteld overeenkomstig Verorde- ning (EEG) nr. 785/68 van de Commissie (3). Deze prĳs geldt voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 785/68. De representatieve prĳs voor melasse wordt berekend voor een plaats van grensoverschrĳding van de Gemeen- schap, namelĳk Amsterdam. Bĳ de berekening van deze prĳs moet worden uitgegaan van de gunstigste aankoop- mogelĳkheden op de wereldmarkt, die worden vastge- steld op grond van de noteringen of prĳzen op deze markt, aangepast op basis van de eventuele kwaliteitsver- schillen ten opzichte van de standaardkwaliteit. De stan- daardkwaliteit van melasse is vastgesteld bĳ Verordening (EEG) nr. 785/68. Voor de constatering van de gunstigste aankoopmoge- lĳkheden op de wereldmarkt moet rekening worden gehouden met alle gegevens betreffende de op de wereldmarkt gedane aanbiedingen, de op belangrĳke markten in derde landen geconstateerde prĳzen en de in het internationale handelsverkeer tot stand gekomen verkooptransacties, waarvan de Commissie door de lidstaten of op eigen initiatief kennis heeft genomen. Krachtens artikel 7 van Verordening (EEG) nr. 785/68 bĳ die constatering kan worden uitgegaan van een gemiddelde van verschillende prĳzen wanneer dat gemiddelde beschouwd kan worden als representatief voor de werkelĳke marktontwikkeling. (4) Er wordt geen rekening met die gegevens gehouden wanneer de goederen niet van gezonde handelskwaliteit zĳn of wanneer de in de aanbieding vermelde prĳs slechts betrekking heeft op een geringe en niet voor de markt representatieve hoeveelheid. Er moet evenmin rekening worden gehouden met die aanbiedingsprĳzen waarvan mag worden aangenomen dat ze niet represen- tatief zĳn voor de werkelĳke marktontwikkeling. Om gegevens te verkrĳgen die vergelĳkbaar zĳn met die voor melasse van de standaardkwaliteit, moeten de prĳzen, naar gelang van de kwaliteit van de aangeboden melasse, worden verhoogd of verlaagd op basis van de resultaten die bĳ toepassing van artikel 6 van Verorde- ning (EEG) nr. 785/68 worden verkregen. Een representatieve prĳs kan bĳ uitzondering voor een beperkte tĳd ongewĳzigd gehandhaafd worden wanneer de Commissie geen kennis meer heeft kunnen nemen van de aanbiedingsprĳs waarvan is uitgegaan voor de vorige vaststelling van de representatieve prĳs, en wanneer de beschikbare aanbiedingsprĳzen die niet voldoende representatief lĳken te zĳn voor de werkelĳke markttendens, plotselinge en aanzienlĳke wĳzigingen van de representatieve prĳs teweeg zouden brengen. Indien er een verschil is tussen de reactieprĳs voor het betrokken product en de representatieve prĳs, moeten aanvullende invoerrechten worden vastgesteld overeen- komstig artikel 3 van Verordening (EG) nr. 1422/95. Als de invoerrechten worden geschorst overeenkomstig artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1422/95, moeten specifieke bedragen ter vervanging van die rechten worden vastgesteld. Toepassing van deze bepalingen leidt tot de representa- tieve prĳzen en de aanvullende invoerrechten voor de betrokken producten zoals die worden vastgesteld in de bĳlage bĳ deze verordening. De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor suiker, (5) (6) (7) (8) (9) HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De representatieve prĳzen en de aanvullende invoerrechten voor de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1422/95 bedoelde producten worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage. (1) PB L 252 van 25. 9. 1999, blz. 1. (2) PB L 141 van 24. 6. 1995, blz. 12. (3) PB L 145 van 27. 6. 1968, blz. 12. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 13 april 2000. 13. 4. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 92/5 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 april 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie bĳ de verordening tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve prĳzen en de aanvullende invoerrechten voor melasse BĲLAGE GN-code Representatieve prĳs per 100 kg netto van het betrokken product Aanvullend recht per 100 kg netto van het betrokken product (in EUR) Toe te passen recht bĳ invoer als gevolg van schorsing van de invoerrechten, als bedoeld in artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1422/95, per 100 kg netto van het betrokken product (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 8,03 8,23 — — 0,18 0,00 (1) Vaststelling voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 785/68. (2) Dit bedrag vervangt, overeenkomstig artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1422/95, het voor deze producten vastgestelde bedrag van het recht van het gemeenschappelĳk douanetarief


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1196/00 di William Newton Dunn (ELDR) alla Commissione. Persecuzioni religiose in India.

eurovoc_concepts:
Christian
India
common foreign and security policy
freedom of religious beliefs

text: 13. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 46 E/143 (2001/C 46 E/164) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1196/00 di William Newton Dunn (ELDR) alla Commissione (12 aprile 2000) Oggetto: Persecuzioni religiose in India In diversi Stati dell(cid:146)India le comunit(cid:224) cristiane sono vittime di attacchi di vario genere, quali assassin(cid:238), stupri di gruppo, pestaggi, minacce e distruzione e profanazione di chiese. Nel contempo alcuni Stati indiani hanno adottato iniziative legislative volte a limitare la libert(cid:224) religiosa. Nello Stato di Orissa, ad esempio, il governo ha emanato alla fine del 1999 un(cid:146)ordinanza che vieta la conversione senza la preventiva autorizzazione della polizia locale e del magistrato distrettuale. Nello Stato di Gujar(cid:224) Ł stato presentato lo scorso anno un disegno di legge sulla libert(cid:224) religiosa che prevede pesanti sanzioni per il reato costituito dall(cid:146)opera di conversione ad un(cid:146)altra religione. Anche se tale progetto di legge Ł stato accantonato in febbraio, Ł probabile che si cerchi di ripresentarlo in un momento successivo. Le comunit(cid:224) cristiane di tale Stato ritengono che il progetto di legge si presti ad un(cid:146)interpretazione soggettiva e possa essere usato per bloccare i loro sforzi umanitari a favore dei poveri e impedire qualsiasi manifestazione pubblica della loro fede. Alla luce di tali fatti, intende la Commissione affrontare il problema della tolleranza e della libert(cid:224) religiosa in occasione del prossimo Vertice UE-India? Risposta data dal sig. Patten in nome della Commissione (16 maggio 2000) La Commissione condivide la preoccupazione espressa dall(cid:146)onorevole parlamentare e intende sottolineare che la propria delegazione a Nuova Delhi tiene sotto stretto controllo la situazione delle minoranze religiose in India, compresa la comunit(cid:224) cristiana, e riferisce in proposito. Ci(cid:242) avviene in stretta consultazione con le missioni comunitarie a Nuova Delhi. Fin dall(cid:146)aumento nel 1998 del numero di attacchi contro famiglie e strutture cristiane, gli ambasciatori hanno costantemente espresso al governo indiano la propria preoccupazione al riguardo. Il governo indiano ha quindi creato una commissione nazionale per le minoranze (National Commission for Minorities), che si occupa in particolare della protezione delle minoranze religiose del paese e delle pratiche relative alle denunce ricevute. Nonostante tale commissione non abbia poteri giudiziari, si spera che continuer(cid:224) ad esercitare un(cid:146)influenza che freni i gruppi estremisti e contribuisca cos(cid:236) a sostenere il principio di un governo laico e della libert(cid:224) religiosa contenuti nella costituzione indiana. Per quanto riguarda le iniziative legislative di alcuni Stati indiani di cui si Ł avuto notizia, la Commissione chieder(cid:224) alla delegazione a Nuova Delhi di operare in stretta collaborazione con i colleghi di altre missioni comunitarie al fine di analizzare i fatti e le implicazioni di eventuali misure legislative discriminatorie prese che possono condizionare la libert(cid:224) di culto dei cristiani e di altri gruppi religiosi in India. In base alle risultanze, la Commissione consulter(cid:224) i propri partner e decider(cid:224) la portata, la forma e l(cid:146)occasione adeguata di un(cid:146)eventuale rimostranza nei confronti delle autorit(cid:224) indiane. (2001/C 46 E/165) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1203/00 di Bart Staes (Verts/ALE) al Consiglio (13 aprile 2000) Oggetto: Impiego di testate di granate tedesche in un attacco con armi chimiche dell(cid:146)esercito turco In risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-2386/99 (1) il Consiglio afferma che «Le fonti menzionate dall(cid:146)Ono- revole Parlamentare non sono state portate a conoscenza del Consiglio»


title: Entschliessung des Ausschusses der Regionen vom 12. April 2000 zum Thema "Das Partnerschaftsprinzip und seine Umsetzung bei der Reform der Strukturfonds 2000-2006"

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development aid
regional aid
social situation

text: C 226/20 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 8. 8. 2000 Entschliessung des Ausschusses der Regionen vom 12. April 2000 zum Thema „Das Partner- schaftsprinzip und seine Umsetzung bei der Reform der Strukturfonds 2000-2006“ (2000/C 226/08) DER AUSSCHUSS DER REGIONEN, aufgrund des Beschlusses seines Präsidiums vom 17. November 1999, die Fachkommission 1 mit der Erarbeitung einer Entschließung zum Partnerschaftsprinzip und zu seiner Umsetzung bei der Reform der Strukturfonds zu beauftragen, gestützt auf den von der Fachkommission 1 in ihrer Sitzung am 1. Dezember 1999 angenommenen Entwurf einer Entschließung (CdR 434/99 rev. 1, Berichterstatter: Herr Tindemans, NL/PES), gestützt auf die vom Ausschuß der Regionen auf seiner Plenartagung im Juli 1995 verabschiedete Stellungnahme zum Thema „Die Rolle der regionalen und lokalen Gebietskörperschaften bei der Anwendung des Partnerschaftsprinzips der Strukturfonds“ (CdR 234/95) (1) sowie die auf seiner Plenartagung im November 1997 verabschiedete Stellungnahme zum Thema „Ansichten der Regionen und Kommunen zur Gestaltung einer europäischen Strukturpolitik nach 1999“ (CdR 131/97 fin) (2), ferner die auf seiner Plenartagung im September 1998 verabschiedete Stellungnahme zu dem „Vorschlag der Europäischen Kommission für eine Verordnung (EG) des Rates mit allgemeinen Bestimmungen zu den Strukturfonds“ (CdR 167/98 fin) (3), die Entschließung zum Thema „Die Reform der Strukturfonds und des Kohäsionsfonds im Rahmen der politischen Debatte über das Maßnahmenpaket Agenda 2000“ (CdR 1/99 fin) (4) und die Stellungnahme zum Subsidiaritätsprizip„Für eine neue Subsidiaritätskultur! Ein Appell des Ausschusses der Regionen“ (CdR 302/98 fin) (5), die beide auf seiner Plenartagung im März 1999 verabschiedet wurden, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999 mit allgemeinen Bestimmungen über die Strukturfonds, gestützt auf den vom Tavistock Institute veröffentlichten Bericht „The Thematic Evaluation of the Partnership Principle“(London, Februar 1999), IN ERWA¨ GUNG NACHSTEHENDER GRU¨ NDE: Der Ausschuß der Regionen hat seine Ansichten bereits in der Erklärung zum Partnerschaftsprinzip mitgeteilt, die er auf der am 10. Januar 2000 von ihm auf Einladung der Autonomen Region Madeira veranstalteten Abschlußkonferenz einer Reihe von AdR-Seminaren über das Thema „Umsetzung der Reform der Strukturfonds 2000-2006 — Beitrag der regionalen und lokalen Gebietskörperschaften“ vorlegte; verabschiedete auf seiner 33. Plenartagung am 12. /13. April 2000 (Sitzung vom 12. April) folgende Entschließung. Der Ausschuß der Regionen, 1. betont die Bedeutung des Partnerschaftsprinzips für eine effiziente Umsetzung der Strukturfonds; 2. ist der Auffassung, die Partnerschaft sollte, so wie sie in der in den AdR-Stellungnahmen beschrieben wird, Hauptsache breit angelegt sein, in sämtlichen Phasen der Gewährung von Unterstützung zum Tragen kommen, und die regionalen und lokalen Gebietskörperschaften sollten darin eine zentrale Stellung einnehmen; er stellt ferner fest, daß in den entsprechenden Regelwerken nur wenige (1) ABl. C 100 vom 2. 4. 1996, S. 72. (2) ABl. C 64 vom 27. 2. 1998, S. 5. (3) ABl. C 373 vom 2. 12. 1998, S. 1. (4) ABl. C 198 vom 14. 7. 1999, S. 1. (5) ABl. C 198 vom 14. 7. 1999, S. 73. allgemeine Bestimmungen über die Anwendung des Part- nerschaftsprinzips ausreichen; 3. nimmt die Verordnung des Rates (EG) Nr. 1260/1999 zur Kenntnis, die allgemeine Bestimmungen zur Anwendung des Partnerschaftsprinzips enthält und die umfassende Mitwirkung der regionalen und lokalen Gebietskörper- schaften zu gewährleisten scheint; 4. weist darauf hin, daß in der Verordnung des Rates (EG) Nr. 1260/1999 in Artikel 8 Absatz 1 der Wunsch nach einer breit angelegten Partnerschaft und in Artikel 8 Absatz 2 der Wunsch nach Beteiligung der Partnerschaft an den verschiedenen Stufen der Programmplanung geäußert wird, es jedoch den Mitgliedstaaten überlassen bleibt, zu entscheiden, wie sie diese Anliegen in die Praxis umsetzen und welche Rolle die regionalen und lokalen Gebietskör- perschaften spielen können; 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 226/21 5. betont, daß die Bestimmungen zur Anwendung des Part- nerschaftsprinzips sich in der neuen Verordnung des Rates gegenüber der Verordnung des Rates (EWG) Nr. 2081/93 nicht wesentlich geändert haben. Jedoch läßt sich folgern, daß die regionalen und lokalen Gebietskörperschaften eine zentrale Stellung erhalten sollen, auch wenn die Mitgliedstaaten weiterhin ausdrücklich für die Umsetzung der Partnerschaft und für die Gemeinschaftshilfe auf der entsprechenden räumlichen Ebene zuständig sind; 6. nimmt zur Kenntnis, daß die von den Mitgliedstaaten eingereichten Pläne einen Bericht über die zur Konsultie- rung der Partner getroffenen Maßnahmen enthalten müs- sen, gleichwohl keine Angaben darüber gemacht werden, ob und wie dies überprüft wird, da es anscheinend keine eindeutige und transparente Zuständigkeit der Gemein- schaft in diesem Bereich gibt; 7. stimmt generell den Schlußfolgerungen des Tavistock- Berichts „The Thematic Evaluation of the Partnership Principle“ zu, namentlich jenen in denen eine mit der Partnerschaft zusammenhängende Wirksamkeit festgestellt wird, und ist ebenfalls der Auffassung, daß das Partner- schaftprinzip je nach Mitgliedstaat und Programm unter- schiedlich stark ausgeprägt ist, weshalb in vielen Ländern substantielle Verbesserungen erforderlich sind; 8. macht die Europäische Kommission und die Mitgliedstaa- ten auf folgende wichtige Aspekte aufmerksam: 9. — Die vertikale Partnerschaft zwischen der Europäischen Kommission und den Mitgliedstaaten in der Euro- päischen Union sollte konsequent auf die regionalen und lokalen Gebietskörperschaften ausgedehnt werden und so eine umfassendere und gleichmäßigere Vertei- lung der Zuständigkeiten ermöglichen, Brüssel, den 12. April 2000. — wünschenswert wäre eine zentrale Stellung der regio- nalen und lokalen Gebietskörperschaften bei der regio- nalen Programmplanung und ihre Beteiligung an der horizontalen Programmplanung, — die horizontale territoriale Partnerschaft sollte umfas- send sein, und die Zuständigkeiten zwischen den Finanzierungs- und den Nichtfinanzierungspartnern sollten klar verteilt werden, — Integration oder zumindest Koordination der vertika- len und horizontalen Partnerschaft, — Verbesserung der Möglichkeiten der regionalen und lokalen Gebietskörperschaften als Verwaltungs- und finanzierende Behörden, — grundsätzlich ein Programmplanungsdokument und eine Partnerschaft pro Gebiet, um die Verwaltung und Aufsicht zu vereinfachen und den Verwaltungsaufwand in Grenzen zu halten, — angemessene technische Unterstützung für die Partner- schaft, um die umfassende Beteiligung aller Partner zu ermöglichen, — eindeutige formelle Festschreibung der Partnerschaft, um Transparenz hinsichtlich der Rolle und Zuständig- keiten, Arbeitsorganisation, U¨ bertragung von Befugnis- sen und Mittelverwaltung zu gewährleisten. fordert die Europäische Kommission auf, gemäß dem Subsidiaritätsprinzip die Mitgliedstaaten und die regionalen und lokalen Gebietskörperschaften bei der wirksameren Umsetzung des Partnerschaftsprinzips zu unterstützen und in Zusammenarbeit mit dem Ausschuß der Regionen ein Arbeitsdokument mit Beispielen bewährter Verfahrenswei- sen („good practice“) und eindeutiger Partnerschaftsmodel- le zu erstellen sowie die erforderliche Einsicht in die finanziellen Beteiligungen zu verschaffen. Der Präsident des Ausschusses der Regionen Jos CHABERT


title: Regulamento (CE) n.° 756/2000 da Comissão, de 12 de Abril de 2000, relativo à abertura de um concurso para a redução do direito de importação de milho para Espanha proveniente de países terceiros

eurovoc_concepts:
Spain
award of contract
import
maize
tariff quota
tariff reduction

text: L 92/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 4. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 756/2000 DA COMISSÃO de 12 de Abril de 2000 relativo à abertura de um concurso para a redução do direito de importação de milho para Espanha proveniente de países terceiros A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 da Comissão (2), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 12. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) Por força do acordo sobre a agricultura concluído no âmbito das negociações comerciais multilaterais do «Uruguay Round», a Comunidade se comprometeu a importar em Espanha uma determinada quantidade de milho. O Regulamento (CE) n. o 1839/95 da Comissão, de 26 de Julho de 1995, que estabelece normas de execução dos contingentes pautais de importação, respectivamente, de milho e de sorgo em Espanha e de milho em Portugal (3), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 1963/ /95 (4), prevê as disposições que regem a gestão desses regimes especiais de importação. Este regulamento previu normas complementares específicas necessárias para a realização do concurso, nomeadamente as rela- tivas à constituição e liberação da garantia a constituir pelos operadores para garantir o respeito das suas obri- gações e, nomeadamente, a de transformação ou de utilização no mercado espanhol do produto importado. Dadas as necessidades actuais do mercado espanhol, é conveniente abrir um concurso para a redução do direito de importação no âmbito do referido regime especial de importação. Na sequência do encerramento temporário do Danúbio ao comércio, o transporte para a península Ibérica de milho originário dos países ribeirinhos daquele rio sem acesso ao mar encareceu consideravelmente. Neste contexto, e no que se refere ao comércio deste produto, a taxa do direito aplicado a estas importações já não reflecte a incidência real dos custos de transporte. É, pois, conveniente prever, para os concursos abertos pelo presente regulamento, uma redução suplementar do direito de importação que tenha em conta os factos expostos. (5) O Comité de Gestão dos Cereais não emitiu qualquer parecer no prazo limite estabelecido pelo seu presidente, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o 1. É aberto um concurso para a redução do direito, previsto no n. o 2 do artigo 10. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, do milho a importar em Espanha. O concurso está aberto até 25 de Maio de 2000. Durante 2. este período, proceder-se-á a concursos semanais relativamente aos quais as quantidades e as datas de apresentação das propostas serão definidas no anúncio de concurso. As disposições do Regulamento (CE) n. o 1839/95 são 3. aplicáveis desde que as disposições do presente regulamento não prevejam o contrário. Artigo 2. o Os certificados de importação emitidos no âmbito dos presentes concursos são válidos 50 dias a partir da data da sua emissão, na acepção do n. o 4 do artigo 10. o do Regulamento (CE) n. o 1839/95. Artigo 3. o Em relação às importações originárias de países ribeirinhos do Danúbio sem acesso ao mar, a redução do direito concedida por concurso é aumentada de dez euros por tonelada. Artigo 4. o O presente regulamento entra em vigor na data da sua publi- cação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 12 de Abril de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 177 de 28. 7. 1995, p. 4. (4) JO L 189 de 10. 8. 1995, p. 22


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1182/00 di Cristiana Muscardini (UEN) alla Commissione. Ampliamento e sicurezza nucleare.

eurovoc_concepts:
Armenia
Bulgaria
Lithuania
Russia
Slovakia
USSR
Ukraine
accession negotiations
common foreign and security policy
decommissioning of power stations

text: C 103 E/6 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 4. 2001 Il porto di Laxe non Ł stato oggetto di un(cid:146)ispezione da parte della Commissione in quanto le autorit(cid:224) spagnole non ne hanno proposto il riconoscimento come posto di ispezione frontaliero indipendente. Per sapere se dette autorit(cid:224) hanno effettuato o meno un(cid:146)ispezione, sarebbe piø opportuno porre ad esse tale quesito. (1) GU L 24 del 30. 1. 1998. (2) GU L 373 del 31. 12. 1990. (3) GU L 331 del 17. 11. 1992. (2001/C 103 E/006) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1182/00 di Cristiana Muscardini (UEN) alla Commissione (12 aprile 2000) Oggetto: Ampliamento e sicurezza nucleare incidenti nelle Secondo i dati dell(cid:146)Agenzia internazionale per l(cid:146)energia atomica, dal 1993 ad oggi gli centrali sono stati 508, piø di uno a testa per ognuno dei 434 impianti attivi nel mondo, dove il 16 % dell(cid:146)energia usata Ł ormai di origine nucleare. In Europa la percentuale Ł piø elevata proprio nei Paesi in cui gli impianti sono piø obsoleti (cid:129) in Ucraina il 45 %, in Lituania addirittura il 77 %, (cid:129) e gran parte dell(cid:146)energia Ł prodotta da centrali «potenzialmente pericolose», come quelle di Ignalina o di Kola in Russia, di Bouhunice in Slovacchia, di Kozloduy in Bulgaria, di Metsamor in Armenia. Ancora oggi nell(cid:146)ex Unione sovietica 15 dei 58 impianti ancora attivi, sono del tipo «Rbmk», identici a quello di Cernobyl, costruiti senza i «gusci di sicurezza» che circondano il reattore. Nel corso dei negoziati di adesione con i Paesi candidati e delle relazioni commerciali con gli altri Paesi, 1. Quali garanzie si sono avute in ordine alle azioni da intraprendere per smantellare queste centrali? 2. A quali condizioni i Paesi candidati sarebbero disposti ad accogliere le richieste dell(cid:146)Unione in questo settore? 3. Entro quale data lo smantellamento dovrebbe avere luogo? Risposta data dal sig. Verheugen a nome della Commissione (5 giugno 2000) Gli accordi per lo smantellamento delle centrali conclusi nell(cid:146)autunno 1999 con la Slovacchia, la Lituania e la Bulgaria si basano sulle decisioni citate in appresso delle autorit(cid:224) nazionali di questi tre paesi candidati e prevedono le seguenti date di chiusura: termine di un dialogo approfondito con la Commissione, Al il governo slovacco ha deciso il 14 settembre 1999 (con risoluzione n. 801/1999) la chiusura della centrale nucleare di Bohunice V1. Il blocco del reattore 1 sar(cid:224) chiuso nel 2006, mentre il numero 2 verr(cid:224) chiuso nel 2008. Allo stesso modo, il 5 ottobre 1999 il Parlamento lituano ha approvato (risoluzione del Parlamento n. VIII- 1348) la strategia nazionale per il settore dell(cid:146)energia presentata dal governo, la quale prevede l(cid:146)impegno di chiudere l(cid:146)impianto nucleare di Ignalina. L(cid:146)unit(cid:224) del reattore 1 deve essere chiusa prima del 2005. La decisione finale relativa alla chiusura dell(cid:146)unit(cid:224) del reattore 2 sar(cid:224) adottata al momento della revisione della strategia nazionale per il settore energetico prevista per il 2004. L(cid:146)unit(cid:224) 2 dovrebbe essere chiusa entro il 2009, dato che la summenzionata risoluzione del Parlamento invita il governo lituano a definire un piano d(cid:146)azione per sostituire entro tale termine i reattori di Ignalina del tipo RBMK (reattore ad uranio- grafite a canali). 3. 4. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 103 E/7 Il primo ministro bulgaro ha incontrato il commissario incaricato dell(cid:146)allargamento il 29 novembre 1999. In tale occasione, la Commissione e il governo della Bulgaria hanno raggiunto un accordo, firmato dal ministro bulgaro degli Affari esteri, sul problema della chiusura e dello smantellamento delle unit(cid:224) 1-4 della centrale nucleare di Kozloduy. Il governo bulgaro si Ł impegnato a chiudere definitivamente le unit(cid:224) 1 e 2 prima del 2003. La decisione finale riguardante le date di chiusura delle unit(cid:224) 3 e 4 verr(cid:224) presa all(cid:146)atto della revisione della strategia nazionale per il settore energetico prevista per il 2002. In base all(cid:146)accordo, le date di chiusura delle unit(cid:224) 3 e 4 saranno anticipate rispetto ai termini oggi previsti, che sono, rispettivamente, il 2008 e il 2010. La Commissione ritiene che la chiusura definitiva di queste unit(cid:224) dovrebbe aver luogo al piø tardi nel 2006. AffinchØ gli impegni di chiusura delle centrali vengano rispettati, la Commissione ha iniziato l(cid:146)erogazione di assistenza finanziaria per lo smantellamento dei reattori nucleari di Bohunice V1, Ignalina e Kozloduy 1- 4, nonchØ a sostegno delle conseguenti misure da adottare nel settore dell(cid:146)energia. Sono gi(cid:224) state firmate delle convenzioni di finanziamento con la Slovacchia e la Lituania relative a tale assistenza a titolo dei fondi PHARE del bilancio 1999, con impegni per 10 milioni di euro per ognuno dei due paesi. La Commissione ha stabilito con certezza un(cid:146)ulteriore assistenza per il prossimo periodo in ragione di 20 milioni di euro l(cid:146)anno per ciascun paese. Tale sostegno ammonter(cid:224) a 150 milioni di euro sia per la Slovacchia che per la Lituania entro la fine dell(cid:146)attuale prospettiva finanziaria 2000-2006. Quale componente dell(cid:146)accordo concluso con la Bulgaria, la Commissione offrir(cid:224) un «pacchetto» pluriennale di misure di assistenza per un importo di 200 milioni di euro per il periodo fino al 2006. Il versamento di met(cid:224) del finanziamento dipender(cid:224) dalla conferma nel 2002 delle date definitive di chiusura previste dall(cid:146)accordo per le unit(cid:224) 3 e 4. Inoltre, la Commissione ha avviato i preparativi per fare in modo che la maggior parte di questa assistenza finanziaria venga erogata attraverso un fondo sovvenzioni interna- zionale, gestito dalla Banca europea per la ricostruzione e lo sviluppo (BERS), che dovrebbe essere istituito nel corso di quest(cid:146)anno. Ai tre paesi in questione sono anche stati offerti dei prestiti Euratom: il 18 aprile 2000, la Commissione ha approvato un prestito per 212 milioni di euro a favore della Bulgaria. Quanto alle condizioni particolari stabilite dai tre paesi candidati in cambio della decisione di chiudere i reattori, va osservato che la Lituania e la Bulgaria si sono riservate di prendere la decisione finale circa la chiusura delle unit(cid:224) 3 e 4 di Kozloduy e dell(cid:146)unit(cid:224) 2 di Ignalina al momento della revisione della strategia nazionale per il settore energetico, che dovr(cid:224) essere adottata nel 2002 (Bulgaria) e nel 2004 (Lituania). Inoltre, il dibattito che si Ł svolto nell(cid:146)uno o nell(cid:146)altro di questi paesi ha messo in luce la volont(cid:224) di alcune forze politiche di collegare l(cid:146)effettiva chiusura dei reattori all(cid:146)erogazione di assistenza finanziaria da parte della Comunit(cid:224). La Commissione ha escluso categoricamente un tale collegamento, pur dichiarandosi disposta a sostenere l(cid:146)esecuzione delle decisioni di smantellamento adottate dai governi, come si Ł gi(cid:224) menzionato sopra. Essa esercita un attento controllo sull(cid:146)attuazione delle misure necessarie per procedere verso lo smantellamento dei reattori e ha subordinato la concessione di un sostegno finanziario al rispetto degli impegni di chiusura sottoscritti dai paesi beneficiari. Ci(cid:242) include l(cid:146)adozione di opportuni provvedi- menti nel quadro delle legislazioni nazionali di questi paesi. A parte le misure summenzionate, non sono state concordate particolari «garanzie» per quanto riguarda le azioni da intraprendere per smantellare i reattori. Tuttavia, tanto la Commissione quanto i paesi candidati sono consapevoli del fatto che i negoziati di adesione, in particolare l(cid:146)avvio e la conclusione dei negoziati sul capitolo «energia», come pure la ratifica degli stessi atti di adesione, rappresentano per la Comunit(cid:224) lo strumento adeguato per garantire il rispetto degli impegni di chiusura. Non Ł possibile prevedere, nella fase attuale, un termine per l(cid:146)attivit(cid:224) di smantellamento dei reattori. Il processo si svolge infatti su un periodo compreso tra i 50 e i 100 anni o piø (stoccaggio definitivo del combustibile esaurito, scorie nucleari e residui contaminati). Per stabilire con precisione la fine del processo, inoltre, occorre definire l(cid:146)opzione di smantellamento scelta e le soluzioni tecniche che essa comporta. (2001/C 103 E/007) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1183/00 di Cristiana Muscardini (UEN) alla Commissione (12 aprile 2000) Oggetto: Ampliamento e difesa dell(cid:146)ambiente L(cid:146)incidente della miniera d(cid:146)oro romena Baia Mare, che ha avvelenato le acque del Danubio con una quantit(cid:224) incalcolabile di cianuro, Ł un altro campanello d(cid:146)allarme sulla pericolosa situazione della sicurezza ambientale nei Paesi candidati all(cid:146)adesione. La situazione Ł allarmante in quanto nessuno di questi Paesi soddisfa tutti i requisiti posti dall(cid:146)UE


title: Resolución legislativa del Parlamento Europeo sobre la posición común del Consejo con vistas a la adopción de la directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a las medidas que deben adoptarse contra las emisiones de gases contaminantes y de partículas contaminantes procedentes de motores destinados a propulsar tractores agrícolas o forestales y por la que se modifica la Directiva 74/150/CEE del Consejo (10323/1/1999 - C5-0225/1999 - 1998/0247(COD))

eurovoc_concepts:
Community certification
EU environmental policy
greenhouse gas
motor vehicle pollution
pollution control measures
tractor

text: 7. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 40/119 3. Control del transporte de mercancías peligrosas por carretera ***I (procedi- Miércoles, 12 de abril de 2000 miento sin informe) C5-0129/2000 Propuesta de directiva del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifica la Directiva 95/50/CE del Consejo relativa a procedimientos uniformes de control del transporte de mercancías peligrosas por carretera (COM(2000) 106 * C5-0129/2000 * 2000/0044(COD)) (Procedimiento de codecisión: primera lectura) Esta propuesta ha sido aprobada. 4. OPOCE (procedimiento sin informe) C5-0080/2000 Proyecto de decisión del Parlamento Europeo, del Consejo, de la Comisión, del Tribunal de Justicia, del Tribunal de Cuentas, del Comité Económico y Social y del Comité de las Regiones relativa a la organización y al funcionamiento de la Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas (CE, CECA, Euratom) (C5-0080/2000 * 2000/2043(ACI)) El Parlamento aprueba el proyecto de decisión. 5. Emisiones contaminantes de tractores agrícolas o forestales ***II (procedi- miento sin debate) A5-0071/2000 Resolución legislativa del Parlamento Europeo sobre la posición común del Consejo con vistas a la adopción de la directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a las medidas que deben adoptarse contra las emisiones de gases contaminantes y de partículas contaminantes procedentes de motores destinados a propulsar tractores agrícolas o forestales y por la que se modifica la Directiva 74/150/CEE del Consejo (10323/1/1999 * C5-0225/1999 * 1998/0247(COD)) (Procedimiento de codecisión: segunda lectura) El Parlamento Europeo, (cid:28) Vista la posición común del Consejo (10323/1/1999 (cid:28) C5-0225/1999) (1), (cid:28) Vista su posición en primera lectura (2) sobre la propuesta de la Comisión al Parlamento Europeo y al Consejo (COM(1998) 472) (3), (cid:28) Vista la propuesta modificada de la Comisión (COM(1999) 386), (cid:28) Visto el apartado 2 del artículo 251 del Tratado CE, (cid:28) Visto el artículo 78 de su Reglamento, (cid:28) Vista la recomendación para la segunda lectura de la Comisión de Medio Ambiente, Salud Pública y Política del Consumidor (A5-0071/2000), (1) DO C 17 de 20. 1. 2000, p. 13. (2) DO C 279 de 1. 10. 1999, p. 208. (3) DO C 303 de 2. 10. 1998, p. 9. C 40/120 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 7. 2. 2001 Miércoles, 12 de abril de 2000 1. 2. Aprueba la posición común; Constata que el acto ha sido adoptado con arreglo a la posición común; Encarga a su Presidenta que firme el acto, conjuntamente con el Presidente del Consejo, de confor- 3. midad con el apartado 1 del artículo 254 del Tratado CE; 4. Encarga a su Secretario General que firme el acto, en lo que atañe a sus competencias, y que proceda, de acuerdo con el Secretario General del Consejo, a su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas; 5. Encarga a su Presidenta que transmita la posición del Parlamento al Consejo y a la Comisión. 6. Cooperación entre las unidades de información financiera de los Estados miembros * (procedimiento sin debate) A5-0102/2000 Iniciativa de la República de Finlandia con vistas a la aprobación de la Decisión del Consejo rela- tiva a las disposiciones de cooperación entre las unidades de información financiera de los Estados miembros para el intercambio de información (11636/1999 * C5-0330/1999 * 1999/0824(CNS)) Se modifica esta iniciativa del modo siguiente: TEXTO PROPUESTO POR LA REPÚBLICA DE FINLANDIA (1) ENMIENDAS DEL PARLAMENTO (Enmienda 1) Considerando 7 bis (nuevo) (7 bis) En caso de fraude, corrupción u otras actividades ilegales que perjudiquen los intereses financieros de la Unión Europea, la Comisión y las autoridades competentes para la lucha contra el blanqueo de capitales deberán coo- perar e intercambiar la información pertinente. (Enmienda 3) Considerando 7 ter (nuevo) (7 ter) Los Estados miembros deberán estructurar las UIF con objeto de garantizar que se faciliten la información y los documentos en un plazo razonable. (Enmienda 4) Artículo 1, apartado 1 1. Los Estados miembros velarán por que las unidades de información financiera (UIF) creadas o designadas para recibir notificaciones de información financiera a efectos de luchar contra el blanqueo de capitales cooperen para recabar, analizar e investigar la información pertinente. 1. Los Estados miembros designarán unidades de informa- ción financiera (UIF) creadas para recibir notificaciones de información financiera a efectos únicamente de luchar contra el blanqueo de capitales, tal como se define en la Directiva 91/308/CEE,y velarán por que éstas cooperen para recabar, analizar e investigar la información pertinente. En caso de fraude, corrupción u otras actividades ilegales que pudie- ran perjudicar a los intereses financieros de la Unión Euro- las UIF también colaborarán con la Comisión. La pea, información que se intercambie no podrá utilizarse para ningún otro propósito distinto del de combatir el blan- queo de capitales. (1) DO C 362 de 16. 12. 1999, p. 6


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1174/00 di Malcolm Harbour (PPE-DE) alla Commissione. Ricerca nel settore automobilistico.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU research policy
West Midlands
cessation of trading
motor vehicle industry
new technology

text: 6. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 72 E/25 considerazione la possibilit(cid:224) di concedere finanziamenti speciali alla regione dei West Midlands per progetti in materia della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione incentrati su attivit(cid:224) in cui potrebbero essere creati posti di lavoro per la forza lavoro qualificata ora alle prese con il problema della disoccupazione? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (8 giugno 2000) Nel corso del periodo 2000-2006 saranno concessi contributi significativi dei fondi europei a finalit(cid:224) strutturale per i programmi di sviluppo economico nella regione West Midlands. A seguito dell(cid:146)iniziativa e- Europe lanciata dal Consiglio europeo di Lisbona, lo sviluppo della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione figura tra le priorit(cid:224) stabilite dalla Commissione e caratterizza numerosi piani di finanziamento europei. La Commis- sione intende assicurare che lo sviluppo della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione sia adeguatamente tenuto presente nella prossima serie di programmi finanziati dai fondi strutturali in conformit(cid:224) con l(cid:146)iniziativa e-Europe. in tale regione, In primo luogo, gran parte della regione West Midlands Ł ammissibile agli aiuti dei fondi strutturali nel quadro dell(cid:146)obiettivo 2 e del sostegno transitorio per l(cid:146)obiettivo 2. Con uno stanziamento di oltre 850 milioni di €, il programma per la regione suddetta sar(cid:224) il piø importante del Regno Unito nel quadro dell(cid:146)obiettivo 2 nel periodo 2000-2006. Il piano di sviluppo per la regione West Midlands nell(cid:146)ambito dell(cid:146)obiettivo 2, presentato recentemente alla Commissione dalle autorit(cid:224) del Regno Unito, stabilisce le quattro priorit(cid:224) seguenti: 1) sviluppo di uno spirito imprenditoriale vario e dinamico; 2) creazione di una regione pronta a imparare e qualificata; 3) creazione delle infrastrutture e delle condizioni per la crescita; 4) rinascita delle comunit(cid:224). Uno dei temi orizzontali del programma sar(cid:224) il contributo a favore dell(cid:146)innovazione e dello sviluppo della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione. Nell(cid:146)ambito di queste priorit(cid:224), Ł possibile prevedere le seguenti azioni: aiuti alla formazione per l(cid:146)utilizzazione e la promozione della tecnologia dell(cid:146)informazione e delle comunicazioni; contributi a favore di PMI ad elevata tecnologia, compresi servizi specializzati di sostegno aziendale; concessione di capitali per l(cid:146)avviamento tramite sovvenzioni, prestiti o finanziamenti in conto capitale. Nel piano presentato viene sottolineata la necessit(cid:224) di creare occupazione e ciascuna delle priorit(cid:224) proposte Ł valutata in termini di creazione di nuovi posti di lavoro. In secondo luogo, la regione West Midlands beneficer(cid:224) in parte del programma relativo all(cid:146)obiettivo 3, che per il Regno Unito ammonta complessivamente a 4 500 milioni di €. A complemento dei programmi dell(cid:146)obiettivo 2, tale finanziamento pu(cid:242) essere utilizzato per ricollocare il personale specializzato in precedenza occupato nell(cid:146)industria automobilistica. Oltre a tali importi, la regione West Midlands potrebbe ricevere anche contributi a favore di progetti innovativi che comprendono ulteriori iniziative a livello della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione. Attualmente, la Commissione sta sviluppando una serie di orientamenti concernenti tali azioni. (2001/C 72 E/028) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1174/00 di Malcolm Harbour (PPE-DE) alla Commissione (12 aprile 2000) Oggetto: Ricerca nel settore automobilistico In considerazione della ristrutturazione in corso nell(cid:146)industria automobilista dei West Midlands, a seguito dello smembramento del gruppo Rover da parte della BMW, potrebbe la Commissione far sapere: 1. Qual Ł lo stato degli attuali progetti di ricerca nelle nuove tecnologie dell(cid:146)automobile; 2. Quali sono le possibilit(cid:224) di far progredire promettenti nuove tecnologie mediante un programma speciale di finanziamenti iniziali per le nuove imprese stabilite nei West Midlands; 3. Se intende rendere disponibili in considerazione del grave problema della disoccupazione fra i tecnici qualificati dell(cid:146)industria automobilistica a seguito dello smembramento della Rover? finanziamenti speciali C 72 E/26 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 6. 3. 2001 Risposta data dal sig. Busquin a nome della Commissione (8 giugno 2000) 1. Dal 1992 il gruppo Rover ha partecipato a 79 progetti di ricerca e sviluppo tecnologico (RST) finanziati dalla Comunit(cid:224). La sua partecipazione in quanto coordinatore o partner ha abbracciato l(cid:146)intera gamma delle attivit(cid:224) di ricerca, sviluppo e dimostrazione in campo automobilistico in settori quali le tecnologie avanzate di progettazione e fabbricazione, le tecnologie di informazione e di telecomunicazione, le tecnologie sulle energie rinnovabili ed efficienti, il miglioramento delle qualificazioni e della formazione. Trenta di questi progetti sono tuttora in corso. Il Quinto programma quadro di ricerca promuove lo sfruttamento dei 2. risultati dei progetti comunitari di ricerca e dispone di risorse limitate per sostenere la creazione di nuove imprese, soprattutto attraverso il programma specifico «Promuovere l(cid:146)innovazione e incoraggiare la partecipazione delle piccole e medie imprese (PMI)». Lo stesso vale per il terzo programma pluriennale a favore delle PMI, attuato principalmente partecipando ai bandi di gara o agli inviti a manifestare interesse pubblicati nella Gazzetta ufficiale e disponibili anche sul sito web di CORDIS. Un(cid:146)altra possibilit(cid:224) Ł l(cid:146)accesso ad alcuni fondi, quali lo Strumento tecnologico europeo (ETF) e lo sportello MEP per l(cid:146)avviamento (nell(cid:146)ambito dell(cid:146)iniziativa sulla crescita e sull(cid:146)occupazione), attuati in associazione con la Banca europea per gli investimenti (BEI) e il Fondo europeo per gli investimenti (FEI), incaricati della loro gestione. In questo caso, i fondi comunitari sono erogati attraverso imprese specializzate di capitali di rischio, che agiscono come intermediari qualificati per esaminare le richieste di finanziamento e, in seguito, sottoscrivono quote di partecipazione con le imprese selezionate basandosi su criteri commerciali. Una vasta zona dei West Midlands, compresa una parte importante dello stabilimento Rover di Longbridge, Ł ammissibile agli aiuti concessi a titolo dell(cid:146)obiettivo n. 2 o sta gradualmente uscendo dal suo campo di applicazione. Di conseguenza, i Fondi comunitari a finalit(cid:224) strutturale metteranno a disposizione della zona dei West Midlands compresa nell(cid:146)obiettivo n. 2 un importo di 850 milioni di euro per il periodo 2000-2006. Stanno per iniziare le trattative su un piano di sviluppo dell(cid:146)obiettivo n. 2 in cui saranno esaminate con particolare attenzione la crisi del settore automobilistico e la necessit(cid:224) di diversificare l(cid:146)economia e di creare nuove imprese. Nell(cid:146)ambito dei Fondi a finalit(cid:224) strutturale, e soprattutto del Fondo i seguenti europeo di sviluppo regionale, sono possibili interventi a favore delle PMI: sostegno delle imprese, tecnologie, miglioramento dell(cid:146)accesso delle imprese ai trasferimenti di finanziamenti e ai prestiti, creazione di infrastrutture e aiuti diretti agli investimenti. Il programma sar(cid:224) orientato alla creazione di posti di lavoro di natura stabile e al sostegno dell(cid:146)adeguamento strutturale della regione. finanziamento dei 3. Per quanto riguarda l(cid:146)alto tasso di disoccupazione di tecnici qualificati nel settore automobilistico, non Ł previsto alcun «finanziamento speciale o supplementare» a seguito dello smembramento della Rover. Oltre al contributo a titolo dell(cid:146)obiettivo n. 2 sopra indicato, il Fondo sociale europeo fornir(cid:224) ai West Midlands aiuti considerevoli a titolo dell(cid:146)obiettivo n. 3, aiuti che possono essere utilizzati per affrontare, tra gli altri problemi, la possibile perdita di posti di lavoro a seguito della vendita della Rover da parte della BMW. I West Midlands riceveranno una quota considerevole dei fondi concessi nell(cid:146)ambito del programma relativo all(cid:146)obiettivo n. 3 del Regno Unito per un valore di 4500 milioni di euro. Il piano relativo all(cid:146)obiettivo n. 3 Ł strutturato conformemente ai cinque campi d(cid:146)azione indicati nel regolamento CEE n. 2084/93 del Consiglio, del 20 luglio 1993, che modifica il regolamento CEE n. 4255/88 recante disposizioni di applicazione del regolamento CEE n. 2052/88 per quanto riguarda il Fondo sociale europeo (1). In relazione al caso Rover, due aspetti rivestono particolare interesse: il campo a), politiche attive nel mercato del lavoro (uno degli obiettivi strategici di questo campo d(cid:146)azione prioritario Ł per l(cid:146)appunto quello di ridurre la disoccupazione di lavoratori disoccupati da recente data o minacciati dalla disoccupazione), e il campo d), adattabilit(cid:224) (uno degli obiettivi strategici di questo campo d(cid:146)azione prioritario Ł di migliorare il livello di qualificazione e la capacit(cid:224) di adattamento della popolazione attiva). lunga durata mediante misure destinate ai Inoltre, il programma d(cid:146)azione comunitario in materia di formazione professionale «Leonardo da Vinci» (seconda fase, periodo 2000-2006) sostiene le politiche di formazione continua degli Stati membri e pu(cid:242) contribuire a creare gli adeguati strumenti di formazione (progetti pilota) necessari per l(cid:146)organizzazione di 6. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 72 E/27 programmi di formazione che possano migliorare le competenze e il livello di qualificazione e facilitare il reinserimento dei lavoratori nella vita lavorativa. (1) GU L 193 del 31. 7. 1993. (2001/C 72 E/029) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1197/00 di Margrietus van den Berg (PSE) alla Commissione Oggetto: Gruppo consultivo per la ricerca agricola internazionale (12 aprile 2000) Il Gruppo consultivo per la ricerca agricola internazionale (CGIAR), istituito nel 1971, Ł un(cid:146)associazione informale costituita da 58 membri del settore pubblico e privato che sostiene una rete di sedici centri di ricerca agricola internazionale. Compito del CGIAR Ł di contribuire a garantire la sicurezza alimentare e a debellare la povert(cid:224) nei paesi in via di sviluppo attraverso la ricerca, la partnership, il rafforzamento delle istituzioni e il sostegno pubblico. Il CGIAR promuove lo sviluppo agricolo sostenibile basato su una gestione delle risorse naturali compatibile con l(cid:146)ambiente. Per molti anni la Commissione europea ha fornito considerevoli aiuti finanziari al CGIAR, ma questo finanziamento Ł stato sospeso nel 1999 e la Commissione sta attualmente riesaminando le modalit(cid:224) per il futuro finanziamento del Gruppo. Alla luce di tale riesame: 1. 2. 3. 4. 5. riconosce la Commissione l(cid:146)utilit(cid:224) del contributo fornito dai centri di ricerca internazionale sostenuti dal CGIAR nel prevenire le carestie e migliorare le condizioni di vita nelle zone rurali dei paesi meno sviluppati? E(cid:146) la Commissione a conoscenza di un(cid:146)analisi del CGIAR effettuata recentemente da un rinomato gruppo internazionale di esperti, sotto la presidenza del Presidente del Consiglio della Terra, Maurice Strong, il quale ha concluso che il CGIAR rappresenta «in assoluto il migliore investimento nell(cid:146)assistenza allo sviluppo»? E(cid:146) noto alla Commissione che il CGIAR sta ridefinendo i suoi programmi orientandoli piø direttamente alle esigenze della ricerca in materia di risorse agricole e naturali nei paesi piø poveri del mondo? la Commissione consapevole del fatto che la presenza in loco nei paesi in via di sviluppo di E(cid:146) scienziati CGIAR che lavorano in cooperazione con gli esperti locali pone il CGIAR in una posizione ineguagliabile che consente al Gruppo di fornire sostegno alla ricerca attuata nell(cid:146)ambito dei sistemi nazionali di ricerca e agli agricoltori che da essa dipendono? E(cid:146) la Commissione al corrente del crescente impegno del CGIAR a lavorare sulle risorse ittiche, bestiame, popolazione povera e all(cid:146)ambiente? il le risorse forestali e agroforestali, tutti settori che possono offrire grandi benefici alla Se la Commissione Ł consapevole di tali fatti, sarebbe disposta a: 6. 7. 8. riconoscere pienamente il ruolo unico ed inestimabile del CGIAR nel trattare le priorit(cid:224) dell(cid:146)UE in materia di assistenza allo sviluppo, ossia riduzione della povert(cid:224), maggiore sicurezza alimentare e protezione dell(cid:146)ambiente nei paesi in via di sviluppo? Informare il Parlamento europeo quando riprender(cid:224) il finanziamento dei Centri CGIAR e con quali modalit(cid:224)? Esaminare la possibilit(cid:224) di aumentare il livello di tale sostegno e assicurare che gli impegni siano contratti su base pluriennale? Risposta data dal sig. Nielson a nome della Commissione (3 luglio 2000) La Commissione Ł da lungo tempo partner e finanziatore del Gruppo consultivo per la ricerca agricola internazionale (CGIAR) ed Ł impegnata attivamente a favore dello sviluppo del sistema. Essa Ł pertanto al corrente sia del contributo del CGIAR alla ricerca agricola, sia degli sviluppi recenti a cui fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare


title: PERGUNTA ESCRITA E-1200/00 apresentada por Adriana Poli Bortone (UEN) à Comissão. Comuna de Casarano.

eurovoc_concepts:
Apulia
EU sponsorship
Mafia
commemoration

text: C 53 E/98 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 2. 2001 A proposta prevŒ, de acordo com o artigo 7o, uma taxa m(cid:237)nima reduzida do imposto especial sobre o consumo a aplicar em toda a Comunidade sobre o gas(cid:243)leo utilizado como carburante na agricultura, cujo n(cid:237)vel seria fixado, na primeira fase, em 32 € por 1 000 litros. Se fosse aprovada, esta proposta contribuiria significativamente para a aproxima(cid:231)ªo dos n(cid:237)veis de tributa(cid:231)ªo aplicados pelos Estados-membros no dom(cid:237)nio do gas(cid:243)leo utilizado para fins agr(cid:237)colas. Esta proposta ainda nªo foi aprovada pelo Conselho. AtØ ao presente, a Comissªo fez um esfor(cid:231)o considerÆvel para tornar poss(cid:237)vel essa aprova(cid:231)ªo e manifestou a sua disponibilidade para estudar solu(cid:231)ıes de compromisso que visem reduzir o impacto econ(cid:243)mico sobre a economia de determinados Estados- tais como taxas -membros. Essas solu(cid:231)ıes podem incluir disposi(cid:231)ıes que permitam harmoniza(cid:231)ıes, m(cid:237)nimas reduzidas de tributa(cid:231)ªo para determinados produtos energØticos, per(cid:237)odos de transi(cid:231)ªo ou, ainda, isen(cid:231)ªo ou redu(cid:231)ªo de impostos (cid:224)s indœstrias consumidoras de energia de forma intensiva. Por fim, relativamente (cid:224) questªo do IVA, atendendo (cid:224)s condi(cid:231)ıes actuais (nenhuma aproxima(cid:231)ªo das taxas dos impostos, numerosos regimes especiais, op(cid:231)ıes, derroga(cid:231)ıes), nªo Ø provÆvel que no futuro imediato seja realizado qualquer progresso significativo no sentido de uma taxa œnica aplicÆvel em toda a Comunidade. Presentemente, as taxas do IVA aplicadas sobre o gas(cid:243)leo utilizado para fins agr(cid:237)colas variam entre 12 % e 25 %. (1) (2) JO L 316 de 31. 10. 1992. JO C 139 de 6. 5. 1997. (2001/C 53 E/128) PERGUNTA ESCRITA E-1200/00 apresentada por Adriana Poli Bortone (UEN) (cid:224) Comissªo (12 de Abril de 2000) Objecto: Comuna de Casarano Em 21 de Mar(cid:231)o de 200 realizou-se uma manifesta(cid:231)ªo na comuna de Casarano (prov(cid:237)ncia de Lecce) intitulada «5a jornada da mem(cid:243)ria e do compromisso em honra das v(cid:237)timas das mafias» patrocinada nomeadamente pela Comissªo Europeu. PoderÆ a Comissªo indicar em que medida e com que ac(cid:231)ıes apoiou a iniciativa em questªo? Resposta dada pelo Presidente Romano Prodi em nome da Comissªo (27 de Junho de 2000) A Comissªo informa o senhor Deputado que nªo concedeu nenhum apoio moral, financeiro ou log(cid:237)stico (cid:224) manifesta(cid:231)ªo em causa. Contudo, o Presidente da Comissªo patrocinou, a t(cid:237)tulo pessoal, esta iniciativa. (2001/C 53 E/129) PERGUNTA ESCRITA E-1201/00 apresentada por Alexander de Roo (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo Objecto: Constru(cid:231)ªo de torres habitacionais junto ao IJmeer (12 de Abril de 2000) Em Almere, estªo a ser constru(cid:237)das torres habitacionais de luxo no exterior do dique ao longo do IJmeer, o qual se encontra em regiªo abrangida pela directiva relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo das aves e pela directiva relativa (cid:224) preserva(cid:231)ªo dos habitats, fazendo igualmente parte da Rede Europeia das Zonas Protegidas. Nªo entende a Comissªo que, na ausŒncia de um interesse primordial (em todo o caso, nªo demonstrado), tal projecto de constru(cid:231)ªo nªo poderÆ ser executado?