title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-1047/00 υποβολή: Rosa Miguélez Ramos (PSE) προς την Επιτροπή. Μεταφορά 3000 τόνων αντσούγιας μεταξύ Πορτογαλίας και Γαλλίας.

eurovoc_concepts:
France
Portugal
authorised catch
catch quota
common fisheries policy

text: C 72 E/14 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 6. 3. 2001 tiw Hnvme·new Politei·ew, thn Iapvni·a kai ton Kanada·, ka·nei prota·seiw v·ste oi parata·seiw ayte·w na xorhgoy·ntai gia ka·ue peri·ptvsh xvrista·, o·tan oi xv·rew ypoba·lloyn sxe·dio efarmogh·w to opoi·o h Koino·thta ua yposth·rize pare·xontaw th boh·ueia· thw. (2001/C 72 E/017) GRAPTH ERVTHSH E-1047/00 ypobolh·: Rosa Miguélez Ramos (PSE) prow thn Epitroph· (4 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Metafora· 3000 to·nvn antsoy·giaw metajy· Portogali·aw kai Galli·aw H eth·sia episthmonikh· e·kuesh toy Dieunoy·w Symboyli·oy gia thn Ejerey·nhsh tvn Ualassv·n (CIEM) synistoy·se th lh·ch drastikv·n me·trvn gia thn ejasfa·lish thw diath·rhshw orisme·nvn eidv·n ixuy·vn, metajy· aytv·n kai thw antsoy·giaw, dedome·noy o·ti kata· ta dy·o teleytai·a e·th h anaparagvgh· thw den h·tan ikanopoihtikh·. Gia to lo·go ayto· synistoy·se thn apago·reysh thw aliei·aw thw antsoy·giaw stoyw caro·topoyw metajy· Ianoyari·oy kai Ioyni·oy 2000. H pro·tash toy Epitro·poy Fi·sler prow to Symboy·lio Ypoyrgv·n sxetika· me th mei·vsh toy Syno·loy Epitrepo·menvn Alieyma·tvn (TAC) kai tvn posostv·sevn gia to en lo·gv ei·dow e·fuane to 85 % toy TAC. H apo·fash poy elh·fuh apo· to Symboy·lio Ypoyrgv·n aforoy·se en te·lei to 51 %, o·mvw, para· ta anhsyxhtika· stoixei·a poy periei·xonto sthn e·kuesh kai ta opoi·a diexeiri·zeto h i·dia h Epitroph·, to Symboy·lio dieth·rhse th dynato·thta antallagh·w posostv·sevn metajy· Galli·aw kai Portogali·aw tvn 3000 to·nvn. ˙dh to 1995 to Symboy·lio ei·xe egkri·nei thn metafora· 5000 to·nvn metajy· tvn dy·o xvrv·n, symfvni·a h opoi·a ei·xe prosblhuei· apo· thn Ispani·a, env· to ai·thma ayto· ei·xe aporrifuei· apo· to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio ton Oktv·brio toy 1999. Sh·mera, kai lo·gv thw sobarh·w kri·shw poy antimetv·pise h en lo·gv prosfygh·, o ispaniko·w tome·aw aliei·aw proti·uetai na kataue·sei prosfygh· kata· thw symfvni·aw toy Symboyli·oy Ypoyrgv·n, prosfygh· sthn opoi·a prosxvroy·n kai orisme·new apo· tiw perifereiake·w kybernh·seiw tvn alieytikv·n sto·lvn poy afora· to ue·ma. Poia ei·nai h ue·sh thw Epitroph·w vw prow thn prosfygh· poy ype·bale prow to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio o i·diow o alieytiko·w tome·aw kata· thw symfvni·aw toy Symboyli·oy Ypoyrgv·n, dia thw opoi·aw egkri·netai h metafora· posostv·sevn metajy· Portogali·aw kai Galli·aw; Poia ei·nai h ue·sh thw Epitroph·w vw prow thn a·poch thw episthmonikh·w epitroph·w o·ti pro thw ena·rjevw thw alieytikh·w perio·doy, mi·a epitroph· empeirognvmo·nvn pre·pei na probai·nei se ajiolo·ghsh thw prosfygh·w, gia ton kauorismo· tvn eth·sivn posostv·sevn kai tvn me·gistvn posoth·tvn antsoy·giaw poy epitre·petai na alieyuoy·n; Den uevrei· h Epitroph· o·ti o kauorismo·w poso·stvshw gia e·jh mh·new apostaueropoiei· ton tome·a kai den toy epitre·pei na probei· se svsto· programmatismo· thw alieytikh·w perio·doy; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (5 Ioyni·oy 2000) H Epitroph· e·xei thn a·poch o·ti h metafora· tmh·matow thw poso·stvshw gay·roy apo· thn Portogali·a sth Galli·a, sy·mfvna me thn yposhmei·vsh (2) sxetika· me to apo·uema gay·roy stiw ypodiaire·seiw VIIIg and IXa toy Dieunoy·w Symboyli·oy gia thn Ejerey·nhsh tvn Ualassv·n (ICES), sto para·rthma ID toy kanonismoy· (EK) ariu. 2742/ 1999 toy Symboyli·oy thw 17hw Dekembri·oy 1999 peri· kauorismoy·, gia to 2000, gia orisme·na apoue·mata ixuy·vn kai oma·dew apouema·tvn ixuy·vn, tvn alieytikv·n dynatoth·tvn kai synafv·n o·rvn sta koinotika· y·data kai, gia ta koinotika· ska·fh, se a·lla y·data o·poy apaitoy·ntai periorismoi· alieyma·tvn, kai peri· tropopoih·sevw toy kanonismoy· (EK) ariu. 66/98 (1), apotelei· anapo·spasto me·row thw diaxei·rishw tvn apouema·tvn gay·roy, poy syna·dei me thn koinotikh· nomouesi·a kai tiw arxe·w kai apotelei· mia kalh· ba·sh gia na epiteyxuei· iso·timh ejisorro·phsh metajy· tvn anagkv·n toy alieytikoy· kla·doy thw Galli·aw kai thw Ispani·aw. Synepei·a tvn anvte·rv, h ue·sh thw Epitroph·w sthn ypo·uesh T-54/00, Federación de Cofradías de Guipúzcoa kata· toy Symboyli·oy, poy amfisbhtei· thn proanaferuei·sa metafora·, h·tan na diatypvuei· ai·thma gia pare·mbash ype·r toy Symboyli·oy. 6. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 72 E/15 (cid:211)son afora· thn eish·ghsh episthmo·nvn gia ajiolo·ghsh toy apoue·matow gay·roy kata· thn e·narjh thw alieytikh·w perio·doy, prokeime·noy na lhfuei· apo·fash gia ta synolika· epitrepo·mena aliey·mata (TAC), h Epitroph· e·xei h·dh egkri·nei th grammh· ayth· gia to 2000 kai meleta· th dynato·thta na thn yioueth·sei vw strathgikh· diaxei·rishw o·pote ypa·rxei proeidopoi·hsh o·ti kindyney·ei to apo·uema. (cid:201)xei zhthuei· h gnv·mh thw Episthmonikh·w, Texnikh·w kai Oikonomikh·w Epitroph·w Aliei·aw. H Epitroph· symfvnei· o·ti o kauorismo·w prosvrinv·n TAC, ta opoi·a ua anaskopoy·ntai kata· th dia·rkeia toy e·toyw en anamonh· episthmonikh·w ajiolo·ghshw, mporei· na dhmioyrgh·sei dyskoli·ew ston alieytiko· kla·do. Gia to lo·go ayto·, h Epitroph· proti·uetai na efarmo·sei to pro·gramma ayto· mo·no se periptv·seiw o·poy yfi·statai biologiko·w ki·ndynow. Ypo· kanonike·w synuh·kew, ua protimhuei· h paradosiakh· prose·ggish tvn eth·sivn TAC. (1) EE L 341 thw 31. 12. 1999. (2001/C 72 E/018) GRAPTH ERVTHSH P-1049/00 ypobolh·: Olivier Dupuis (TDI) prow thn Epitroph· (29 Marti·oy 2000) Ue·ma: EYKA (Eyrvpai¤kh· Yphresi·a Katapole·mhshw thw Apa·thw) Meta· thn apa·nthsh toy Epitro·poy Kinnock sthn erv·thsh E-0262/00 (1), mporei· h Epitroph·: (cid:129) na dieykrini·sei ea·n meta· th dhmioyrgi·a thw OSKPA (Oma·da Syntonismoy· gia thn Katapole·mhsh tvn Periptv·sevn Apa·thw) e·xoyn diapistvuei· symperifore·w poy parekkli·noyn toy `ruroy 28 toy Katastatikoy· kauv·w kai tvn a·rurvn 12. 2 kai 55 toy (RAAA) Kauestv·tow poy efarmo·zetai stoyw Loipoy·w Ypallh·loyw, sto prosvpiko· thw dikaiodosi·aw thw OSKPA kai thw EYKA; Ea·n nai, mporei· h Epitroph·, xvri·w na parabia·zetai o empisteytiko·w xarakth·raw tvn plhroforiv·n, na anafe·rei ta gegono·ta kai ta me·tra poy e·labe; (cid:129) na epibebaiv·sei o·ti se peri·ptvsh kathgoriv·n poy apodeikny·ontai sykofantike·w, o·ti den proti·uetai na energh·sei a·mesa kata· tvn plhroforiodotv·n poy proe·bhsan stiw sykofantike·w kathgori·ew, alla·, ba·sei toy a·ruroy 24, na afh·sei th fronti·da thw ypera·spishw sthn prvtoboyli·a toy sykofanthue·ntow prosv·poy; Mporei· epi·shw na prosdiori·sei h Epitroph· poia me·tra arvgh·w mporei· na ue·sei sth dia·uesh toy sykofanthue·ntow prosv·poy, ba·sei toy a·ruroy 24; Me poion tro·po skopey·ei h Epitroph· na diasfali·sei o·ti h katoxh· apo·rrhtvn plhroforiv·n proerxo·menvn apo· ypa·llhlo thw EYKA kata· thn a·skhsh tvn kauhko·ntvn toy kai endexo·menh syndikalistikh· drasthrio·thta toy idi·oy ypallh·loy den synepa·gontai sy·gkroysh armodioth·tvn(se epi·pedo deontologi·aw); (1) EE C 374 E thw 28. 12. 2000, sel. 48. Apa·nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph·w (23 Mai(cid:138)oy 2000) Prin prosla·bei e·na ne·o me·low toy prosvpikoy·, h Epitroph· epalhuey·ei, me ba·sh ta endedeigme·na e·ggrafa poy ypoba·lloyn oi ypoch·fioi, o·ti plhroy·ntai oi basike·w proy¤ poue·seiw poy proble·pontai sto a·ruro 28 toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw kai sta a·rura 12 para·grafow 22 kai 55 toy kauestv·tow poy efarmo·zetai sto loipo· prosvpiko·. H Epitroph· den e·xei kamia· plhrofori·a apo· tiw opoi·ew na eika·zetai o·ti oi ypa·llhloi kai to loipo· prosvpiko· poy erga·zontan gia thn Mona·da Syntonismoy· gia thn Katapole·mhsh thw Apa·thw (UCLAF) den plhroy·san tiw proy¤ poue·seiw ayte·w. Sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy sxetikoy· kanonismoy·, o Dieyuynth·w thw Eyrvpai¤kh·w Yphresi·aw Katapole·mhshw thw Apa·thw (OLAF) ype·xei paro·moia ypoxre·vsh vw armo·dia gia toyw diorismoy·w arxh· gia to prosvpiko· thw OLAF. Opoiadh·pote para·bash toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw ek me·royw toy prosvpikoy· thw OLAF ua antimetvpistei· epome·nvw me thn i·dia peiuarxikh· diadikasi·a o·pvw kai h para·nomh symperifora· opoioydh·pote ypallh·loy thw Epitroph·w. An kai o Dieyuynth·w thw OLAF e·xei anafe·rei sthn Epitroph· o·ti den ypa·rxei kane·na stoixei·o ej o·svn gnvri·zei poy na ypodhlv·nei o·ti oi ypa·llhloi h· to loipo· prosvpiko· poy erga·zetai gia thn OLAF den symmorfv·uhke me toyw vw a·nv kano·new, ane·fere entoy·toiw o·ti ekkremei· mia peiuarxikh· diadikasi·a poy afora· endexo·meno para·ptvma eno·w ypallh·loy thw OLAF. Sto paro·n sta·dio den e·xei lhfuei· telikh· apo·fash kai epome·nvw den mporei· na douei· kamia· peraite·rv plhrofori·a sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy


title: PREGUNTA ESCRITA E-1043/00 de Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) a la Comisión. Incumplimientos en el Proyecto 97/11/561/047 (Proyecto Sogama) financiado por el Fondo de Cohesión.

eurovoc_concepts:
Galicia
application of EU law
domestic waste
town planning
waste management

formats: html pdf print

text: 20. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 53 E/61 Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de mayo de 2000) Por lo que respecta a la cuesti(cid:243)n del valor de control real de los timbres aduaneros planteada por Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n estima que son las autoridades aduaneras de los terceros pa(cid:237)ses quienes se encuentran en mejores condiciones para certificar el cumplimiento de las formalidades aduaneras de importaci(cid:243)n a un tercer pa(cid:237)s, al que se supedita el pago de la restituci(cid:243)n en los casos de diferenciaci(cid:243)n del porcentaje de restituci(cid:243)n en funci(cid:243)n del destino. La Comisi(cid:243)n tiene previsto abordar la cuesti(cid:243)n de la elaboraci(cid:243)n de un catÆlogo de los timbres aduaneros vigentes en una pr(cid:243)xima reuni(cid:243)n de la Organizaci(cid:243)n Mundial de Aduanas. (2001/C 53 E/071) PREGUNTA ESCRITA E-1043/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (4 de abril de 2000) Asunto: Incumplimientos en el Proyecto 97/11/561/047 (Proyecto Sogama) financiado por el Fondo de Cohesi(cid:243)n En la respuesta a la pregunta E-1737/99 (1), formulada por el autor de la presente pregunta, con respecto al proyecto para la gesti(cid:243)n de residuos s(cid:243)lidos en Galicia (Sogama), la Comisi(cid:243)n Europea, en la persona del Comisario Barnier, no responde a consideraciones concretas expuestas en la pregunta sobre la concepci(cid:243)n del proyecto, en las que se criticaba que el mismo se basaba principalmente en la incineraci(cid:243)n con recuperaci(cid:243)n de energ(cid:237)a, lo cual absorbe la mayor parte de las inversiones, en lugar de basarse en la minimizaci(cid:243)n, reutilizaci(cid:243)n y reciclaje de los residuos. Por este motivo, ademÆs de pedir que se cumplan las condiciones establecidas en el Reglamento (CE) no 1164/94 (2) del Consejo, por el que se crea el Fondo de cohesi(cid:243)n, cabe esperar que se ponga en prÆctica la condici(cid:243)n, formulada por el Sr. Barnier en su respuesta, de supeditar los pagos a la presentaci(cid:243)n por los responsables del proyecto de informes peri(cid:243)dicos sobre el estado general del programa, debemos insistir en lo siguiente: (cid:129) El proyecto Sogama inclumple de manera manifiesta la normativa comunitaria, especialmente la Directiva 75/442/CEE (3) del Consejo de 15 de julio de 1975, relativa a los residuos, en cuyo apartado 1 del art(cid:237)culo 3 se establece que los Estados miembros adoptarÆn las medidas adecuadas para promover la prevenci(cid:243)n, el reciclaje y la transformaci(cid:243)n de los residuos y, s(cid:243)lo en œltimo lugar y eventualmente, la obtenci(cid:243)n de energ(cid:237)a, aspecto que, por el contrario, constituye el nœcleo central del Sogama. En este sentido, este proyecto (Proyecto 97/11/561/047) incumple incluso lo establecido en la descripci(cid:243)n del mismo, realizada en la decisi(cid:243)n por la que se le concede la financiaci(cid:243)n con cargo al Fondo de Cohesi(cid:243)n. (cid:129) Por œltimo, este Proyecto incumple la nueva legislaci(cid:243)n espaæola y, concretamente, el Plan Nacional de Residuos S(cid:243)lidos Urbanos, que acepta los objetivos de la Directiva comunitaria mencionada y que insiste en los principios de reutilizaci(cid:243)n, minimizaci(cid:243)n y reciclaje de la materia orgÆnica mediante la transformaci(cid:243)n de los residuos. Es evidente que la Xunta de Galicia no estÆ cumpliendo estos objetivos, habida cuenta de que el Proyecto Sogama se centra preferentemente en la incineraci(cid:243)n, de manera que en el aæo 2001 los residuos que se incineren en Galicia ascenderÆn a 300 000 toneladas y en el aæo 2005 a 500 000 toneladas. ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de que el proyecto Sogama procederÆ a la incineraci(cid:243)n y no reciclarÆ los residuos de materia orgÆnica? ¿Puede comprobar la Comisi(cid:243)n que este proyecto incumple claramente la normativa comunitaria bÆsica sobre la protecci(cid:243)n del medio ambiente en materia de residuos? ¿QuØ programaci(cid:243)n ha previsto la Comisi(cid:243)n para exigir los informes peri(cid:243)dicos sobre el estado general del programa, tal y como se anuncia en la respuesta del Comisario Barnier? (1) DO C 170 E de 20. 6. 2000, p. 86. (2) DO L 130 de 25. 4. 1994, p. 1. (3) DO L 194 de 25. 7. 1975, p. 39. C 53 E/62 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 2. 2001 Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (22 de mayo de 2000) Se ruega a Su Seæor(cid:237)a se refiera a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a las preguntas escritas E-0784/00 y E-0818/00, formuladas por la Sra. MiguØlez Ramos (1). (1) DO C 46 E de 13. 2. 2001, p. 42. (2001/C 53 E/072) PREGUNTA ESCRITA E-1044/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (4 de abril de 2000) Asunto: Refugiados chechenos Los peri(cid:243)dicos de los œltimos d(cid:237)as informan de la existencia de 277 100 chechenos refugiados, principal- mente en Ingushetia, as(cid:237) como tambiØn en otras repœblicas vecinas como Osetia del Norte y DaguestÆn, ademÆs de otras 42 000 personas en campamentos provisionales en la propia Chechenia, en las localidades de Asinovskaia y Sernovodsk, al oeste de Grozni. ¿QuØ medidas econ(cid:243)micas y pol(cid:237)ticas concretas estÆ adoptando la Uni(cid:243)n Europea para poner remedio con urgencia y eficacia a esta trÆgica situaci(cid:243)n? Respuesta del Sr. Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (12 de mayo de 2000) la Comisi(cid:243)n, a travØs de su Oficina Humanitaria (ECHO), ha Desde los comienzos de la actual crisis, proporcionado ayuda de emergencia a los civiles desplazados por la guerra. La Comisi(cid:243)n se ha enfrentado a considerables problemas operativos (problemas de seguridad importantes para los trabajadores dedicados a ofrecer esta ayuda, etc. ) al ejecutar el programa en cooperaci(cid:243)n con el Alto Comisionado de las Naciones Unidas para los Refugiados (ACNUR), el ComitØ Internacional de la Cruz Roja (CICR) y varias organiza- ciones no gubernamentales (ONG). Sin embargo, la Comisi(cid:243)n consigui(cid:243) proporcionar ayuda en una amplia gama de campos humanitarios (tales como alimentos, cobijo, agua y saneamiento, sanidad y primeros auxilios). la asignaci(cid:243)n financiera total es de 7,4 M€. Hasta ahora, el programa se ha centrado Actualmente, principalmente en Ingushetia, pero tambiØn ha cubierto DaguestÆn y Georgia. En estos momentos, la principal prioridad operativa es la reanudaci(cid:243)n de las operaciones en Chechenia misma, donde las actividades tuvieron que ser suspendidas en noviembre de 1999 debido a problemas de seguridad. La Comisi(cid:243)n, en estrecha coordinaci(cid:243)n con otros miembros de la comunidad internacional, continœa abogando por la ayuda humanitaria, en esta situaci(cid:243)n de emergencia, en sus negociaciones con las autoridades rusas. (2001/C 53 E/073) PREGUNTA ESCRITA E-1045/00 de Ilda Figueiredo (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (4 de abril de 2000) Asunto: Construcci(cid:243)n de un metro en el Ærea metropolitana de Oporto De acuerdo con un proyecto acordado con la Comisi(cid:243)n, se estÆ iniciando la construcci(cid:243)n de un metro en el Ærea metropolitana de Oporto. Entretanto, han surgido propuestas para aæadir nuevos trayectos y para modificar el trayecto actual, habida cuenta de los problemas de transporte existentes en esta Ærea metropolitana


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1061/00 från Karin Riis-Jørgensen (ELDR) till kommissionen. .Diskriminering i en medlemsstat av de egna medborgarna.

eurovoc_concepts:
Denmark
anti-discriminatory measure
infringement of EU law
paid leave
wage earner

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/203 Anser kommissionen att denna paragraf strider mot lagstiftningen f(cid:246)r den inre marknaden? ˜r det kommissionens (cid:229)sikt att denna paragraf st(cid:229)r i strid med andan i lagstiftningen f(cid:246)r EU:s inre marknad och/eller principen f(cid:246)r den inre marknaden? Kan paragraf 19 t(cid:228)nkas strida mot direktivet f(cid:246)r elektronisk handel (f(cid:246)rutsatt att direktivet (cid:228)r antaget i enlighet med r(cid:229)dets nyligen ing(cid:229)ngna (cid:246)verenskommelse om en gemensam st(cid:229)ndpunkt)? Underminerar den brittiska regeringens tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt den inre marknadens princip om hemlandets/ ursprungslandets kontroll? Om kommissionen anser att paragraf 19 bryter mot n(cid:229)gra av EU:s lagar och principer, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser den i s(cid:229) fall att vidta mot F(cid:246)renade kungarikets regering? Har kommissionen mottagit n(cid:229)gra klagom(cid:229)l fr(cid:229)n allm(cid:228)nheten betr(cid:228)ffande paragraf 19? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 maj 2000) Kommissionen k(cid:228)nner till lagf(cid:246)rslaget om finansiella tj(cid:228)nster och marknader. Kommissionen (cid:228)r m(cid:229)n om att paragraf 19, n(cid:228)r denna tr(cid:228)der i kraft, skall st(cid:228)mma (cid:246)verens med reglerna f(cid:246)r den inre marknaden och i synnerhet med best(cid:228)mmelserna i direktivf(cid:246)rslaget om vissa r(cid:228)ttsliga aspekter p(cid:229) den elektroniska handeln p(cid:229) den inre marknaden (1). Kommissionen och de brittiska myndigheterna h(cid:229)ller kontakt med varandra i detta (cid:228)rende. Kommissionen har inte f(cid:229)tt n(cid:229)gra officiella klagom(cid:229)l r(cid:246)rande paragraf 19, som (cid:228)nnu inte (cid:228)r i kraft. (1) KOM(1998) 586 slutlig. (2000/C 374 E/240) SKRIFTLIG FR¯GA E-1061/00 fr(cid:229)n Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) till kommissionen (4 april 2000) ˜mne:. Diskriminering i en medlemsstat av de egna medborgarna Jag h(cid:228)nvisar till min prioriterade skriftliga fr(cid:229)ga till kommissionen (P-0555/00) (1) och p(cid:229)pekar att kommissionen inte har svarat p(cid:229) den fr(cid:229)ga som st(cid:228)lls d(cid:228)r. Den danska regeringen har lagt fram ett lagstiftningsf(cid:246)rslag f(cid:246)r att (cid:228)ndra den danska semesterlagstift- ningen. Problemet (cid:228)r att denna lag s(cid:228)rbehandlar arbetstagare med kollektivavtal j(cid:228)mf(cid:246)rt med arbetstagare som inte omfattas av s(cid:229)dana avtal. Min fr(cid:229)ga var f(cid:246)ljande: Anser kommissionen att det (cid:228)r f(cid:246)renligt med f(cid:246)rdraget att en medlemsstat diskriminerar de egna medborgarna, genom att s(cid:228)rbehandla de arbetstagare som inte omfattas av kol- lektivavtal j(cid:228)mf(cid:246)rt med de arbetstagare som omfattas av s(cid:229)dana avtal, genom att de som omfattas av kollektivavtal f(cid:229)r m(cid:246)jlighet att f(cid:246)ra (cid:246)ver semesterdagar till ett nytt semester(cid:229)r, medan de som inte omfattas av ett avtal inte erbjuds denna m(cid:246)jlighet? Anser kommissionen att det (cid:228)r rimligt att en medlemsstat diskriminerar sina egna medborgare p(cid:229) grundval av om de omfattas av kollektivavtal eller inte? (1) EGT C 303 E, 24. 10. 2000. C 374 E/204 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 maj 2000) Som kommissionen angav i sitt svar till parlamentsledamotens skriftliga fr(cid:229)ga P-0555/00 (1), h(cid:246)r den fr(cid:229)ga som ledamoten tar upp till de danska myndigheternas kompetensomr(cid:229)de, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att den danska lagstiftningen efter en eventuell (cid:228)ndring garanterar att artikel 7 i r(cid:229)dets direktiv 93/104/EG (2) om vissa aspekter p(cid:229) arbetstidens organisation f(cid:246)ljs. Rent allm(cid:228)nt kan det dock konstateras att lagstiftningen i medlemsstaterna ofta skiljer p(cid:229) individers r(cid:228)ttigheter och skyldigheter av olika sk(cid:228)l. Men under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att skillnader inte g(cid:246)rs av sk(cid:228)l som strider mot gemenskapsr(cid:228)tten, m(cid:229)ste s(cid:229)dana best(cid:228)mmelsers ber(cid:228)ttigande bed(cid:246)mas p(cid:229) nationell niv(cid:229). (1) EGT C 303 E, 24. 10. 2000. (2) EGT L 307, 13. 12. 1993. (2000/C 374 E/241) SKRIFTLIG FR¯GA E-1063/00 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (4 april 2000) ˜mne: Eid-el-Kabir-ritualen (cid:129) en ringaktning av EU-direktiv och fransk lagstiftning Kommissionen k(cid:228)nner s(cid:228)kert till att den religi(cid:246)sa f(cid:229)rslakten vid den (cid:229)rliga Eid-el-Kabir-festivalen i Paris (cid:228)r brutal och olaglig. Det (cid:228)r uppenbart att ritualen inte endast st(cid:229)r i strid med fransk r(cid:228)tt, utan (cid:228)ven med r(cid:229)dets direktiv 93/119/ EG (1) som s(cid:228)rskilt f(cid:246)rbjuder ritualm(cid:228)ssig slakt utomhus. D(cid:228)rut(cid:246)ver uts(cid:228)tts djuren f(cid:246)re slakt ofta f(cid:246)r grymt pl(cid:229)geri och misshandel, vilket strider mot artikel 3 i direktiv 93/119/EG. Varf(cid:246)r har kommissionen hittills inte vidtagit n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder i egenskap av v(cid:228)ktare av EU-f(cid:246)rdragen 1. och EU-lagstiftningen? N(cid:228)r kommer kommissionen att inleda ett f(cid:246)rfarande om f(cid:246)rdragsbrott mot Frankrike (enligt artikel 2. 226) p(cid:229) grundval av att landet inte genomf(cid:246)rt direktiv 93/119/EEG? (1) EGT L 340, 31. 12. 1993, s. 21. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 maj 2000) Det (cid:228)r medlemsstaternas skyldighet att se till att gemenskapens lagstiftning f(cid:246)ljs och att slakt och avlivning av djur sker i enlighet med best(cid:228)mmelserna i r(cid:229)dets direktiv 93/119/EG av den 22 december 1993 om skydd av djur vid tidpunkten f(cid:246)r slakt eller avlivning. Kommissionen f(cid:229)r information om hur djuren behandlas i dessa sammanhang. Den bristande slakthus- kapaciteten i vissa franska st(cid:228)der verkar vara en orsak till de erfarenheter som gjorts n(cid:228)r det g(cid:228)ller behandlingen av djur under festivalen. Kommissionen anser att de franska myndigheterna m(cid:229)ste hitta en praktisk l(cid:246)sning p(cid:229) problemet med slakthuskapaciteten. Det (cid:228)r emellertid inte godtagbart att djur behandlas s(cid:229) att de lider vid fasth(cid:229)llning och slakt. Behovet av f(cid:246)rb(cid:228)ttrade arrangemang har p(cid:229)pekats f(cid:246)r de franska myndigheterna, som f(cid:246)re festivalen gav en f(cid:246)rs(cid:228)kran om att flera (cid:229)tg(cid:228)rder skulle vidtas. Myndigheterna skulle bland annat st(cid:229) i n(cid:228)ra kontakt med de olika islamiska religi(cid:246)sa och kulturella grupperna och aktivt engagera dem i en diskussion om hur situationen skulle kunna f(cid:246)rb(cid:228)ttras f(cid:246)r att uppn(cid:229) b(cid:228)ttre djurskydd och hygien


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 709/2000, 4. aprill 2000, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
customs regulations
import
legal code
textile product

text: 02/9. kd ET Euroopa Liidu Teataja 373 32000R0709 L 84/3 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 5. 4. 2000 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 709/2000, 4. aprill 2000, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) võttes arvesse nõukogu 23. nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollita- riifistiku kohta, (1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2626/1999, (2) eriti selle artiklit 9, ning arvestades järgmist: (1) (2) (3) (4) Nimetatud määrusele lisatud koondnomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klas- sifitseerimist. Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestati koondnomenkla- tuuri tõlgendamise üldeeskirjad. Neid eeskirju kohaldatakse ka mis tahes muu täielikult või osaliselt koondnomenkla- tuuril põhineva või sellele mis tahes täiendavaid alajaotisi lisava nomenklatuuri suhtes, mis kehtestatakse konkreet- sete ühenduse sätetega tariifi kohaldamist ja teisi kaubava- hetusega seotud meetmeid silmas pidades. Vastavalt nimetatud üldeeskirjadele tuleb käesolevale mää- rusele lisatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad 3. veerus esitatud põhjenduste alusel klassifitseerida 2. veerus näida- tud CN-koodide alla. On asjakohane, et järgides ühenduses kehtivaid meetmeid, mis on seotud tekstiiltoodete kahekordse kontrolli süstee- mide ning eelneva ja tagasiulatuva ühenduse kontrolliga nimetatud toodete ühendusse importimisel, võivad siduva tariifiinformatsiooni nõukogu pidajad 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (mil- vastavalt lega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (3) viimati muu- detud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 955/1999 (4)) artikli 12 lõike 6 sätetele 60 päeva jook- sul jätkuvalt tugineda liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris, mis ei vasta käesoleva mää- rusega kehtestatud sätetele. (5) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Lisatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse koondnomenklatuuris vastavate nimetatud tabeli 2. veerus näidatud CN-koodide alla. Artikkel 2 Järgides ühenduses kehtivaid meetmeid, mis on seotud tekstiiltoodete kahekordse kontrolli süsteemide ning eelneva ja tagasiulatuva ühenduse kontrolliga nimetatud toodete ühendusse importimisel, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 sätetele 60 päeva jooksul jätkuvalt tugineda liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei vasta käesoleva määruse sätetele. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 4. aprill 2000 Komisjoni nimel komisjoni liige Frederik BOLKESTEIN (1) EÜT L 256, 7. 9. 1987, lk 1. (2) EÜT L 321, 14. 12. 1999, lk 3. (3) EÜT L 302, 19. 10. 1992, lk 1. (4) EÜT L 119, 7. 5. 1999, lk 1. 374 ET Euroopa Liidu Teataja 02/9. kd Kauba kirjeldus LISA Klassifikatsioon (CN-kood) Põhjendus 1 2 3 6106 10 00 Klassifikatsioon on kindlaks määratud koondno- menklatuuri tõlgendamise üldeeskirjadega 1 ja 6, grupi 61 märkusega 4 ning CN-koodide 6106 ja 6106 10 00 sõnastusega. Vt ka koondnomenklatuuri selgitavaid märkusi pluuse käsitleva rubriigi 6106 kohta. Pidades silmas selle rõivaeseme lõiget ja väga sügavat kaelaväljalõiget, klassifitseeritakse antud rõivaese pluusina. 1. Ühevärviline sirgelõikeline silmkoeline ainult ühe lühikese varrukaga rõivaese (95 % puuvilla, 5 % elastaani), mille proovitükil mõõtmetega vähemalt 10 cm × 10 cm on rohkem kui kümme silmust sentimeetri kohta kummaski suunas ja mis on ette näh- tud keha ülaosa katmiseks ja mis ulatub vööst allapoole (59 cm). Rõivaesemel on asümmeetriline ja väga sügav lõhikuta kaelaväljalõige. Esiosa on kaunistatud tikandiga kaeluses ja varrukal. Rõivaeseme kaelusesse ja varrukaotstesse on õmmeldud riidest kant ja tema alumine äär on palistatud. (Pluus) (Vt foto nr 593) (*) Klassifikatsioon on kindlaks määratud koondno- menklatuuri tõlgendamise üldeeskirjadega 1 ja 6 ning CN-koodide 6110, 6110 20 ja 6110 20 99 sõnastusega. Vt ka koondnomenklatuuri selgitavaid märkusi rubriigi 6110 kohta. Pidades silmas rõivaeseme üldilmet ja tema val- mistamiseks kasutatud kanga laadi, klassifitsee- ritakse antud rõivaese pulloveriga samalaadse rõivaesemena. Klassifikatsioon on kindlaks määratud koondno- menklatuuri tõlgendamise üldeeskirjadega 1 ja 6, märkustega 1 ja 9, grupi 61 teise lõiguga ning CN-koodide 6110, 6110 30 ja 6110 30 99 sõnastusega. Vt ka harmoneeritud süsteemi selgitavaid mär- kusi rubriigi 6109 kohta ja koondnomenkla- tuuri selgitavaid märkusi rubriigi 6110 kohta. Pidades silmas kinnise puudumist sellel rõiva- esemel, ei saa teda klassifitseerida rubriigi 6106 pluusina. 2. Paksust silmkoekangast ühevärviline sirge- lõikeline lühikeste käistega rõivaese (100 % puuvilla), mis on kogu pikkuses soonik ja ette nähtud keha ülaosa katmiseks ja mis ulatub vööst allapoole (62 cm). 6110 20 99 Rõivaesemel on lõhikuta V-kaelus ja esikül- jel kaunistav tikand. Rõivaeseme varrukaotsad, kaelus ja alumine äär on palistatud. (Pulloveriga samalaadne rõivaese) (Vt foto nr 595) (*) 3. Keemilistest kiududest trikoosametist (80 % viskoosi, 20 % polüestrit) valmistatud mit- mevärviline rõivaese, mille proovitükil mõõtmetega vähemalt 10 cm × 10 cm on rohkem kui 10 silmust sentimeetri kohta kummaski suunas. 6110 30 99 See rõivaese on liibuva lõikega, katab keha ülaosa ja ulatub vööst allapoole. Tal on pikad liibuvad varrukad, ümar lõhi- kuta kaelus ja kaunistav motiiv esiküljel. Kaeluse- ja varrukaotstes on silmkoekangast ääris ja rõivaeseme alumine äär on palista- tud. (Pulloveriga samalaadne rõivaese) (Vt foto nr 585) (*) (*) Fotod on ainult informatsiooniks. 02/9. kd ET Euroopa Liidu Teataja 375 Kauba kirjeldus 1 4. Liibuv triibuline silmkoeline rõivaese (pak- sus: 1,5 mm, 70 % akrüüli, 30 % polüestrit), mis on ette nähtud keha ülaosa katmiseks ja mis ulatub vööni (51 cm). Rõivaese on var- rukateta ja kogu pikkuses soonik. Klassifikatsioon (CN-kood) 2 6110 30 99 Põhjendus 3 Klassifikatsioon on kindlaks määratud koondno- menklatuuri tõlgendamise üldeeskirjadega 1 ja 6, märkustega 1 ja 9, grupi 61 teise lõiguga ning CN-koodide 6110, 6110 30 ja 6110 30 99 sõnastusega. Tal on ümar lõhikuta kaelus. Kaelus ja käeaugud on ääristatud. Vt ka koondnomenklatuuri selgitavaid märkusi rubriigi 6110 kohta. (Pulloveriga samalaadne rõivaese) (Vt foto nr 589) (*) (*) Fotod on ainult informatsiooniks. Pidades silmas rõivaeseme kaalu ja paksust, ei saa teda klassifitseerida rubriigi 6109 särgiku või alussärgina. 376 ET Euroopa Liidu Teataja 02/9. kd 02/9. kd ET Euroopa Liidu Teataja 377


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1035/00 från Ulla Sandbæk (EDD) till kommissionen. WTO.

eurovoc_concepts:
TRIPS
application of the law
customs valuation
developing countries
extra-EU trade

text: 6. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 72 E/13 (2001/C 72 E/016) SKRIFTLIG FR¯GA E-1035/00 fr(cid:229)n Ulla Sandb(cid:230)k (EDD) till kommissionen (4 april 2000) ˜mne: WTO Ett antal utvecklingsl(cid:228)nder har erfarit verkliga sv(cid:229)righeter n(cid:228)r det g(cid:228)ller att genomf(cid:246)ra sina (cid:229)taganden enligt Uruguayrundan. ¯taganden om tullv(cid:228)rdering och immaterialr(cid:228)tt kr(cid:228)ver till exempel snabba system f(cid:246)r genomf(cid:246)rande som de industrialiserade nationerna har utvecklat under en l(cid:229)ng tidsrymd och vilka medf(cid:246)r betydande genomf(cid:246)randekostnader. Kommer EU att st(cid:246)dja kraven p(cid:229) att f(cid:246)rl(cid:228)nga tidsfristen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av dessa (cid:246)verenskommelser? Svar fr(cid:229)n Pascal Lamy p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 maj 2000) I avtalet om handelsrelaterade aspekter av immateriella r(cid:228)ttigheter (TRIPs) fastst(cid:228)lls minimir(cid:228)ttigheter f(cid:246)r immaterialr(cid:228)ttsinnehavare, bl. a. vad g(cid:228)ller till(cid:228)mpningsmekanismer, ett omr(cid:229)de som direkt ber(cid:246)r de offentliga myndigheterna. Man har enats om (cid:246)verg(cid:229)ngsperioder f(cid:246)r att g(cid:246)ra de m(cid:246)jligt f(cid:246)r alla medlemmar i V(cid:228)rldshandelsorganisa- tionen (WTO) att anpassa sin lagstiftning till TRIPs. De utvecklingsl(cid:228)nder som (cid:228)r medlemmar i WTO och de medlemsl(cid:228)nder som befinner sig i (cid:246)verg(cid:229)ngsskedet fick tid till den 1 januari 2000 f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra sina (cid:229)taganden enligt TRIPs-avtalet. De minst utvecklade medlemmarna kan utnyttja en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod som f(cid:229)r l(cid:246)pa fram till den 1 januari 2006. P(cid:229) det s(cid:228)rskilda omr(cid:229)det (cid:148)tullar(cid:148) arbetar s(cid:229)v(cid:228)l industril(cid:228)nder som utvecklingsl(cid:228)nder f(cid:246)r n(cid:228)rvarande med att f(cid:246)renkla och modernisera sina tullf(cid:246)rfaranden i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra gr(cid:228)nskontrollen och genomf(cid:246)randet av best(cid:228)mmelserna. I best(cid:228)mmelserna i TRIPs-avtalet om genomf(cid:246)rande av gr(cid:228)nskontroller har moderna handelsv(cid:228)nliga tullmetoder inf(cid:246)rts, som till(cid:229)ter tullmyndigheterna att koncentrera sina resurser p(cid:229) att (cid:246)ka detektionen av f(cid:246)rbjudna eller restriktionsbelagda varor, som t. ex. varor som bryter mot immaterialr(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelser. F(cid:246)r att g(cid:246)ra det l(cid:228)ttare f(cid:246)r utvecklingsl(cid:228)nder och minst utvecklade l(cid:228)nder att genomf(cid:246)ra TRIPs-avtalet, inbegripet best(cid:228)mmelserna om genomf(cid:246)rande av gr(cid:228)nskontroller, har industril(cid:228)nderna tillhandah(cid:229)llit tekniskt och ekonomiskt samarbete. I detta ing(cid:229)r assistans vid beredningen av immaterialr(cid:228)ttslig lagstift- ning och till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter. Samarbetet omfattar ocks(cid:229) st(cid:246)d f(cid:246)r att f(cid:246)rst(cid:228)rka nationella organ, bl. a. genom personalutbildning. Utvecklingsl(cid:228)nderna hade m(cid:246)jlighet att beg(cid:228)ra st(cid:246)d f(cid:246)r detta inom ramen f(cid:246)r det gemensamma initiativ f(cid:246)r tekniskt samarbete som inr(cid:228)ttats av V(cid:228)rldshandelsorganisationen och v(cid:228)rlds- organisationen f(cid:246)r den intellektuella (cid:228)gander(cid:228)tten. Kommissionen anser att (cid:246)verg(cid:229)ngsperioderna f(cid:246)r utvecklingsl(cid:228)nderna inte b(cid:246)r f(cid:246)rl(cid:228)ngas, eftersom de utgjorde ett ytterst viktigt moment i f(cid:246)rhandlingarna under Uruguayrundan, men att man, med tanke p(cid:229) att den (cid:246)vergripande ambitionen (cid:228)r att underl(cid:228)tta handeln, b(cid:246)r (cid:246)ka st(cid:246)det och st(cid:228)rka det internationella samarbetet. Till skillnad fr(cid:229)n situationen vad g(cid:228)ller TRIPs-avtalet har utvecklingsl(cid:228)nderna gjort m(cid:229)nga framst(cid:228)llningar f(cid:246)r att f(cid:229) mer tid f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra avtalet om tullv(cid:228)rdering. I motsats till TRIPs-avtalet och trots att det b(cid:246)rjade g(cid:228)lla fr(cid:229)n och med (cid:229)r 2000, erk(cid:228)nns uttryckligen i avtalet om tullv(cid:228)rdering att vissa l(cid:228)nder kan komma att beh(cid:246)va ytterligare tid. Gemenskapen har varit flexibel n(cid:228)r det g(cid:228)ller att bevilja extra tid f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av avtalet och st(cid:229)r i fr(cid:228)msta ledet bland de medlemmar av V(cid:228)rldshandelsorganisationen som erbjuder tekniskt bist(cid:229)nd f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa utvecklingsl(cid:228)nder med genomf(cid:246)randet under den f(cid:246)rl(cid:228)ngda (cid:246)verg(cid:229)ngsperioden. Gemenskapen har ocks(cid:229) intagit en flexibel och positiv attityd p(cid:229) andra omr(cid:229)den d(cid:228)r enskilda l(cid:228)nder kan ha sv(cid:229)righeter med att genomf(cid:246)ra avtalet, som t. ex. avtalet om handelsrelaterade C 72 E/14 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 3. 2001 investeringar och avtalet om sanit(cid:228)ra och fytosanit(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder och har tillsammans med F(cid:246)renta staterna, Japan och Kanada lagt fram f(cid:246)rslag f(cid:246)r att bevilja f(cid:246)rl(cid:228)ngd tid i enskilda fall, varvid det ber(cid:246)rda landet l(cid:228)gger fram en genomf(cid:246)randeplan, som vid behov kan f(cid:229) tekniskt bist(cid:229)nd fr(cid:229)n gemenskapen. (2001/C 72 E/017) SKRIFTLIG FR¯GA E-1047/00 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) till kommissionen (4 april 2000) ˜mne: (cid:214)verf(cid:246)ring av 3 000 ton ansjovis mellan Portugal och Frankrike I den vetenskapliga (cid:229)rsrapporten fr(cid:229)n Internationella havsforskningsr(cid:229)det (CIEM) rekommenderade man att omfattande (cid:229)tg(cid:228)rder skulle vidtas f(cid:246)r att bevara vissa arter, bland annat ansjovis, eftersom de under de senaste tv(cid:229) (cid:229)ren inte f(cid:246)r(cid:246)kat sig tillr(cid:228)ckligt. D(cid:228)rf(cid:246)r rekommenderade man i rapporten att fisket skulle f(cid:246)rbjudas under perioden januari(cid:141)juni 2000. Kommissionsledamot Fischler har lagt fram ett f(cid:246)rslag till r(cid:229)det om att minska den till(cid:229)tna totalf(cid:229)ngsten och kvoterna f(cid:246)r denna art med (cid:228)nda upp till 85 procent av den till(cid:229)tna totalf(cid:229)ngsten. Slutligen hamnade r(cid:229)dets beslut p(cid:229) 51 procent, men r(cid:229)det bibeh(cid:246)ll, trots de orov(cid:228)ckande uppgifterna i rapporten och med st(cid:246)d av kommissionen, m(cid:246)jligheten att mellan Portugal och Frankrike (cid:246)verf(cid:246)ra kvoter motsvarande 3 000 ton. Redan 1995 kom man inom r(cid:229)det (cid:246)verens om att till(cid:229)ta en (cid:246)verf(cid:246)ring p(cid:229) 5 000 ton mellan de b(cid:229)da l(cid:228)nderna. I oktober 1999 avslog EG-domstolen Spaniens inv(cid:228)ndning mot denna (cid:246)verenskommelse. Mot bakgrund av den allvarliga kris som fiskebest(cid:229)ndet drabbats av har den spanska fiskesektorn nu beslutat att v(cid:228)cka talan med st(cid:246)d av n(cid:229)gra av de regionala regeringarna vars fiskeflottor ber(cid:246)rs av (cid:246)verenskommelsen. Vad anser kommissionen om att fiskesektorn sj(cid:228)lv v(cid:228)cker talan inf(cid:246)r EG-domstolen mot r(cid:229)dets (cid:246)verens- kommelse om att (cid:246)verf(cid:246)ra fiskekvoter mellan Portugal och Frankrike? Vad anser kommissionen om den vetenskapliga kommittØns f(cid:246)rslag om att man f(cid:246)re varje ny fiskes(cid:228)song skall l(cid:229)ta en expertgrupp g(cid:246)ra en utv(cid:228)rdering av best(cid:229)ndet, och att denna utv(cid:228)rdering skall ligga till grund f(cid:246)r (cid:229)rskvoten och den h(cid:246)gsta till(cid:229)tna f(cid:229)ngsten av ansjovis? Anser inte kommissionen att man genom att fastst(cid:228)lla en kvot f(cid:246)r sex m(cid:229)nader skapar en obalans inom sektorn, som hindrar den fr(cid:229)n att planera sitt fiske p(cid:229) r(cid:228)tt s(cid:228)tt? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 juni 2000) Kommissionen (cid:228)r av den (cid:229)sikten att en (cid:246)verf(cid:246)ring av en del av ansjoviskvoten fr(cid:229)n Portugal till Frankrike, i enlighet med fotnot (2), betr(cid:228)ffande ansjovisstammen i Internationella r(cid:229)det f(cid:246)r havsforskning (ICES) i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2742/1999 fr(cid:229)n den 17 december 1999 om omr(cid:229)dena VIIIc och IXa, fastst(cid:228)llande f(cid:246)r (cid:229)r 2000 av fiskem(cid:246)jligheter och d(cid:228)rmed f(cid:246)rbundna villkor f(cid:246)r vissa fiskbest(cid:229)nd och grupper av fiskbest(cid:229)nd i gemenskapens vatten och, f(cid:246)r gemenskapens fartyg, i andra vatten d(cid:228)r f(cid:229)ngstbe- gr(cid:228)nsningar kr(cid:228)vs samt om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EG) nr 66/98 (1), (cid:228)r en integrerad del av f(cid:246)rvaltningen av ansjovisbest(cid:229)nden och ligger i linje med gemenskapens lagar och principer och (cid:228)r en god grund f(cid:246)r att uppn(cid:229) en r(cid:228)ttvis balans mellan behoven hos fiskeriindustrierna i Frankrike och Spanien. Som en konsekvens h(cid:228)rav (cid:228)r kommissionens (cid:229)sikt i fallet T-54/00, Federaci(cid:243)n de Cofrad(cid:237)as de Guipœzcoa mot r(cid:229)det i vilket den ovann(cid:228)mnda (cid:246)verf(cid:246)ringen ifr(cid:229)gas(cid:228)tts, att ans(cid:246)ka om (cid:229)tg(cid:228)rder till st(cid:246)d f(cid:246)r r(cid:229)dets st(cid:229)ndpunkt


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1043/00 van Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) aan de Commissie. Overtreding wetgeving bij door Cohesiefonds gefinancierd project 97/11/561/047 (Sogama-project).

text: 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/61 Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (25 mei 2000) is de Wat de door het geachte parlementslid bedoelde reºle bewijskracht van douanestempels betreft, Commissie van mening dat de douaneautoriteiten van de derde landen de meest aangewezen zijn om officieel te bevestigen of de douaneformaliteiten voor invoer in een derde land (cid:129) die in geval van differentiºring van het restitutiebedrag naar gelang van de bestemming moeten zijn vervuld voordat de restitutie wordt betaald (cid:129) daadwerkelijk zijn vervuld. De Commissie is voornemens de kwestie van het samenstellen van een catalogus van douanestempels die in de hele wereld geldig zijn, bij ØØn van de volgende vergaderingen van de Werelddouaneorganisatie aan de orde te stellen. (2001/C 53 E/071) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1043/00 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Commissie (4 april 2000) Betreft: Overtreding wetgeving bij door Cohesiefonds gefinancierd project 97/11/561/047 (Sogama-project) In het antwoord op mijn schriftelijke vraag E-1737/99 (1) betreffende het Sogama-project voor het beheer van vast stadsafval in Galiciº van de commissaris Barnier namens Europese Commissie wordt niet ingegaan op de concrete vragen betreffende de opzet van het project. De kritiek luidde immers dat het project in de eerste plaats gebaseerd is op afvalverbranding met herwinning van energie, waarvoor de meeste investe- ringen worden gedaan, in plaats van op vermindering, hergebruik en recyclage van afval. Het staat buiten kijf dat de voorwaarden van verordening (EG) nr. 1164/94 (2) van de Raad tot oprichting van een Cohesiefonds in acht dienen te worden genomen en er moet worden gehoopt dat de betalingen, zoals door commissaris Barnier wordt gesteld, daadwerkelijk alleen worden uitgevoerd als de projectleiders regelmatig verslag uitbrengen over de voortgang van het programma. Maar daarnaast moet ook het volgende worden benadrukt: (cid:129) Het Sogama-project strookt duidelijk niet met de communautaire wetgeving, in het bijzonder richtlijn 75/442/EEG (3) van de Raad van 15 juli 1975 betreffende afvalstoffen, waarin in lid 1 van artikel 3 is vastgelegd dat de lidstaten passende maatregelen nemen ter bevordering van het voorkomen van afval, de recyclage en het verwerken van afvalstoffen en pas in de laatste plaats eventueel het winnen van energie uit afvalstoffen. Dit laatste aspect staat echter centraal in het Sogama-project. In deze zin druist het project 97/11/561/047 ook in tegen hetgeen in de beschrijving hiervan, die de grondslag vormt voor het besluit tot financiering door het Cohesiefonds, wordt beweerd. (cid:129) Het project is voorts in strijd met de nieuwe Spaanse wetgeving, in concreto het Nationaal Plan voor vast stedelijk afval, dat de doelstellingen van voornoemde communautaire richtlijn nastreeft en waarin de nadruk wordt gelegd op inzameling, vermindering en recyclage van organisch materiaal door verwerking van de afvalstoffen. Het is duidelijk dat de autonome regering van Galiciº niet aan deze doelstellingen voldoet, aangezien het Sogama-project in eerste instantie gericht is op verbranding. Zo zal in Galiciº in 2001 300 000 ton en in 2005 500 000 ton afval worden verbrand. Is de Commissie ervan op de hoogte dat in het kader van het Sogama-project organisch afval zal worden verbrand in plaats van gerecycleerd? Kan de Commissie bevestigen dat het project indruist tegen de communautaire basiswetgeving inzake milieubescherming op afvalgebied? Welk tijdschema staat de Commissie voor ogen voor de regelmatige verslaglegging over de voortgang van het programma, zoals die wordt aangekondigd in het antwoord van commissaris Barnier? (1) PB C 170 E van 20. 6. 2000, blz. 86. (2) PB L 130 van 25. 4. 1994, blz. 1. (3) PB L 194 van 25. 7. 1975, blz. 39. C 53 E/62 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (22 mei 2000) Het geachte parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op de schriftelijke vragen E-0784/00 en E-0818/00 van mevrouw MiguØlez Ramos (1). (1) PB C 46 E van 13. 2. 2001, blz. 42. (2001/C 53 E/072) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1044/00 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Commissie (4 april 2000) Betreft: Tsjetsjeense vluchtelingen Uit krantenberichten van de afgelopen dagen blijkt dat er 277 100 Tsjetsjeense vluchtelingen in Ingoesjetiº, maar ook in andere buurrepublieken, zoals Noord-Ossetiº en Dagestan verblijven. Daarnaast bevinden zich nog eens 42 000 personen in provisorische kampen in Asinovskaja en Sernovodsk, in Tsjetsjeniº zelf, ten oosten van Grozny. Welke concrete economische en politieke maatregelen neemt de Europese Unie om onverwijld en op doeltreffende wijze verandering te brengen in deze tragische situatie? Antwoord van de heer Nielson namens de Commissie (12 mei 2000) De Commissie heeft al vanaf het begin van de huidige crisis noodhulp aan de vanwege de vijandigheden ontheemde burgerbevolking verleend via haar Bureau voor humanitaire hulp (ECHO). Bij de uitvoering van het programma, in samenwerking met het Bureau van de Hoge Commissaris van de Verenigde Naties voor de vluchtelingen (UNHCR), het Internationaal ComitØ van het Rode Kruis (ICRC) en een aantal niet- gouvernementele organisaties (NGO(cid:146)s), is de Commissie voor grote operationele problemen komen te staan (grote moeilijkheden bij het verzekeren van de veiligheid van de hulpverleners, enz. ). Desondanks is de Commissie erin geslaagd op een groot aantal humanitaire gebieden (zoals voedselbedeling, noodhuis- vesting, volksgezondheid, watervoorziening en sanitatie, alsook essentiºle hulpgoederen) bijstand te verlenen. De totale financiºle allocatie staat thans op 7,4 miljoen euro. Tot dusverre was het programma wel voornamelijk gericht op Ingoesjetiº, maar het heeft tevens Dagestan en Georgiº bestreken. De belangrijkste operationele voorrang wordt thans gegeven aan hervatting van de operaties in Tsjetsjeniº zelf, waar de activiteiten in november 1999 moesten worden opgeschort vanwege veiligheidsproblemen. De Commissie blijft in haar onderhandelingen met de Russische autoriteiten, in nauwe samenwerking met andere leden van de internationale gemeenschap, voorstander van de rol van humanitaire actoren in deze noodsituatie. (2001/C 53 E/073) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1045/00 van Ilda Figueiredo (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Aanleg ondergrondse in het grootstedelijk gebied Porto (4 april 2000) In het grootstedelijk gebied van Porto wordt een begin gemaakt met de aanleg van een ondergrondse overeenkomstig een door de Commissie goedgekeurd project. Intussen zijn er voorstellen gepresenteerd voor de toevoeging van nieuwe en wijzigingen van de geplande trajecten om een oplossing te vinden voor de vervoersproblemen in dit gebied


title: WRITTEN QUESTION E-1057/00 by Theresa Villiers (PPE-DE) to the Commission. Cyprus.

eurovoc_concepts:
Cyprus
EU financing
EU programme
accession to the European Union
settlement of disputes

text: C 53 E/64 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/075) WRITTEN QUESTION E-1057/00 by Theresa Villiers (PPE-DE) to the Commission (4 April 2000) Subject: Cyprus Accession negotiations with Cyprus pose special challenges to the EU. What is the total amount of finance which has been made available to date so as to aid Cypriot accession? What commitments have been made as to future funding? What, if any, funds have been made available for projects designed to foster reconciliation between the two communities in Cyprus? If such funds have been made available, can the Commission give details of the nature and number of such reconciliation projects? UN Resolution 1283, adopted in 1999, states that links and contacts between the Greek and Turkish Cypriot communities remain very limited, largely because of the restrictions imposed by the occupying Turkish regime ((cid:146)the Denktash regime(cid:146)). Have the Commission or its agents or employees experienced any difficulties in implementing projects designed to foster reconciliation between the two Cypriot commu- nities? If so, could the Commission give details of these difficulties and state whether they have still to be resolved? In particular, could it state what role the Denktash regime played in blocking or otherwise hindering such reconciliation projects? Is the Commission aware of any non-EU initiatives aimed at reconciliation between the two Cypriot communities which have been blocked or in any way hindered by the Denktash regime? Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (27 April 2000) The Commission agrees with the Honourable Member that enlargement negotiations with Cyprus raise the opportunity of Union special challenges for the Union. However, membership for Cyprus may be the catalyst in the proximity talks currently underway within the auspices of the United Nations. the Commission hopes that Cyprus has benefited over the years from four financial protocols covering grants, risk capital and European Investment Bank (EIB) loans. The fourth of these protocols (€ 74 million, consisting of € 50 million in EIB loans, € 22 million in grants and € 2 million in risk capital) came to an end on 31 December 1999. One of the the projects financed under this protocol Community (cid:145)acquis(cid:146) into Turkish. is for a translation of For the future, the total funds which have been made available for Cyprus for the period 2000-2004 fall within the terms of the new financial regulation, adopted by the Council on 13 March 2000 (1). This regulation now forms the legal basis for the accession partnership with Cyprus. € 57 million is earmarked for the island over the period, with € 9 million to be committed for the year 2000. € 6 million of this will be for harmonization projects within the pre-accession strategy with the remaining € 3 million being reserved for bi-communal projects. For the new financial regulation and following the recent visit to Cyprus of the commissioner responsible for enlargement, the Commission is now studying projects aimed at bringing the two communities together. This work is currently at the pre-programming stage. (1) OJ L 68, 16. 3. 2000


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1015/00 från Mark Watts (PSE) till kommissionen. Boskapsexport till tredje land.

eurovoc_concepts:
export (EU)
export refund
livestock

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/57 Dessutom har kommissionen samr(cid:229)tt med medlemsstaterna, de instanser som uppr(cid:228)ttar lagstiftningen, n(cid:228)ringslivet och de myndigheter som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r skydd av personuppgifter, f(cid:246)r att komma fram till vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som kan f(cid:246)resl(cid:229)s p(cid:229) europeisk niv(cid:229). Ett meddelande fr(cid:229)n kommissionen till parlamentet och r(cid:229)det (cid:228)r planerat till juli 2000. N(cid:228)r det g(cid:228)ller spekulativ eller oegentlig registrering av dom(cid:228)nnamn ((cid:148)cybersquatting(cid:148)) s(cid:229) indikerade kommissionen i sitt meddelande (cid:148)Organisation och f(cid:246)rvaltning av Internet (cid:129) Internationella och euro- peiska politiska fr(cid:229)gor 1998(cid:141)2000(cid:148) (3), att man t(cid:228)nker utarbeta ett f(cid:246)rslag till en uppf(cid:246)randekod eller ett annat l(cid:228)mpligt hj(cid:228)lpmedel som skulle begr(cid:228)nsa den nuvarande omfattningen av oegentligheter inom detta omr(cid:229)de. N(cid:228)r registreringspolitiken f(cid:246)r det f(cid:246)reslagna toppdom(cid:228)nnamnet (cid:148). EU(cid:148) utarbetas kommer kommis- sionen dessutom att se till att m(cid:246)jligheterna till missbruk p(cid:229) det omr(cid:229)det minimeras. Vad forskningen anbelangar f(cid:229)r forsknings- och utvecklingsprojekt om s(cid:228)ker och trygg teknik och infrastruktur st(cid:246)d fr(cid:229)n programmet om teknik i informationssamh(cid:228)llet. Arbetsprogrammet f(cid:246)r (cid:229)r 2000 inneh(cid:229)ller en handlingslinje inom nyckel(cid:229)tg(cid:228)rd II vars syfte (cid:228)r att fr(cid:228)mja teknik som f(cid:246)rb(cid:228)ttrar s(cid:228)kerheten, i synnerhet den teknik som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att f(cid:246)rebygga och bek(cid:228)mpa missbruk som sker via infrastruk- turer, framf(cid:246)r allt bedr(cid:228)glig och brottslig verksamhet, och teknik som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att st(cid:228)rka anv(cid:228)ndarnas kontroll (cid:246)ver sina personliga uppgifter. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)rst(cid:228)rker de p(cid:229)g(cid:229)ende projekten och de resultat som redan finns inom ramen f(cid:246)r forskningsprojekt som finansierats av tidigare program, till exempel Esprit, ETS, Infosec, ACTS eller Telematics. (1) EGT L 281, 23. 11. 1995. (2) EGT L 24, 30. 1. 1998. (3) KOM(2000) 202 slutlig. (2001/C 53 E/066) SKRIFTLIG FR¯GA E-1015/00 fr(cid:229)n Mark Watts (PSE) till kommissionen (4 april 2000) ˜mne: Boskapsexport till tredje land Hur mycket boskap exporterade EU till tredje land 1999 och hur h(cid:246)ga exportbidrag betalades ut f(cid:246)r boskapsexport till tredje land under perioden 16 oktober 1998(cid:141)15 oktober 1999? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 maj 2000) Under 1999 exporterades 323 000 levande n(cid:246)tkreatur till tredje land. De exportbidrag f(cid:246)r levande n(cid:246)tkreatur som utbetalades under r(cid:228)kenskaps(cid:229)ret 1999 uppgick till totalt 92,3 miljoner euro. (2001/C 53 E/067) SKRIFTLIG FR¯GA E-1016/00 fr(cid:229)n Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (4 april 2000) ˜mne: Tillg(cid:229)ng till livsviktiga l(cid:228)kemedel i utvecklingsl(cid:228)nderna H(cid:229)ller kommissionen med om att det f(cid:246)r handl(cid:228)ggningen av komplicerade fr(cid:229)gor, till exempel tillg(cid:229)ngen till inom ramen f(cid:246)r WTO-(cid:246)verenskommelsen om handelsrelaterade aspekter p(cid:229) immateriella r(cid:228)ttigheter (TRIPS), kr(cid:228)vs omfattande teknisk kunskap p(cid:229) nationell niv(cid:229)? livsviktiga l(cid:228)kemedel,


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1033/00 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen. Paragraf 19 i det britiske lovforslag om finansielle tjenesteydelser og finansielle markeder.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
electronic commerce
financial market
freedom to provide services
infringement of EU law

text: C 374 E/202 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 Fru Beate Winklers udsagn lader forst(cid:229), at hun er udstyret med befłjelser til at overv(cid:229)ge, indberette og tilrettevise danske borgere og politiske partier, fordi de n(cid:230)rer holdninger, som hendes observatorium finder ukorrekte. Det er udtryk for en alvorlig kr(cid:230)nkelse af de danske borgeres demokratiske rettigheder, og det er af stłrste vigtighed at f(cid:229) fastsl(cid:229)et, om EU-Kommissionen mener, at fru Winklers politiske aktiviteter er i overensstemmelse med EU-traktaten og de opgaver, der er p(cid:229)lagt det s(cid:229)kaldte observatorium. Hvilke befłjelser mener Kommissionen, at Det Europ(cid:230)iske Observatorium for Racisme og Fremmedhad og den ved observatoriet ansatte tjenestemand, Beate Winkler, har i henseende til at kritisere demokratiske, politiske partier og politiske holdninger i en medlemsstat? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (11. maj 2000) Det Europ(cid:230)iske Observatorium for Racisme og Fremmedhad blev oprettet ved R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1035/97 af 2. juni 1997 (1). Ifłlge forordningen er det et uafh(cid:230)ngigt organ, der med hensyn til anvendelse af f(cid:230)llesskabsmidler er ansvarligt over for f(cid:230)llesskabsinstitutionerne, men samtidig har den mest vidtg(cid:229)ende selvst(cid:230)ndighed ved udfłrelsen af sine opgaver (betragtning 23). Observatoriets m(cid:229)l er i henhold til forordningen at forsyne F(cid:230)llesskabet og dets medlemsstater med objektive, p(cid:229)lidelige og sammenlignelige oplysninger p(cid:229) europ(cid:230)isk plan om f(cid:230)nomenerne racisme, fremmedhad og antisemitisme, som kan v(cid:230)re til hj(cid:230)lp, n(cid:229)r F(cid:230)llesskabet og medlemsstaterne inden for deres respektive kompetenceomr(cid:229)der tr(cid:230)ffer eller fastl(cid:230)gger foranstaltninger, og at undersłge omfanget og fremmedfjendske og antisemitiske f(cid:230)nomener og tilkendegivelser, analysere udviklingen af racistiske, (cid:229)rsagerne, konsekvenserne og virkningen deraf og undersłge eksempler p(cid:229) god praksis i behandlingen af problemerne. Forordningen fasts(cid:230)tter ogs(cid:229) en r(cid:230)kke opgaver, som observatoriet kan udfłre for at n(cid:229) disse m(cid:229)l. Opgaverne omfatter udfłrelse af forskning og videnskabelige undersłgelser, indledende undersłgelser og gennemfłrlighedsundersłgelser samt udarbejdelse af konklusioner og henstillinger til F(cid:230)llesskabet og medlemsstaterne. Det er i denne henseende tydeligt, at opgaven med at undersłge udviklingen af racisme og fremmedhad indeb(cid:230)rer en lang r(cid:230)kke aktioner, som nłdvendigvis omfatter erkl(cid:230)ringer fra politiske partier. I denne forbindelse bem(cid:230)rker Kommissionen, at observatoriet har stłttet og fremmet ideen om, at politiske partier fra hele Europa underskriver de politiske partiers charter om et ikke-racistisk samfund. Charteret forpligter partierne til at undg(cid:229) et sprog i deres politiske programmer, som kunne fremme eller legitimere racistiske og fremmedhadske holdninger. (1) EFT L 151 af 10. 6. 1997. (2000/C 374 E/239) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1033/00 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen (4. april 2000) Om: Paragraf 19 i det britiske lovforslag om finansielle tjenesteydelser og finansielle markeder Med paragraf 19 i det britiske lovforslag om finansielle tjenesteydelser og finansielle markeder (tilg(cid:230)ngelig p(cid:229) Internet p(cid:229) http:/www. publications. parliament. uk/pa/ld199900/ldbills/032/2000032. htm) forsłger Det Forenede Kongerige at underkaste leverandłrer af finansielle tjenesteydelser, som opererer uden for Det Forenede Kongerige, eksterritorial jurisdiktion. Denne paragraf ville głre det muligt for den britiske regering at gribe regulerende ind over for virksomheder, der er baseret i andre medlemsstater, og som via Internet s(cid:230)lger finansielle tjenesteydelser p(cid:229) det britiske marked. 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/203 indre marked? Strider Mener Kommissionen, at denne paragraf strider mod lovgivningen om det paragraffen efter Kommissionens opfattelse mod (cid:229)nden i EU(cid:146)s lovgivning om det indre marked og/eller mod princippet om det indre marked? Er der sandsynlighed for, at paragraf 19 vil v(cid:230)re i strid med direktivet om e-handel (hvis man g(cid:229)r ud fra, at det gennemfłres i overensstemmelse med den f(cid:230)lles holdning, som R(cid:229)det for nylig har fastlagt)? Underminerer den britiske regerings indfaldsvinkel det indre markeds princip om, at det er virksomhe- dernes eget hjemland/oprindelsesland, der varetager kontrollen? Kan Kommissionen, hvis det er dens opfattelse, at paragraf 19 strider mod en EU-lov eller et EU-princip, oplyse, hvilke foranstaltninger den agter at tr(cid:230)ffe over for den britiske regering? Har Kommissionen modtaget klager over paragraf 19 fra offentligheden? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (19. maj 2000) Kommissionen er opm(cid:230)rksom p(cid:229) lovforslaget om finansielle tjenesteydelser og finansielle markeder. Kommissionen słger at sikre at paragraf 19, n(cid:229)r den tr(cid:230)der i kraft, er i overensstemmelse med principperne for det indre marked, herunder navnlig bestemmelserne i direktivforslaget om visse retlige i det indre marked (1). Kommissionen og de britiske myndigheder er i aspekter af elektronisk handel lłbende kontakt desang(cid:229)ende. Kommissionen har ikke modtaget nogen officielle klager vedrłrende paragraf 19, som endnu ikke er tr(cid:229)dt i kraft. (1) KOM(98) 586 endelig udg. (2000/C 374 E/240) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1061/00 af Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) til Kommissionen Om: Forskelsbehandling af en medlemsstats egne borgere (4. april 2000) Under henvisning til mit prioriterede skriftlige spłrgsm(cid:229)l til Kommissionen (P-0555/00) (1), mener jeg ikke Kommissionen besvarede mit spłrgsm(cid:229)l. Den danske regering har fremsat et lovforslag til (cid:230)ndring af den danske ferielov. Problemet er, at denne lov forskelsbehandler arbejdstagere med kollektiv overenskomst i forhold til arbejdstagere uden overenskomst. Mit spłrgsm(cid:229)l var fłlgende: Finder Kommissionen det i overensstemmelse med Traktaten, at et medlems- land forskelsbehandler egne borgere, (cid:129) alts(cid:229) ansatte der er omfattet af kollektiv overenskomst kontra ansatte uden kollektiv overenskomst (cid:129) s(cid:229)ledes at de, der er omfattet af en kollektiv overenskomst f(cid:229)r mulighed for at overfłre feriedage til et nyt ferie(cid:229)r, mens de der ikke er omfattet af en overenskomst ikke bliver tilbudt denne mulighed? Finder Kommissionen det rimeligt, at et medlemsland diskriminerer egne borgere afh(cid:230)ngig af om man er omfattet af en kollektiv overenskomst eller ej? (1) EFT C 303 E af 24. 10. 2000


title: PREGUNTA ESCRITA E-1050/00 de Ole Krarup (EDD) a la Comisión. Precio del paso al euro.

eurovoc_concepts:
EU Member State
euro
public expenditure

text: 13. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 46 E/111 (2001/C 46 E/118) PREGUNTA ESCRITA E-1046/00 de Ilda Figueiredo (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (4 de abril de 2000) Asunto: Proyecto de reestructuraci(cid:243)n de la empresa EPAC En la respuesta del Comisario Franz Fischler, en nombre de la Comisi(cid:243)n, de 15 de marzo, a la pregunta E-0221/00 (1) sobre la EPAC (cid:129) Empresa para la Agroalimentaci(cid:243)n y Cereales, S. A. , se seæala que Portugal envi(cid:243) a la Comisi(cid:243)n la versi(cid:243)n final de los planes de reestructuraci(cid:243)n a finales de 1999 y que la posici(cid:243)n definitiva de la Comisi(cid:243)n sobre el tema se adoptarÆ lo mÆs rÆpidamente posible. (cid:129) ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n cuÆndo prevØ adoptar la decisi(cid:243)n? (cid:129) ¿Puede remitir la Comisi(cid:243)n su posici(cid:243)n sobre la propuesta del Gobierno portuguØs en cuanto la adopte? (1) DO C 26 E de 26. 1. 2001, p. 21. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de abril de 2000) Por el momento, la Comisi(cid:243)n no puede fijar una fecha exacta para la decisi(cid:243)n final sobre este asunto. Esa decisi(cid:243)n depende en gran medida del procedimiento judicial en curso en el Tribunal de Justicia sobre la inaplicaci(cid:243)n por Portugal de la Decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, de 9 de julio de 1997 (1), relativa a una garant(cid:237)a estatal en favor de la Empresa pœblica de Abastecimiento de Cereales (EPAC), que puede influir en la decisi(cid:243)n. La decisi(cid:243)n final de la Comisi(cid:243)n se notificarÆ de manera inmediata al Gobierno portuguØs. (1) DO L 311 de 14. 11. 1997. (2001/C 46 E/119) PREGUNTA ESCRITA E-1050/00 de Ole Krarup (EDD) a la Comisi(cid:243)n (4 de abril de 2000) Asunto: Precio del paso al euro En relaci(cid:243)n con el debate general sobre la supresi(cid:243)n de la moneda nacional y la introducci(cid:243)n de la moneda comœn, el euro, en muchos Estados miembros, se ha centrado la atenci(cid:243)n sobre el precio del paso a este nuevo sistema. Segœn la empresa de abogados inglesa Chantrey Vellacont DFK, el paso de la libra al euro supondrÆ para la sociedad inglesa un coste de un 4,2 % de su producto nacional bruto. Sobre la base de estos datos, ¿puede la Comisi(cid:243)n indicar si han llevado a cabo anÆlisis equivalentes de los costes que supondrÆ el paso al euro para los diferentes Estados miembros y, en caso afirmativo, puede adjuntar estas informaciones a su respuesta? ¿Conoce la Comisi(cid:243)n la existencia de anÆlisis equivalentes realizados por agentes independientes que ilustren los posibles gastos que representa el paso al euro? En caso afirmativo, ¿puede la Comisi(cid:243)n igualmente adjuntar estas informaciones a su respuesta? C 46 E/112 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 Respuesta del Comisario Solbes Mira en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de mayo de 2000) La Comisi(cid:243)n no ha hecho ningœn estudio sobre los costes para Estados miembros individuales de la transici(cid:243)n al euro, ni tampoco tiene planes en este sentido. La Comisi(cid:243)n no cree que este tipo de estudios puedan ser completos ni relevantes. Aunque es verdad que el cambio al euro conlleva costes debe considerarse que la transici(cid:243)n al euro tambiØn conlleva ingresos. Por lo tanto, los informes que se centraran s(cid:243)lo en los costes no reflejar(cid:237)an fielmente la situaci(cid:243)n. En cuanto a la cuesti(cid:243)n de estudios independientes, hay varios estudios hechos por bancos, empresas de contabilidad y bufetes de abogados. Sin embargo, la Comisi(cid:243)n no puede ni debe recomendar ninguno de estos estudios. (2001/C 46 E/120) PREGUNTA ESCRITA E-1053/00 de Bill Miller (PSE) a la Comisi(cid:243)n (4 de abril de 2000) Asunto: Proyecto de propuesta de Directiva del Parlamento Europeo y el Consejo relativa a la protecci(cid:243)n de los peatones y otros usuarios de la carretera en caso de colisi(cid:243)n con un veh(cid:237)culo de motor Segœn la informaci(cid:243)n de que dispone el autor de la pregunta, esta cuesti(cid:243)n se debati(cid:243) en una reuni(cid:243)n del Grupo de trabajo sobre veh(cid:237)culos de motor. ¿CuÆles fueron las conclusiones de este debate y cuÆndo se remitirÆ al Parlamento la propuesta de directiva? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de junio de 2000) La cuestion de la protecci(cid:243)n de los peatones se abord(cid:243) en la reuni(cid:243)n del Grupo de trabajo sobre veh(cid:237)culos de motor que se celebr(cid:243) en marzo de 2000. En esa ocasi(cid:243)n se examinaron varios aspectos. No se lleg(cid:243) a ninguna conclusi(cid:243)n, los debates deben proseguir los d(cid:237)as 5 y 6 de junio de 2000. Los comentarios y sugerencias formulados en dicha ocasi(cid:243)n sobre la protecci(cid:243)n de los peatones se tomarÆn en cuenta para la elaboraci(cid:243)n del texto. La Comisi(cid:243)n no dejarÆ de informar a todas las partes de los progresos realizados a largo plazo y del calendario que se fije al respecto. (2001/C 46 E/121) PREGUNTA ESCRITA E-1055/00 de Theresa Villiers (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (4 de abril de 2000) Asunto: Chipre ¿Puede la Comisi(cid:243)n confirmar o negar las informaciones que afirman que los ciudadanos chipriotas verÆn negado su derecho a la libre circulaci(cid:243)n cuando Chipre se incorpore a la Uni(cid:243)n Europea, a no ser que Turqu(cid:237)a lo haga al mismo tiempo? El 15 de febrero de 2000, en la CÆmara de los Comunes, el Ministro britÆnico de Asuntos Exteriores, Robin Cook, hizo la siguiente declaraci(cid:243)n en relaci(cid:243)n con la adhesi(cid:243)n de Chipre a la UE: «La libre circulaci(cid:243)n entre la Repœblica de Chipre y el sector norte ocupado s(cid:243)lo se aplicarÆ si Turqu(cid:237)a entra a formar parte de la Uni(cid:243)n al mismo tiempo. »


title: A Bizottság határozata (2000. április 4.) az ANIMO központ és a tagállamok közötti együttműködés szabályainak megállapításáról szóló 92/486/EGK határozat módosításáról (az értesítés a C(2000) 922. számú dokumentummal történt)EGT vonatkozású szöveg

eurovoc_concepts:
EU Member State
cooperation policy
information network
live animal
on line data service
veterinary inspection

text: 03/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 19 32000D0288 2000. 4. 19. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 98/37 A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2000. április 4. ) az ANIMO központ és a tagállamok közötti együttműködés szabályainak megállapításáról szóló 92/486/EGK határozat módosításáról (az értesítés a C(2000) 922. számú dokumentummal történt) (EGT vonatkozású szöveg) (2000/288/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 92/118/EGK irányelvvel (1) módosított, az egyes élő állatok és állati termékek Közösségen belüli keres- kedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalma- zandó állat-egészségügyi és tenyésztés-technikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 20. cikke (3) bekezdésére, mivel: (1) (2) (3) Különböző közösségi tanulmányok és szemináriumok arra mutatnak rá, hogy felül kell vizsgálni az ANIMO a számítógépes hálózatot különböző számítógépes alkalmazásokat egyesítő állat- egészségügyi rendszert lehessen bevezetni. annak érdekében, hogy A legutóbb az 1999/716/EK határozattal (3) módosított, az ANIMO központ és a tagállamok közötti együtt- szóló, 1999. működés szeptember 25-i 92/486/EGK határozatot (4) módosítani kell az ANIMO hálózat folyamatosságának biztosítására. szabályainak megállapításáról Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság vélemé- nyével, A 2000. április 1-jétől 2001. március 31-ig terjedő „(5) időszakra az 1. cikkben megadott koordináló hatóságok biztosítják, hogy az e cikkben említett szerződéseket egy évre meghosszabbítsák. E bekezdés tekintetében a következő díjat kell alkalmazni: A 2000/287/EK határozatban (*) felsorolt valamennyi ANIMO egység (központi egység, helyi egység, állat-egész- ségügyi határállomás) tekintetében egységenként 386 EUR. (*) HL L 98. , 2000. 4. 19. , 12. o. ” 2. cikk Ezt a határozatot 2000. április 4-től kell alkalmazni. 3. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: Kelt Brüsszelben, 2000. április 4-én. 1. cikk A 92/486/EGK határozat 2. cikkének a) pontja a következő bekezdéssel egészül ki: a Bizottság részéről David BYRNE a Bizottság tagja (1) HL L 62. , 1993. 3. 15. , 49. o. (2) HL L 224. , 1990. 8. 18. , 29. o. (3) HL L 289. , 1999. 11. 11. , 1. o. (4) HL L 291. , 1992. 10. 7. , 20. o


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1043/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Koheesiorahastosta rahoitettavan hankkeen 97/11/561/047 (Sogama-hanke) sääntöjenvastaisuudet.

text: 20. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 53 E/61 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen korostaman tullileimojen reaalisen todistusarvon osalta komissio arvioi, ett(cid:228) kolmansien maiden tulliviranomaiset ovat parhaassa asemassa varmistamaan tuontitullimuodollisuuksien noudattaminen kolmannessa maassa. N(cid:228)ihin tullimuodollisuuksiin kuuluu maksun maksaminen, jos tulli- maksu vaihtelee m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)paikan perusteella. Komissio aikoo ottaa esiin kysymyksen kaikissa maailman eri maissa voimassa olevien tullileimojen luettelon luomisesta seuraavassa Maailman tullij(cid:228)rjest(cid:246)n kokouksessa. (2001/C 53 E/071) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1043/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Koheesiorahastosta rahoitettavan hankkeen 97/11/561/047 (Sogama-hanke) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastaisuudet Komission puolesta antamassaan vastauksessa kysymykseeni E-1737/99 (1), joka liittyi Galician kiinte(cid:228)(cid:228) yhdyskuntaj(cid:228)tett(cid:228) koskevaan Sogama-j(cid:228)tehuoltohankkeeseen, komission j(cid:228)sen Barnier ei vastannut konk- reettisiin hankesuunnitelmaa koskeviin kohtiin, joissa kritisoitiin sit(cid:228), ett(cid:228) hanke perustuu ensisijaisesti j(cid:228)tteiden polttamiseen ja siit(cid:228) vapautuvan energian hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen, mihin suurin osa investoinneista j(cid:228)tem(cid:228)(cid:228)rien v(cid:228)hent(cid:228)miseen sek(cid:228) j(cid:228)tteiden uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n, sen sijaan ett(cid:228) se perustuisi kierr(cid:228)tykseen. N(cid:228)in ollen pyyd(cid:228)n, ett(cid:228) koheesiorahastosta 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1994 annetussa neuvos- ton asetuksessa (EY) N:o 1164/94 (2) vaadittuja edellytyksi(cid:228) noudatetaan ja odotan, ett(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) t(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n se komission j(cid:228)senen Michel Barnier(cid:146)n vastauksessaan mainitsema maksuerien maksamiselle asetettu ehto, ett(cid:228) hankkeen vastuuhenkil(cid:246)t esitt(cid:228)v(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisin v(cid:228)liajoin ohjelman etenemist(cid:228) koskevia v(cid:228)liraportteja. Lis(cid:228)ksi vaadin, ett(cid:228) seuraavat n(cid:228)k(cid:246)kohdat otetaan huomioon. (cid:129) Sogama-hanke ei selv(cid:228)sti t(cid:228)yt(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n, etenkin j(cid:228)tteist(cid:228) 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY (3) vaatimuksia. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdasssa s(cid:228)(cid:228)de- t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden on pyritt(cid:228)v(cid:228) j(cid:228)tem(cid:228)(cid:228)rien v(cid:228)hent(cid:228)miseen sek(cid:228) edistett(cid:228)v(cid:228) j(cid:228)tteiden kierr(cid:228)tyst(cid:228) ja uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja ainoastaan poikkeuksellisesti, (cid:228)(cid:228)ritapauksessa, pyritt(cid:228)v(cid:228) energian tuottamiseen, mik(cid:228) taas on Sogaman keskeinen tavoite. T(cid:228)ss(cid:228) suhteessa kyseinen hanke (97/11/561/047) on jonka perusteella koheesiorahasto on tehnyt sit(cid:228) ristiriidassa oman teht(cid:228)v(cid:228)nkuvauksensa kanssa, koskevan rahoitusp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. (cid:129) Kyseinen hanke on my(cid:246)s Espanjan uuden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vastainen, t(cid:228)sm(cid:228)lleen sanottuna kiinteit(cid:228) yhdyskuntaj(cid:228)tteit(cid:228) koskevan kansallisen suunnitelman vastainen. Suunnitelmassa hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n edell(cid:228) mainitun yhteis(cid:246)n direktiivin tavoitteet ja vaaditaan noudattamaan orgaanisten j(cid:228)tteiden v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228), uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja kierr(cid:228)tyst(cid:228) koskevia periaatteita. On ilmeist(cid:228), ett(cid:228) Galician hallitus ei noudata n(cid:228)it(cid:228) tavoitteita, sill(cid:228) Sogama-hanke on suunnattu ensisijaisesti j(cid:228)tteiden polttamiseen ja siten poltettujen j(cid:228)tteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Galiciassa nousisi 300 000 tonniin vuonna 2001 ja 500 000 tonniin vuonna 2005. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) Sogama-hankkeen tarkoitus on j(cid:228)tteiden polttaminen eik(cid:228) orgaanista alkuper(cid:228)(cid:228) olevien j(cid:228)tteiden kierr(cid:228)tys? Voiko komissio todeta, ettei t(cid:228)ss(cid:228) hankkeessa selv(cid:228)stik(cid:228)(cid:228)n noudateta ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluun ja j(cid:228)tehuoltoon liittyvi(cid:228) yhteis(cid:246)n peruss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228)? Mit(cid:228) toimia komissio aikoo jotta komission j(cid:228)senen Michel Barnier(cid:146)n vastauksessaan mainitsemat vaatimukset ohjelman toteuttaa, etenemist(cid:228) koskevien v(cid:228)liraporttien esitt(cid:228)misest(cid:228) t(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n? (1) EYVL C 170 E, 20. 6. 2000, s. 86. (2) EYVL L 130, 25. 4. 1994, s. 1. (3) EYVL L 194, 25. 7. 1975, s. 39. C 53 E/62 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 2. 2001 Michel Barnier(cid:146)n komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2000) Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) kunnianarvoisaa j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi rouva MiguØlez Ramos esitt(cid:228)miin kirjallisiin kysymyksiin E-0784/00 ja E-0818/00 (1). (1) EYVL C 46 E, 13. 2. 2001, s. 42. (2001/C 53 E/072) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1044/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: T(cid:154)et(cid:154)eenipakolaiset Viime p(cid:228)ivien lehtitietojen mukaan Ingu(cid:154)iassa ja muissa T(cid:154)et(cid:154)enian naapuritasavalloissa, kuten Pohjois- Ossetiassa ja Dagestanissa, on 277 100 t(cid:154)et(cid:154)eenipakolaista, joista valtaosa on Ingu(cid:154)iassa. Lis(cid:228)ksi 42 000 pakolaista on tilap(cid:228)isill(cid:228) leireill(cid:228) Asinovskajassa ja Sernovodskissa T(cid:154)et(cid:154)eniassa, Groznyin l(cid:228)nsipuolella. Mit(cid:228) taloudellisia ja poliittisia k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n toimia Euroopan unioni aikoo toteuttaa t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)rkytt(cid:228)v(cid:228)n tilanteen korjaamiseksi mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Komissio on jo kriisin alkuvaiheista saakka tarjonnut h(cid:228)t(cid:228)apua vihamielisyyksi(cid:228) paenneille siviileille humanitaarisen avun toimistonsa (EHCO) kautta. Komissio on Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisp(cid:228)(cid:228)- valtuutetun (UNCHR), Punaisen ristin kansainv(cid:228)lisen komitean (ICRC) ja lukuisten kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen kanssa ohjelmaa toteuttaessaan kohdannut merkitt(cid:228)vi(cid:228) toiminnallisia rajoituksia, muun muassa avustus- ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden huomattavia turvallisuusongelmia. Komissio on kuitenkin pystynyt tarjoamaan apua monilla humanitaarisen avun osa-alueilla (elintarvikkeet, suojapaikka, kansanterveys, vesi ja hygienia sek(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:246)myystarvikkeet. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) rahoitustuki on kaikkiaan 7,4 miljoonaa euroa. Ohjelma on ennen keskittynyt p(cid:228)(cid:228)asiassa Ingushetiaan, mutta se on kattanut my(cid:246)s Dagestanin ja Georgian. Nykyinen painopiste on toimien jatkaminen T(cid:154)et(cid:154)eniassa, miss(cid:228) toiminta keskeytettiin turvallisuussyist(cid:228) marraskuussa 1999. Ven(cid:228)j(cid:228)n viran- omaisten kanssa k(cid:228)ymiss(cid:228)(cid:228)n neuvotteluissa komissio puolustaa edelleen l(cid:228)heisess(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) muiden kansainv(cid:228)lisen yhteis(cid:246)n j(cid:228)senten kanssa humanitaaristen toimijoiden suurta merkityst(cid:228) kyseisess(cid:228) h(cid:228)t(cid:228)ti- lassa. (2001/C 53 E/073) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1045/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Metron rakentaminen Porton kaupungin alueella Porton kaupungin alueella on k(cid:228)ynnistetty metron rakennusty(cid:246)t komission kanssa sovitun suunnitelman mukaisesti. Samaan aikaan on kuitenkin tehty ehdotuksia uusista reiteist(cid:228) ja nykyist(cid:228) suunnitelmaa koskevista muutoksista, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n ratkaisemaan kaupunkialueen liikenneongelmat


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-1043/00 di Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) alla Commissione. Irregolarità nel progetto 97/11/561/047 (progetto Sogama) finanziato dal Fondo di coesione.

text: 20. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 53 E/61 Risposta data dal sig. Fischler a nome della Commissione (25 maggio 2000) Per quanto riguarda l(cid:146)effettivo valore di controllo dei timbri doganali evidenziato dall(cid:146)onorevole parlamen- tare, la Commissione ritiene che le autorit(cid:224) doganali dei paesi terzi siano le istanze piø idonee a certificare l(cid:146)espletamento delle formalit(cid:224) doganali di importazione in un paese terzo, al quale Ł subordinato il versamento della restituzione quando il tasso della restituzione Ł differenziato secondo la destinazione. La Commissione intende sollevare il problema della compilazione di un catalogo di timbri doganali in vigore in tutto il mondo nel corso di una prossima riunione dell(cid:146)organizzazione mondiale delle dogane. (2001/C 53 E/071) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1043/00 di Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) alla Commissione (4 aprile 2000) Oggetto: Irregolarit(cid:224) nel progetto 97/11/561/047 (progetto Sogama) finanziato dal Fondo di coesione Nella risposta all(cid:146)interrogazione E-1737/99 (1) dell(cid:146)interrogante e relativa al progetto di gestione dei rifiuti solidi urbani in Galizia (Sogama), la Commissione europea, rappresentata dal Commissario Barnier, non ha dato risposta alle osservazioni concrete dell(cid:146)interrogazione sulla progettazione dell(cid:146)intervento, nelle quali si criticava che il progetto Ł basato principalmente sull(cid:146)incenerimento con recupero di energia, elemento che assorbe la maggior parte degli investimenti, invece di conseguire tale fine con la riduzione, il riutilizzo e il riciclaggio dei rifiuti. Per tale motivo, oltre a sollecitare il rispetto delle condizioni stabilite nel regolamento (CE) n. 1164/94 (2) del Consiglio che istituisce il Fondo di coesione e ad auspicare che ci si attenga al requisito, formulato dal sig. Barnier nella sua risposta, di subordinare i pagamenti alla presentazione, da parte dei responsabili del progetto, di relazioni periodiche sullo stato di avanzamento del programma, occorre insistere anche sugli elementi seguenti: (cid:129) Il progetto Sogama elude palesemente la normativa comunitaria, in particolare la direttiva 75/442/CEE (3) del Consiglio, del 15 luglio 1975, relativa ai rifiuti, nella quale si dispone, all(cid:146)articolo 3, paragrafo 1, il riciclaggio e la l(cid:146)impegno degli Stati membri di promuovere la prevenzione, trasformazione dei rifiuti, prevedendo soltanto come ultima ipotesi e solo eventualmente la produ- zione di energia, mentre proprio quest(cid:146)ultimo aspetto costituisce invece l(cid:146)elemento centrale del progetto Sogama. In questo senso il progetto 97/11/561/047 Ł in contrasto con tale disposizione nei termini in cui viene definito nella decisione con la quale Ł stato assegnato per esso il finanziamento del Fondo di coesione. (cid:129) Infine il progetto Ł in contrasto con la nuova legislazione spagnola e, in particolare, con il piano nazionale per i rifiuti solidi urbani, il quale recepisce gli obiettivi della direttiva comunitaria citata e ribadisce i principi del recupero, della riduzione e del riciclaggio della materia organica tramite trasformazione dei rifiuti. Risulta evidente che il governo della Galizia non rispetta tali obiettivi poichØ il progetto Sogama Ł destinato sostanzialmente all(cid:146)incenerimento, cosicchØ i rifiuti inceneriti in Galizia saranno pari a 300 000 tonnellate nel 2001 e a 500 000 tonnellate nel 2005. E(cid:146) la Commissione consapevole che il progetto Sogama proceder(cid:224) all(cid:146)incenerimento e non al riciclaggio dei rifiuti organici? Pu(cid:242) la Commissione confermare che il progetto non adempie chiaramente la normativa comunitaria di base in materia di protezione dell(cid:146)ambiente per quanto riguarda la gestione dei rifiuti? Quale programmazione ha predisposto la Commissione per richiedere le relazioni periodiche sullo stato di avanzamento del programma, come annunciato nella risposta del Commissario? (1) GU C 170 E del 20. 6. 2000, pag. 86. (2) GU L 130 del 25. 4. 1994, pag. 1. (3) GU L 194 del 25. 7. 1975, pag. 39. C 53 E/62 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 Risposta data dal Sig Barnier in nome della Commissione (22 maggio 2000) La Commissione si pregia di rinviare l(cid:146)Onorevole Parlamentare alla risposta da essa data alle interrogazioni scritte E-0784/00 e E-0818/00 degli Onorevoli MiguØlez Ramos (1). (1) GU C 46 E del 13. 2. 2001, pag. 42. (2001/C 53 E/072) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1044/00 di Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) alla Commissione (4 aprile 2000) Oggetto: Rifugiati ceceni Negli ultimi giorni i giornali hanno diffuso la notizia che 277 100 ceceni si sono rifugiati in Inguscezia, soprattutto, ma anche in altre repubbliche limitrofe come l(cid:146)Ossezia del Nord e il Daghestan, oltre alle 42 000 persone ospitate in accampamenti provvisori a Asinovskaia e Sernovodsk in Cecenia, a ovest di Grozny. Quali sono gli interventi economici e politici concreti che l(cid:146)Unione europea sta attuando per porre rimedio con urgenza ed efficacia a tale tragica situazione? Risposta data dal sig. Nielson a nome della Commissione (12 maggio 2000) (gravi problemi di sicurezza per gli operatori ecc. ) Sin dalle prime fasi dell(cid:146)attuale crisi, la Commissione, attraverso il suo ufficio per gli aiuti umanitari, ha prestato assistenza di emergenza ai civili sfollati a causa delle ostilit(cid:224). Nonostante i notevoli ostacoli operativi incontrati nel corso dell(cid:146)attuazione del programma condotto in cooperazione con l(cid:146)ufficio dell(cid:146)alto commissario delle Nazioni Unite per i rifugiati (UNHCR), con il comitato internazionale della Croce Rossa (CICR) e con diverse organizzazioni non governative (ONG), la Commissione Ł riuscita a fornire aiuti in numerosi settori umanitari (cibo, ripari, assistenza sanitaria, acqua e strutture igieniche, generi di prima necessit(cid:224)). in totale 7,4 milioni di euro. Il programma si Ł concentrato finora Al momento sono stati erogati principalmente sull(cid:146)Inguscezia, ma ha anche coperto il Daghestan e la Georgia. Attualmente, la priorit(cid:224) operativa principale Ł rappresentata dalla ripresa delle operazioni proprio in Cecenia, dove, nel novembre 1999, per motivi di sicurezza, era stato necessario sospendere le attivit(cid:224). La Commissione, in stretta collaborazione con altri membri della comunit(cid:224) internazionale, nel corso dei negoziati con le autorit(cid:224) russe, continua a sostenere il ruolo degli operatori umanitari in questa emergenza. (2001/C 53 E/073) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1045/00 di Ilda Figueiredo (GUE/NGL) alla Commissione (4 aprile 2000) Oggetto: Costruzione di una ferrovia metropolitana nell(cid:146)area metropolitana di Porto Nell(cid:146)area metropolitana di Porto sta per iniziare la costruzione di una ferrovia metropolitana nel quadro di un progetto concordato con la Commissione. Nel frattempo sono state avanzate proposte per inserire nuove linee e modificare quella attuale nella prospettiva di dare soluzione ai problemi di trasporto di quest(cid:146)area metropolitana


title: PERGUNTA ESCRITA E-1055/00 apresentada por Theresa Villiers (PPE-DE) à Comissão. Chipre.

eurovoc_concepts:
Cyprus
Türkiye
accession to the European Union
free movement of persons

text: C 46 E/112 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 Resposta dada pelo ComissÆrio Solbes Mira em nome da Comissªo (16 de Maio de 2000) A Comissªo ainda nªo elaborou qualquer estudo sobre os custos, para os Estados-membros individuais, da transi(cid:231)ªo para o euro, nem tem a inten(cid:231)ªo de o fazer. A Comissªo entende que nªo Ø poss(cid:237)vel efectuar um estudo completo ou significativo sobre os custos da transi(cid:231)ªo para o euro. Apesar de ser verdade que a adop(cid:231)ªo do euro acarreta certos custos, hÆ que ter em conta que tambØm produz certas receitas. Um relat(cid:243)rio que apenas se centrasse nos custos nªo poderia por conseguinte fornecer uma visªo completa do problema. Quanto (cid:224) questªo dos estudos independentes, existem diversos estudos elaborados por bancos, empresas de contabilidade e sociedades jur(cid:237)dicas. Todavia, a Comissªo nªo pode nem por conseguinte deve recomendar qualquer desses estudos. (2001/C 46 E/120) PERGUNTA ESCRITA E-1053/00 apresentada por Bill Miller (PSE) (cid:224) Comissªo (4 de Abril de 2000) Objecto: Projecto de proposta de Directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos peıes e de outros utentes da estrada em caso de colisªo com um ve(cid:237)culo a motor Ao que parece, este assunto foi objecto de discussªo numa reuniªo do Grupo de Trabalho «Ve(cid:237)culos a Motor». Quais as conclusıes desta discussªo e quando Ø que a proposta de directiva irÆ ser apresentada ao Parlamento? Resposta dada pelo ComissÆrio Erkki Liikanen em nome da Comissªo (8 de Junho de 2000) A questªo da protec(cid:231)ªo dos peıes foi tratada por ocasiªo da reuniªo do grupo de trabalho sobre os ve(cid:237)culos a motor realizada em Mar(cid:231)o de 2000. Nesta ocasiªo, foi examinado um determinado nœmero de aspectos. Nªo tendo sido tirada nenhuma conclusªo, os debates deverªo prosseguir em 5 e 6 de Junho de 2000. Os comentÆrios e sugestıes entªo apresentados no que se refere (cid:224) protec(cid:231)ªo dos peıes serªo tidos em considera(cid:231)ªo na finaliza(cid:231)ªo de um texto. A Comissªo nªo deixarÆ de informar todas as partes relativamente aos progressos realizados a prazo e, consequentemente, ao calendÆrio fixado no que respeita a este assunto. (2001/C 46 E/121) PERGUNTA ESCRITA E-1055/00 apresentada por Theresa Villiers (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (4 de Abril de 2000) Objecto: Chipre PoderÆ a Comissªo confirmar ou desmentir afirma(cid:231)ıes no sentido de que os cidadªos cipriotas serªo privados do direito (cid:224) livre circula(cid:231)ªo quando Chipre aderir (cid:224) UE, a nªo ser que a adesªo da Turquia se processe simultaneamente? Na C(cid:226)mara dos Comuns, em 15 de Fevereiro de 2000 (Relato Oficial dos Debates Parlamentares, coluna 781), o deputado Robin Cook, Ministro dos Neg(cid:243)cios Estrangeiros e da Commonwealth de Sua Majestade, fez a seguinte comunica(cid:231)ªo relativamente (cid:224) adesªo de Chipre (cid:224) UE: «A livre circula(cid:231)ªo entre a Repœblica de Chipre e o sector norte ocupado s(cid:243) seria aplicÆvel caso a Turquia aderisse simultaneamente (cid:224) UE». 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/113 Esta declara(cid:231)ªo reflecte a opiniªo da Comissªo? PoderÆ a Comissªo indicar se cidadªos da Repœblica de Chipre serªo privados do direito (cid:224) livre circula(cid:231)ªo quando Chipre aderir (cid:224) UE? Em caso afirmativo, poderÆ a Comissªo explicar por que motivo os cidadªos cipriotas serªo privados (por tempo indeterminado) dos direitos fundamentais previstos nos Tratados? PoderÆ a Comissªo justificar a prÆtica de tal discrimina(cid:231)ªo contra cidadªos cipriotas? PoderÆ a Comissªo explicar por que motivo as decisıes relativas (cid:224) adesªo de Chipre sªo associadas (cid:224)s rela(cid:231)ıes da UE com um pa(cid:237)s terceiro que mantØm uma for(cid:231)a de ocupa(cid:231)ªo ilegal na Repœblica de Chipre, em contradi(cid:231)ªo com a posi(cid:231)ªo oficial da ONU, do Parlamento Europeu, do Conselho Europeu e da maioria esmagadora da comunidade internacional? Resposta dada por G(cid:252)nter Verheugen em nome da Comissªo (4 de Maio de 2000) O Conselho Europeu de Hels(cid:237)nquia, de Dezembro de 1999, concluiu que «uma solu(cid:231)ªo pol(cid:237)tica facilitarÆ a adesªo de Chipre (cid:224) Uniªo Europeia. Se, atØ (cid:224) conclusªo das negocia(cid:231)ıes de adesªo, nªo for alcan(cid:231)ada uma solu(cid:231)ªo, a decisªo do Conselho quanto (cid:224) adesªo serÆ tomada sem p(cid:244)r o que antecede como condi(cid:231)ªo prØvia. A este respeito o Conselho levarÆ em linha de conta todos os factores pertinentes. » Como o Senhor Deputado tem conhecimento, o resultado da divisªo de facto da ilha em duas partes estritamente separadas Ø que as liberdades fundamentais estabelecidas pelos Tratados e, em especial, a livre circula(cid:231)ªo de mercadorias, de pessoas, de servi(cid:231)os e de capitais, o direito de estabelecimento, assim como os direitos pol(cid:237)ticos, econ(cid:243)micos, sociais e culturais universalmente reconhecidos nªo podem presente- mente ser exercidos na integridade do territ(cid:243)rio da ilha. Essas liberdades e direitos deveriam ser garantidos no (cid:226)mbito de uma solu(cid:231)ªo global que permita restabelecer uma ordem constitucional que abranja toda a Repœblica de Chipre. Sem preju(cid:237)zo de uma avalia(cid:231)ªo caso a caso dos pedidos de medidas transit(cid:243)rias, a Comissªo Ø da opiniªo que podem ser negociados acordos transit(cid:243)rios, desde que sejam necessÆrios, adequados e nªo ponham em questªo a aceita(cid:231)ªo do acervo comunitÆrio pelos novos Estados-membros. Em determinados casos, devem ser acompanhados por um plano estabelecendo etapas claramente definidas para a aplica(cid:231)ªo do acervo, incluindo em matØria de investimentos. A Comissªo considera que as negocia(cid:231)ıes relativas ao alargamento e as tentativas que estªo actualmente a ser feitas nas Na(cid:231)ıes Unidas para encontrar uma solu(cid:231)ªo pol(cid:237)tica para o problema de Chipre constituem processos que se reforcem mutuamente, entre os quais devia ser assegurada a coerŒncia. Embora uma solu(cid:231)ªo pol(cid:237)tica para a questªo de Chipre nªo seja uma condi(cid:231)ªo prØvia para a adesªo, o objectivo da Uniªo Europeia Ø que adira (cid:224) Uniªo um Chipre unificado. A Comissªo recorda o convite do Governo cipriota aos cipriotas turcos para participarem no processo de adesªo. (2001/C 46 E/122) PERGUNTA ESCRITA E-1058/00 apresentada por Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (4 de Abril de 2000) Objecto: Autoriza(cid:231)ıes excepcionais para a utiliza(cid:231)ªo de gasolina com chumbo A directiva sobre combust(cid:237)veis que entrou em vigor em Outubro de 1998 estabelece limites precisos relativamente ao teor de chumbo da gasolina e do gas(cid:243)leo para motores. Nesse mesmo contexto foi tambØm decidido abandonar o uso da gasolina com chumbo. O prazo fixado para o fim da utiliza(cid:231)ªo da gasolina com chumbo expirou em finais do ano passado mas para a Fran(cid:231)a, Espanha, Portugal, ItÆlia e GrØcia foi concedida uma prorroga(cid:231)ªo para a utiliza(cid:231)ªo de combust(cid:237)veis com chumbo e alto teor de enxofre