title: Ehdotus: neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa

eurovoc_concepts:
CIS countries
anti-dumping duty
chemical salt
export price
import

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 26. 04. 2000 KOM(2000) 249 lopullinen Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa (komission esittämä) (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) 1 2 3 PERUSTELUT Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 449/19981 asetusta (EY) N:o 643/942, jolla otettiin käyttöön kiinteät polkumyyntitullit Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin (potaskan) tuonnissa vähimmäishintaan perustuvien polkumyyntitullien lisäksi, jotka oli jo otettu käyttöön asetuksella N:o 3068/923. Maaliskuun 23. päivänä 1999 pantiin vireille toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu ja polkumyyntitoimenpiteiden muotoon rajoittuva välivaiheen tarkastelu. Edellinen pantiin vireille APEP:n (European Association of Potash Producers) aloitteesta. Komissio lähetti pyynnöstä ja tarpeen mukaan asianomaisille tarkastuskäyntejä. jälkimmäinen komission omasta osapuolille kyselylomakkeet suoritti ja Kanada valittiin, kuten edellisissäkin tutkimuksissa, vertailumaaksi normaaliarvon määrittämistä varten. Kanadalle määritetyn vapaasti kaivoksessa -normaaliarvon ja ja siihen etuyhteydessä olevien tuojien International Potash Companyn (IPC) kyselylomaketta huomattavia havaittiin polkumyyntimarginaaleja Venäjän, Ukrainan ja Valko-Venäjän osalta. Sen vuoksi on kohtuullista olettaa, että polkumyynti jatkuu, jos toimenpiteet poistetaan. Todettiin myös, tuonti oleva todennäköisesti toistuu. että Ukrainasta polkumyynnillä perusteella vastausten koskevien tapahtuva peräisin Yhteisön tuotannonalan osalta komissio päätteli, että sen taloudellinen tilanne on edelleen haavoittuva polkumyynnin mahdollisesti toistuessa ja että valtavat raaka- ainevarannot, alhainen kapasiteetin käyttöaste ja muut tekijät huomioon ottaen jos toimenpiteet poistetaan. vahingollinen polkumyynti Todettiin myös, että vaikka toimenpiteiden voimassaolon jatkuminen ei ole potaskan käyttäjien edun mukaista, polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättämisestä niille aiheutuva hintaetu on vähäisempi kuin vahingollisen polkumyynnin toistumisen ehkäisemisestä aiheutuva etu yhteisölle. todennäköisesti toistuisi, Viejänä toimiva ICP otti yhteyttä komissioon ja useiden kokousten jälkeen tarjosi sitoumusta 18. tammikuuta 2000. Kyseisen sitoumuksen ehtoja tarkasteltiin huolellisesti ja pääteltiin, että tarjousta ei voitu hyväksyä liian monien vakavien puutteiden vuoksi ja erityisesti ottaen huomioon, että IPC ei voinut antaa riittäviä takeita siitä, että sitoumus pantaisiin täytäntöön ja sitä valvottaisiin tehokkaasti. Näillä perusteilla komissio päätti hylätä kyseisen tarjouksen ja IPC:lle ilmoitettiin asiasta. Komissio ehdottaa sen vuoksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 9 artiklan nojalla, että neuvosto muuttaa neuvoston asetusta (EY) N:o 449/1998 voimassa olevien poistamalla mukauttamiseksi vähimmäishintavaatimuksen ja säilyttämällä ainostaan kiinteän tullin. toimenpiteiden yhdistelmän Liittenä oleva luonnos neuvoston asetukseksi sisältää yksityiskohtaista tietoa niistä tiedoista ja perusteluista, joiden pohjalta toimenpiteitä ehdotettiin. EYVL L 58, 27. 2. 1998, s. 15. EYVL L 80, 24. 3. 1994, s. 1. EYVL L 308, 24. 10. 1992, s. 41. 2 (8) (9) Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella komissio ehdottaa neuvostolle polkumyyntitoimenpiteiden säilyttämistä muutetussa muodossa esittää huomautuksia. Huomautukset otetiiin tarpeen mukaan huomioon. annettiin mahdollisuus ja niille Tammikuun 20. päivänä 2000 pidetyssä polkumyyntikomitean kokouksessa kahdeksan jäsenvaltiota tuki ehdotusta, kolme ei ilmaissut kantaansa ja neljä vastusti ehdotusta. 3 Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/964 ja erityisesti sen 9 ja 11 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, komiteaa, joka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa sekä katsoo seuraavaa: 1. (1) (2) (3) 4 5 6 7 EDELLISET TUTKIMUKSET Asetuksella (ETY) N:o 3068/925 neuvosto otti käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Ukrainasta, jäljempänä 'asianomaiset maat', peräisin olevan kaliumkloridin, jäljempänä 'potaska' tai 'asianomainen tuote', tuonnissa. Tullit vastasivat asianomaisen tuotteen vahvistetun vähimmäishinnan ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotusta. Asetuksella (EY) N:o 643/946 neuvosto muutti edellä mainittuja tulleja. Otettiin käyttöön toimenpiteiden yhdistelmä, ilmaistusta kiinteästä tullista tai vahvistetun vähimmäishinnan ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana-nettohinnan erotuksesta, sen mukaan kumpi on korkeampi. Kyseiset toimenpiteet havaittiin oikeutetuiksi, koska alkuperäisiä tulleja oli kierretty. Olisi tarkastelussa käsiteltiin sekä myös mainittava, polkumyyntiä ja vahinkoa että yhteisön etua. että vuonna 1994 tehdyssä joko tonnia kohti joka koostui (EY) N:o 449/19987 neuvosto muutti jälleen edellä mainittuja Asetuksella toimenpiteitä. Kyseinen tarkastelu pantiin vireille International Potash Companyn (IPC) pyynnöstä; IPC on Venäjältä ja Valko-Venäjältä peräisin olevan potaskan viejä, joka väitti muun muassa, että Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittyminen Euroopan unioniin oli aiheuttanut muutoksen olosuhteissa, joihin voimassa olevat toimenpiteet perustuvat. Toimenpiteiden yhdistelmä säilytettiin voimassa, mutta niiden taso EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/1998 (EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18). EYVL L 308, 24. 10. 1992, s. 41. EYVL L 80, 24. 3. 1994, s. 1. EYVL L 58, 27. 2. 1998, s. 15. 4 2. (4) (5) (6) (7) (8) mukautettiin kyseisen tutkimuksen päätelmien mukaisesti. Olisi myös mainittava, että vuonna 1998 päätökseen saatettu tarkastelu koski ainoastaan polkumyyntiä ja yhteisön etua. TÄMÄNHETKINEN TUTKIMUS Julkaistuaan ilmoituksen asianomaisista maista peräisin olevan potaskan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä8 komissio on vastaanottanut pyynnön tarkastella näitä toimenpiteitä neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', 11 artiklan 2 kohdan nojalla. Pyynnön esitti 23. joulukuuta 1998 European Association of Potash Producers, jäljempänä 'pyynnön esittäjä', niiden tuottajien puolesta, joiden yhteinen potaskan tuotanto muodostaa noin 99 prosenttia kyseisen tuotteen tuotannosta yhteisössä eli pääosan yhteisön koko tuotannosta peruasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. joka on vapautusmenettely, Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Pyynnön eisttäjä väitti, että asianomaisista maista peräisin olevaa potaskaa myydään edelleen polkumyynnillä sisäiseen jalostukseen, jossa ei sovelleta yhteisön polkumyyntitoimenpiteitä. Pyynnön esittäjä väitti myös, että ottaen huomioon tapahtuneen polkumyynnin laajuus ja se, että asianomaiset viejät myivät kyseistä tuotetta edelleen erittäin alhaisilla hinnoilla yhteisön naapurimaissa, oli erittäin todennäköistä, että polkumyynti toistuisi, jos toimenpiteiden voimassaolo päätettäisiin. Kyseistä väitettä tuki näyttö, jonka mukaan kotimarkkinoiden kulutus oli vähentynyt voimakkaasti asianomaisissa maissa, mutta tuotanto oli lisääntynyt huomattavasti, tuotteesta ylijäämää, mikä sisälsi vaaran, että tuotetta minkä vuoksi viejillä oli myydään yhteisön markkinoilla polkumyyntihinnoilla. Lisäksi pyynnön esittäjä totesi, että polkumyynnin todennäköinen toistuminen johtaisi hintojen laskuun ja aiheuttaisi jonka kannattavuus oli yhä jonkin väistämättä vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, verran epävarmaa. Ottaen huomioon asianomaisista maista peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden erityismuodon eli vähimmäishinnan ja kiinteän tullin yhdistelmän komissio päätti myös omasta aloitteestaan perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla panna vireille ainoastaan toimenpiteiden muotoa koskevan välivaiheen tarkastelun. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että riittävä näyttö on olemassa, ja pani vireille toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun (koskee ainoastaan tullin muotoa) julkaisemalla ilmoituksen, jäljempänä 'vireillepanoa koskeva ilmoitus'9 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 8 9 EYVL C 296, 24. 9. 1998, s. 3. EYVL C 80, 23. 3. 1999, s. 9. 5 2. 1. Tutkimusajanjakso (9) Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajanjakson, jäljempänä 'tutkimusajanjakso'. Vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1994 jäljempänä 'tarkastelujakso'. Vahingon toistumista koskevaa tutkimusta varten otettiin myös huomioon ennustukset vuosille 1999 ja 2000. tutkimusajanjakson päättymisen ajanjakson, välisen ja 2. 2. Tutkimuksessa mukana olleet osapuolet (10) Pyynnön esittäneille yhteisön tuottajille, viejille ja tuottajille viejämaissa sekä tuojille/käyttäjille ja niitä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaiden edustajille ilmoitettiin virallisesti tarkastelun vireillepanosta. Kaikille edellä mainituille osapuolille ja tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneille osapuolille lähetettiin kyselylomakkeet. Lisäksi vertailumaaksi valitun Kanadan tuottajiin otettiin yhteyttä ja niille lähetettiin kyselylomakkeet. Myös osapuolille, joita asia suoraan koski, annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. (11) Kaikki pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat vastasivat kyselyyn. Valkovenäläiset tuottajat Production Amalgamation Belaruskali (Soligorsk, Minskin alue, Valko- Venäjä), JSC Silvinit (Solikamsk, Permin alue, Venäjä) ja JSC Uralkali (Berezniki, Permin alue, Venäjä) toimivat yhteistyössä tutkimuksessa yhteisen viejänsä IPC:n (Moskova, Venäjä) kautta. Ferchimex (Antwerpen, Belgia) ja Belurs (Wien, Itävalta) vastasivat myös. Yksikään ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä. (12) Seitsemän etuyhteydetöntä tuojaa vastasivat kyselyyn ja esittivät kantansa kirjallisesti. Potaskan tuojat ovat useimmiten myös tuotteen käyttäjiä. Muilta kuin tuontia harjoittavilta tuotteen käyttäjiltä ei saatu vastauksia. (13) Kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä sen, oliko toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen yhteisön edun mukaista, tarkastettiin. määrittämisen kannalta Tutkimuksia suoritettiin seuraavien yritysten toimitiloissa: tiedot hankittiin ja tarpeellisina pidetyt a) Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat: – – – – Cleveland Potash Limited, Saltburn, Yhdistynyt kuningaskunta, Comercial de Potasas, S. A. ,10 Madrid, Espanja, Kali und Salz GmbH, Kassel, Saksa, Société Commerciale des Potasses et de l’Azote S. A. 11, Mulhouse, Ranska, jäljempänä 'SCPA'. 10 11 Kahden espanjalaisen kaivosyhtiön, Suria K, S. A:n (huhtikuuhun 1997) ja Potasas de Llobregat, S. A:n, sisaryhtiö ja niiden tuotannon ainoa myyjä. Mines de Potasse d’Alsace-yhtiön sisaryhtiö ja sen tuotannon ainoa myyjä. 6 b) Vertailumaan tuottajat – – – Agrium Inc. , Calgary, IMC Global Inc. , Regina, Potash Corporation of Saskatchewan (PCS), Saskatoon. c) Yhteisöön tuontia harjoittavat etuyhteydettömät tuojat – Fertiberia S. A. , Madrid, Espanja (myös potaskan käyttäjä), 3. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 3. 1. Tarkasteltavana olevan tuotteen kuvaus (14) (15) Tarkasteltavana oleva tuote on kaliumkloridi (potaska, KC1), jota yleensä käytetään maatalouslannoitteena sekoitettuna muiden lannoitteiden kanssa – tai osana niin sanottua NPK-lannoitetta (typpi, fosfori, kalium). Kaliumpitoisuus vaihtelee ja se määritetään prosentuaalisena osuutena K2O:ta vedettömän kuivan tuotteen painosta. sellaisenaan tai suoraan – joko jauhelaatuista Potaskaa pidetään yleensä kaupan kahta eri (vakiolaatuinen potaska) joka käsittää raelaatuisen potaskan, mutta ei rajoitu siihen (raelaatuinen potaska). Tuote luokitellaan yleensä kolmeen perusluokkaan K2O-pitoisuuden perusteella: laatua: vakio- eli tai muuta kuin vakiolaatuista potaskaa, – – – kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna enintään 40 painoprosenttia – kuuluu CN-koodiin 3104 20 10, kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosenttia – kuuluu CN-koodiin 3104 20 50, kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 62 painoprosenttia – kuuluu CN-koodiin 3104 20 90. (16) Koska voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet sisältävät myös muuttuvan tullin, tarkastelun kohteena olevassa asetuksessa vahvistettiin eritasoiset polkumyyntitullit vakiolaatuiselle potaskalle ja muille potaskalaaduille, mukaan lukien raelaatuinen potaska. (17) Olisi muistettava, että viimeisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa havaittiin, että tiettyjä tuotuja tavanomaista korkeamman kaliumpitoisuuden omaavia erityisseoksia ja sekoituksia, jotka eivät kuulu edellä mainittuihin CN-koodeihin, olisi pidettävä tarkasteltavana olevana tuotteena. Perusteena tälle on kyseisten seosten ja sekoitusten samanlaiset fyysiset ja samanlainen käyttö kuin edellä mainittujen perusluokkien osalta. Koska tämänhetkisessä tutkimuksessa ei ole käynyt ilmi seikkoja, joiden mukaan omaksuttua lähestymistapaa ei pitäisi jatkaa, ja polkumyyntitoimenpiteiden johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi sekä virheellisen luokittelun välttämiseksi on tässä asetuksessa katsottu tarpeelliseksi selventää kyseisten seosten ja sekoitusten K2O-vähimmäispitoisuus vähintään 35 painoprosentiksi kuivasta vedettömästä tuotteesta ja niiden olevan muuta kuin vakiolaatuista potaskaa. ja kemialliset perusominaisuudet 7 3. 2. Samankaltainen tuote (18) (19) Todettiin, samoin kuin aiemmissa tutkimuksissa, että koska erityyppisen ja -laatuisen potaskan fyysisissä ja kemiallisissa ominaisuuksissa ei ole eroja, vertailumaaksi valitussa Kanadassa (ks. 4. 2 kohta) tuotettua ja Pohjois-Amerikan markkinoilla myytyä potaskaa voitiin perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti pitää samankaltaisena tuotteena kuin tarkastelun kohteena olevista maista vietyä tuotetta. Lisäksi kyseisistä maista viety potaska ja yhteisössä tuotettu potaska ovat myös samankaltaisia. IPC pyysi vakiolaatuisen potaskan, jonka K2O-pitoisuus on suurempi kuin 62 painoprosenttia, jättämistä tutkimuksen ulkopuolelle, koska sitä väitetiin käytettävän ainoastaan farmaseuttisiin tarkoituksiin, se oli erihintaista ja se toimitettiin pakattuna (lannoitteeksi tarkoitettu potaska toimitetaan pakkaamattomana). Kyseisellä tuotteella oli kuitenkin samat fyysiset perusominaisuudet ja sama kemiallinen peruskoostumus kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Se, että kaliumkloridia käytetään yleensä lannoitteena, ei sulje samankaltaisen tuotteen määritelmästä pois tuotteita, jotka on tarkoitettu teollisuuskäyttöön tai farmaseuttiseen käyttöön tai jotka ovat eri tavalla pakattuja. Sen vuoksi päätettiin, että tämänlaatuinen potaska muodostaa yhdessä muiden potaskatyyppien kanssa yhden tuotteen. 4. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 4. 1. Alustavat huomautukset (20) (21) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän tarkastelun tarkoituksena on määritellä, voimassaolon päättäminen vahingollisen polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. johtaisiko toimenpiteiden olisi tuonti otettava sen määrittämiseksi, Sen vuoksi tutkittiin yhteisöön tutkimusajanjakson aikana vietyjä määriä. Venäjältä tulevan tuonnin määrä oli 4,2 prosenttia kulutuksesta, mutta se tuotiin suurelta osin sisäisessä jalostusmenettelyssä. Toimielinten johdonmukaisen käytännön mukaisesti kyseinen tapahtuuko huomioon polkumyyntiä, joten Venäjältä tulevan tuonnin määrän katsotaan olevan riittävä edustavan kuvan antamiseksi siitä, tapahtuuko polkumyyntiä tällä hetkellä ja jatkuuko kyseinen polkumyynti, jos toimenpiteiden voimassaolo päätetään. Valko-Venäjältä tulevan tuonnin määrän voitaisiin myös katsoa olevan edustava, koska se oli 1,2 prosenttia yhteisön kulutuksesta. Näissä olosuhteissa ei ollut tarpeen tutkia, oliko polkumyynnin toistuminen todennäköistä kyseisistä kahdesta maasta peräisin olevassa tuonnissa, jos toimenpiteet poistetaan. Ukrainasta peräisin olevaa vientiä ei tapahtunut tutkimusajanjaksona, joten tutkimuksessa keskityttiin siihen, toistuisiko polkumyynti, jos toimenpiteet poistetaan. 4. 2. Vertailumaa (22) jatkuuko tai toistuuko polkumyynti, normaaliarvon oli Sen määrittämiseksi, perustuttava sopivasta kolmannesta maasta, joka on markkinatalousmaa, saatuihin tietoihin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa Kanadaa ehdotettiin sopivaksi vertailumaaksi. 8 (23) Yksikään osapuoli ei vastustanut Kanadan valintaa vertailumaaksi. Sekä IPC että Import Association (EFIA) hyväksyivät Kanadan valinnan European Fertilizer vertailumaaksi edellyttäen kuitenkin, että normaliarvon määrittämisessä käytetään Saskatchewanin provinssissa mieluummin kuin New Brunswickin provinssissa sijaitsevia kaivoksia. IPC halusi myös Saskatchewanissa sijaitsevan Patience Laken kaivoksen sulkemista pois normaaliarvon määrittelystä. (24) Molemmat osapuolet väittivät, ovat kooltaan, geologiselta että kaivokset, joiden ulkopuolelle jättämistä ja pyydettiin, tuotantomenetelmiltään erilaisia kuin Valko-Venäjällä, Venäjällä ja Ukrainassa sijaitsevat kaivokset, jotka olivat hyvin samanlaisia kuin Saskatchewanissa sijaitsevat kaivokset. Lisäksi väitettiin, että New Brunswickin kaivos sijaitsee paljon lähempänä asiakkaitaan kuin Valko-Venäjältä ja Venäjältä peräisin olevan potaskan viennissä käytettävät lastaussatamat, minkä vuoksi erityisesti kuljetuskustannuksia ei voi verrata keskenään. esiintymältään louhinta- sekä (25) Tutkimuksessa vahvistettiin Kanadan valinta vertailumaaksi, koska: a) b) c) Kanada on maailmanlaajuisesti potaskan merkittävin ja Valko-Venäjää, Venäjää ja Ukrainaa suurempi tuottaja ja viejä; Pohjois-Amerikan kotimarkkinoilla vallitsevat kyseisen tuotteen osalta tavanomaiset kilpailuedellytykset; valmistusmenetelmät ja samanlaisia kuin tarkasteltavina olevissa maissa; raaka-aineiden saanti ovat Kanadassa pitkälti d) Kanadaa oli käytetty vertailumaana edellisissä tutkimuksissa. (26) IPC:n ja EFIA:n esittämien tiettyjen kaivosten ulkopuolelle jättämistä koskevien väitteiden johdosta voidaan esittää seuraavat huomautukset: a) b) Koska potaska on tosiasiallisesti kulutushyödyke ja koska normaaliarvon määrittäminen perustuu käytännöllisesti katsoen kaikkien Pohjois-Amerikan avoimilla ja kilpailevilla markkinoilla toimivien kaivosten hintoihin, erot louhintaolosuhteissa tai muiden edellä mainittujen tekijöiden osalta erityisesti yhdessä kaivoksessa vaikuta merkittävästi normaaliarvoon. tai yhdellä alueella eivät IPC:n esiin tuomalla seikalla välimatkojen eroista New Brunswickin kaivoksen ja sen Kanadan kotimarkkinoiden ja Valko-Venäjän ja Venäjän kaivosten ja niiden vientisatamien välillä ei ole merkitystä, koska normaaliarvoa ja vientihintaa verrataan perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti samalla vapaasti kaivoksessa -tasolla. Lisäksi kyseinen New Brunswickin kaivos edustaa ainoastaan pientä osaa normaliarvon määrittämiseksi huomioon otetusta myynnistä, joten välimatkojen mahdollinen vaikutus jäisi vähäiseksi, kun koko myynnin määrä otetaan huomioon. (ks. johdanto-osan 36 kappale). (27) Laskelmat perustuivat kaikilta kolmelta kandalaiselta yritykseltä saatuihin täydellisiin sijaitsevia kyselylomakevastauksiin. New Brunswickissa kaivoksia koskevat kyseiset tiedot tarkastettiin yhtiöiden toimitiloissa Kanadassa. ja Saskatchewanissa 9 4. 3. Venäjä ja Valko-Venäjä (28) Tutkittaessa, onko Venäjältä ja Valko-Venäjältä peräisin olevan polkumyynnin jos toimenpiteiden voimassaolo päätetään, on tarpeen jatkuminen todennäköistä, kyseisen tarkastaa, polkumyynnin jatkuminen todennäköistä. tutkimusajanjaksolla polkumyyntiä tapahtuiko onko ja 4. 3. 1. Normaaliarvo (29) Normaaliarvo laskettiin niiden tietojen perusteella, jotka oli saatu kaikilta yhteistyössä toimineilta kanadalaisilta yrityksiltä. Yhteistyössä toimineiden yritysten potaskan kokonaismyynnin Kanadan markkinoilla katsottiin olevan edustava. (30) Lopuksi kaupankäyntiin tarkastelemalla kysessä olevan laadun kannattavan myynnin osuutta. voitaisiinko myynnin tavanomaiseen kuuluvan tutkittiin, katsoa (31) Koska tuotantokustannuksia vastaavaan tai niitä korkeampaan nettohintaan myydyn (kannattava myynti) vakiolaatuisen potaskan määrä oli yli 80 prosenttia kyseisen laadun kokonaismyynnistä ja koska painotettu keskimääräinen hinta oli korkeampi kuin painotetut keskimääräiset tuotantokustannukset, normaaliarvo perustui Venäjän laskettiin ja osalta tosiasialliseen hintaan Pohjois-Amerikan markkinoilla painotettuna tutkimusajanjaksona myymän kunkin vakiolaatuisen potaskan koko myynnin hinnoista riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei. keskiarvona yrityksen se 4. 3. 2. Vientihinta (32) (33) (34) IPC:n ilmoittamat IPC oli ainoa tutkimuksessa yhteistyössä toiminut viejä. vientimäärät, joita täydennetään jäljempänä 6. 2. 1 kohdassa, vastaavat käytännöllisesti katsoen Eurostatin lukuja. Sen vuoksi vientihinnat arvioitiin sekä Valko-Venäjän että Venäjän osalta IPC:n ilmoittamien tietojen perusteella. IPC harjoitti myyntiä yhteisön markkinoille osittain kahden etuyhteydessä olevan tuojan, Belgiaan sijoittautuneen Ferchimexin ja Itävaltaan sijoittautuneen Belarusin, kautta sekä osittain suoraan riippumattomille asiakkaille. Tapauksissa, joissa potaskaa vietiin yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. Kun potaskaa vietiin etuyhteydessä olevalle osapuolelle, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti eli sen hinnan perusteella, jolla tuodut tuotteet ensimmäisen kerran jälleenmyytiin riippumattomalle ostajalle. Näissä tapauksissa tehtiin tuonnin ja jälleenmyynnin välisiä kustannuksia ja voittoa koskevia oikaisuja luotettavan vientihinnan laskemiseksi yhteisön rajalla tutkimuksessa sovellettua 5 prosentin voittomarginaalia pidettiin muiden tietojen puuttuessa sopivana, kun otetaan huomioon etuyhteydessä olevien tuojien toiminta. -tasolla. Edellisessä (35) Tutkimusajanjakson aikana käytännöllisesti katsoen kaikki IPC:n yhteisöön tuoma potaska tuli yhteisön markkinoille sisäisessä jalostusmenettelyssä, jolloin se kilpaili yhteisön tuotannonalan tuottaman potaskan kanssa. 10 4. 3. 3. Vertailu (36) Koska potaska myydään irtotavarana, kuljetuskustannukset muodostavat suuren osan sen myyntihinnasta ja ottaen huomioon huomattava etäisyys Valko-Venäjän ja Venäjän kaivosten ja lähimmän sataman tai rajan välillä, vertailu päätettiin tehdä vapaasti kaivoksessa -tasolla kuten edellisessäkin tutkimuksessa. (37) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisia oikaisuja, joissa otettiin asianmukaisesti huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet. i) Normaaliarvoa koskevat oikaisut (38) IPC esitti useita huomautuksia Valko-Venäjän ja Venäjän sekä EU:n ja Kanadan kaivostoiminnan laadullisista ja louhintaolosuhteisiin liittyvistä eroista. Oikaisuja koskevia vaatimuksia ei kuitenkaan esitetty eikä väitetyistä eroista esitetty näyttöä. Lisäksi useimpia mainituista kysymyksistä käsiteltiin jo edellisessä tutkimuksessa, jossa pääteltiin luontaisista suhteellisista eduista johtuvien oikaisujen olevan Valko- Venäjän ja Venäjän kaivosten etujen vastaisia. Koska oleelliset olosuhteet eivät ole merkittävästi muuttuneet edellisen tutkimuksen jälkeen, ja edellä mainittujen syiden luontaisista perusteella, normaaliarvoon ei suhteellisista liittyvien johtuvia eroavaisuuksien vuoksi oikaisut tehtiin perustelluissa tapauksissa. tehdä fyysisistä eroista tai Luottokustannuksiin oikaisuja. tarvinnut eduista ii) Vientihintaa koskevat oikaisut (39) Oikaisu tehtiin vientihintaan kuljetuskustannusten osalta. Oikaisun määrän määrittelemisessä käytettiin samaa menetelmää kuin edellisessä tutkimuksessa eli Valko-Venäjällä ja Venäjällä tapahtuvan kuljetuksen osalta otettiin huomioon Kanadan kuljetuskustannuksia koskevat tiedot ja tuottajamaan rajalta yhteisön rajalle tapahtuvan kuljetuksen kustannukset määriteltiin soveltuvin osin IPC:n antamien kustannuksia koskevien tietojen perusteella. (40) oli vähennetty IPC väitti, että sen kyselylomakkeessaan ilmoittamat kuljetuskustannuksia koskevat ilmoittamat virheellisesti. Toimitusehdot määrät kuljetuskustannukset olivat jonkin verran ristiriidassa keskenään. Koska IPC ei kuitenkaan esittänyt mitään todisteita, oli mahdotonta selvittää olivatko toimitusehdot tai kuljetuskustannukset ilmoitettu oikein. Joka tapauksessa vaikka IPC olisi saanut kaikkein edullisimman kohtelun, polkumyynnin olemassaoloa koskevat päätelmät eivät olisi muuttuneet. Lisäksi olisi muistettava, että toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ole tarpeen laskea tarkkaa polkumyyntimarginaalia. IPC:n ja (41) Oikaisu tehtiin myös luottokustannusten mukaisesti IPC:n antamien tietojen perusteella. 4. 3. 4. Polkumyyntimarginaali (42) Polkumyyntimarginaali määritettiin Valko-Venäjän, Venäjän ja Ukrainan osalta. Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin yhteisöön suuntautuvan viennin painotettuun keskimääräiseen hintaan. 11 i) Valko-Venäjä (43) Prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla ilmaistuna Valko-Venäjältä peräisin olevassa tuonnissa esiintyi edelleen huomattavaa polkumyyntiä, vaikka hieman vähemmän kuin mitä edellisessä tutkimuksessa paljastui. ii) Venäjä (44) Prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla ilmaistuna havaittu polkumyyntimarginaali oli huomattavasti suurempi kuin edellisessä tutkimuksessa havaittu marginaali. 4. 3. 5. Päätelmä (45) Valko-Venäjältä ja Venäjältä peräisin olevan tuonnin osalta voidaan sen vuoksi päätellä, että huomattava polkumyynti on jatkunut. Syitä miksi polkumyynti päättyisi, jos polkumyyntitoimenpiteet kumotaan, ei ole löytynyt. 4. 4. Ukraina (46) Kuten myös edellisessä tutkimuksessa Ukraina ei toiminut yhteistyössä tässäkään tutkimuksessa. Eurostat-tilastotietojen mukaan kyseisestä maasta ei tapahtunut tuontia tutkimusajanjakson aikana, vaikka tuontia oli ollut edellisinä vuosina. Tämän vuoksi oli tarpeen tutkia, toistuisiko polkumyynti, jos toimenpiteet kumottaisiin. Yksikään ukrainalainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Sen vuoksi päätelmien oli perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti perustuttava käytettävissä oleviin tietoihin. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että on olemassa näyttö potaskakaivosten toiminnasta Ukrainassa. Sen mukaan kaivoksilla on huomattavasti pienempi kapasiteetti kuin Venäjän ja Valko-Venäjän kaivoksilla. Kuitenkin verrattaessa kyseisten ukrainalaisten kaivosten kapasiteettia yhteisön kulutukseen mahdollisuudet vientiin ovat yhä merkittävät. Ukrainan mahdollisen tuonnin hintatason osalta olisi huomattava, että yhteisön markkinoilla ei ole puutetta potaskan tarjonnasta. Siten jos uusi tuoja haluaa tulla yhteisön markkinoille, se voi tehdä sen ainoastaan alittamalla markkinoilla jo toimivien toimijoiden veloittamat hinnat eli polkumyyntihinnoilla. Olisi myös huomattava, että aikaisemmin Ukrainasta peräisin oleva tuonti on tapahtunut samoilla hinnoilla kuin Venäjän ja Valko-Venäjän tuonti. 4. 4. 1. Päätelmät (47) Edellä sanottu huomioon ottaen ja päinvastaisen näytön, kuten tietojen kapasiteetin käyttöasteesta ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin määristä ja hinnoista, puuttuessa pääteltiin, että polkumyynti todennäköisesti toistuisi Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa, jos toimenpiteet kumotaan. 5. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ (48) Tutkimuksessa vahvistettiin, että pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat edustivat 99 prosenttia yhteisön potaskan tuotannosta ja siten muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. 12 6. (49) (50) 6. 1. (51) YHTEISÖN TUOTANNONALAN TILANTEEN JA YHTEISÖN POTASKAMARKKINOIDEN TARKASTELU Ensiksi olisi huomattava, että tarkastelujaksona kannattavuuteen ja investointeihin liittyvät tiedot laskettiin kolmen yhteisön tuottajan tietojen perusteella; tuottajat olivat Cleveland Potash Limited, Comercial de Potasas, S. A. ja Kali und Salz GmbH. Neljäs yhteisön tuottaja, SCPA, suljettiin osittain pois johtuen sen Mines de Potasse d’Alsace -tytäryhtiön poikkeuksellisista olosuhteista. Kaivos suljetaan muutaman vuoden kuluttua potaskavarojen ehtymisen takia ja se ei enää tee investointeja. Kaivoksen kirjanpitojärjestelmää on myös yksinkertaistettu niin, että enää ei ole mahdollista laskea potaskan tuotantokustannuksia eikä kannattavuutta siten, että tiedot voitaisiin yhdistää muiden yhteisön tuottajien tietoihin. Käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan kuitenkin todeta, että jos SCPA olisi otettu huomioon, yhteisön tuotannonalan kannattavuus olisi ollut huomattavasti pienempi ja investoinnit olisivat vähentyneet vielä enemmän. Toiseksi olisi huomattava, että viime vuosien aikana asianomaisista maista peräisin oleva tuonti on tapahtunut melkein yksinomaan sisäisessä jalostusmenettelyssä. Yhteisön toimielinten johdonmukaisen käytännön mukaisesti katsottiin kyseisen tuonnin kilpailevan yhteisön tuotannonalan kyseisen tuotteen kanssa, koska kyseistä tuotetta valmistavat yhteisön lannoitevalmistajat, jotka ostavat osan myös vientiin tarkoitetun lannoitteen tuotannossa käytetystä raaka-aineesta yhteisön tuotannonalalta. Kyseinen tuonti otettiin sen vuoksi huomioon yhteisön kulutusta ja asianomaisten maiden markkinaosuuksia määriteltäessä sekä kyseisten viejien myymän potaskan hintoja tarkasteltaessa. Kulutus yhteisön markkinoilla Potaskan kokonaiskulutus laskettiin seuraavien myynnin ja tuonnin yhdistettyjen kokonaismäärien perusteeella: a) yhteisön markkinoilla; tuotannonalan tuottaman potaskan myyntimäärä yhteisön b) muiden kuin pyynnön esittäneiden yhteisön tuottajien myyntimäärä yhteisön markkinoilla; c) d) asianomaisista maista yhteisöön suuntautuva potaskan tuonti; kaikista muista kolmansista maista yhteisöön suuntautuva potaskan tuonti. (52) Näin laskettuna kulutus väheni 7 460 000 tonnista vuonna 1994 7 290 000 tonniin tutkimusajanjakson aikana eli noin 2,3 prosenttia. Tarkastelujaksona kulutuksen taso kuitenkin vaihteli taulukossa esitetyn mukaisesti. Yhteisön kulutus 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Tuhatta tonnia 7 460 7 340 7 090 7 600 7 290 Lähteet: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeisiin, EUROSTAT ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset. 13 6. 2. Tuonti asianomaisista maista 6. 2. 1. Tuonnin määrä (53) Venäjältä peräisin olevan potaskan tuonnin määrä väheni 397 000 tonnista vuonna 1994 305 000 tonniin tutkimusajanjakson aikana eli noin 23 prosenttia. Valko- Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä väheni 137 000 tonnista vuonna 1994 91 000 tonniin tutkimusajanjaksona eli noin 34 prosenttia. Ukraina vei potaskaa ainoastaan vuosina 1994, 1995 ja 1997 ja sen vienti supistui jyrkästi. Asianomaisista maista peräisin oleva kokonaistuonti pieneni noin 32 prosentilla tarkastelujaksona. Lasku ei kuitenkaan ollut pysyvä; asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kokonaismäärä pieneni vuoteen 1996 saakka, jolloin määrä oli alimmillaan eli 132 000 tonnia. Tämän tutkimusajanjaksoon mennessä jälkeen tuonti alkoi kolminkertaistunut. jälleen kasvaa ja se oli (54) Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että IPC:n ilmoittama tuonnin määrä on suurempi kuin EUROSTATin tilastotiedoissa, sillä useat jäsenvaltiot, joissa on ainoastaan yksi suuri tuoja, luottamuksellisuussyistä. Kyseisiltä jäsenvaltioilta pyydettiin ja saatiin lisätietoja. Tämän perusteella havaittiin, että IPC:n ilmoittama tuonti ei merkittävästi eronnut täydellisistä EUROSTAT-tilastotiedoista. täydellisiä tietoja ilmoittaneet eivät Tuonti tuhansina tonneina Venäjän kokonaistuonti Valko-Venäjän kokonaistuonti 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso 397 175 122 190 305 137 113 11 51 91 Ukrainan tuonti 49 Yhteensä 583 15 303 0 132 1 243 0 396 Lähde: EUROSTAT ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset. 14 Sisäisessä jalostusmenettelyssä tuodut tonnimäärät ja niiden prosenttiosuus yhteisön potaskan kokonaistuonnista kunkin maan osalta: Tuonti tuhansina tonneina 1994 Venäjä prosenttiosuus tuonnista Valko-Venäjä prosenttiosuus tuonnista Ukraina prosenttiosuus tuonnista 61 15 34 25 35 72 Yhteensä prosenttiosuus tuonnista 131 22 1995 1996 1997 1998 159 91 52 46 15 100 226 75 115 94 11 100 0 ei ole 126 95 178 93 51 100 1 100 230 95 284 93 91 100 0 ei ole 375 - 95 (55) tuonti Edellä olevissa taulukoissa on esitetty polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton aikana tapahtunut kehitys; sisäisessä jalostusmenettelyssä tapahtuneen tuonnin osuus oli vähäinen vuonna 1994, mutta tutkimusajanjakson aikana käytännöllisesti katsoen kaikki tapahtui mainitussa menettelyssä. Jäsenvaltioiden tullliviranomaiset valvovat sisäisessä jalostusmenettelyssä tapahtuvaa tuontia yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/9212 mukaisesti. Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin seikkoja, jotka osoittavat, että menettelyä olisi käytetty toimenpiteiden kiertämiseen. Olisi myös huomattava, että kyseisessä menettelyssä tuodut tavarat eivät ole tämän tarkastelun kohteena olevien polkumyyntitullien alaisia; tämä seikka selittää tuonnin kasvun tarkastelujakson loppua kohti. 6. 2. 2. Markkinaosuus (56) Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus yhteisön markkinoilla supistui 2,4 prosentilla tarkastelujakson aikana. Lasku ei kuitenkaan ole ollut pysyvää. Markkinaosuus pieneni suurimmasta 7,8 prosentin tasosta vuonna 1994 alimmalle tasolleen eli 1,9 prosenttiin vuonna 1996. Vuoden 1996 jälkeen kasvu jatkui ja se oli 5,4 prosenttia tutkimusajanjaksona. 12 EYVL L 302, 19. 10. 1992, s. 1. 15 Asianomaisen tuonnin markkinaosuus prosentteina Valko-Venäjä Venäjä Ukraina Yhtensä 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso 1,8 5,3 0,7 7,8 1,5 2,4 0,2 4,1 0,2 1,7 0 1,9 0,7 2,5 0 3,2 1,2 4,2 0 5,4 Lähde: EUROSTAT ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset. 6. 2. 3. Hintakehitys ja hinnoittelu 6. 2. 3. 1. Tarkasteltavana olevan tuonnin hintakehitys (57) Tutkimuksen kohteena olevan tuonnin hintakehityksen suuntaukset tarkastelujaksona määritettiin EUROSTAT-tilastotietoja käyttäen edellä johdanto-osan 54 kappaleessa esitetyn mukaisesti. Asianomaisten maiden markkinoilla seuraavasti: keskimääräiset CIF-myyntihinnat kehittyivät yhteisön Potaskan (40 % < K2O £ 62 %) keskimääräiset CIF- hinnat ecuina tonnilta 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Valko-Venäjä Venäjä Ukraina Keskiarvo 67,5 83,1 83,6 79,2 86,5 71,7 89,9 76,8 88,3 74,4 - 75,7 94,1 79,4 88,0 83,3 100,1 85,8 - 90,8 Lähde: EUROSTAT ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset. Potaskan (K2O > 62 %) keskimääräiset CIF-hinnat ecuina tonnilta 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Venäjä - 89,9 93,8 96,7 101,5 Lähde: EUROSTAT ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset. 16 (58) Asianomaisista maista peräisin olevan potaskan, jonka kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna on yli 40, mutta enintään 62 painoprosenttia, keskimääräinen hinnannousu oli 14,6 prosenttia tarkastelujakson aikana. Valko-Venäjältä tulevan tuonnin hinnat ovat nousseet merkittävästi ja ne ovat ylittäneet Venäjältä peräisin olevan potaskan hinnat, mutta Venäjältä tulevan tuonnin hinnat ovat pysyneet suhteellisen alhaisina. Ukrainasta ei tuotu potaskaa tutkimusajanjaksona. (59) Potaskaa, jonka 62 painoprosenttia, 12,9 prosentilla tutkimusajanjaksona. 89,9 kaliumpitoisuus K2O:na kuin tuotiin ainoastaan Venäjältä. Keskimääräinen hinta nousi tonnilta laskettuna suurempi tonnilta vuonna ecusta ecuun 101,5 1995 on 6. 2. 3. 2. Hinnoittelu (60) Polkumyyntitullit ovat olleet voimassa kolme vuotta. Kyseisenä aikana asianomaisista maista tapahtui erittäin vähän vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi tarkoitettua tuontia. Tuonti on enimmäkseen tapahtunut sisäisessä jalostusmenettelyssä. IPC:n edustajat väittivät, että niiden oli tarjottava tuotettaan yhteisön tuotannonalan hintoja halvemmalla sisäisen jalostusmenettelyn luonteen vuoksi. Kyseistä väitettä tutkittiin, mutta selvää sitä tukevaa näyttöä ei löydetty. (61) Hinnoittelua tutkittaessa määritettiin tutkimusajanjakson aikana keskiarvo viejien riippumattomille asiakkaille suuntautuneen myynnin ja niihin etuyhteydessä olevan tuojan kautta tapahtuneen jälleenmyynnin hinnoille kahden tärkeimmän potaskalaadun osalta niiden alkuperän, joka oli joko Valko-Venäjä tai Venäjä, perusteella. Hinnat olivat kauppalaskussa ilmoitettuja nettohintoja, joista ei ollut maksettu tullia ja jotka lähellä luovutussatamia. vastasivat toimitettuna-hintoja, koska asiakkaat sijaitsivat keskimääräisiin yhteisön Niitä laskutushintoihin yhteisön tasolla mainitun kahden potaskalaadun osalta. painotettuihin tuottajien verrattiin kaikkien (62) IPC:n hintojen todettiin olevan yhteisön tuotannonalan hintoja keskimäärin yli 10 prosenttia alhaisemmat. Venäjältä peräisin olevan potaskan hinnat olivat noin 20 prosenttia alhaisemmat ja Valko-Venäjältä peräisin olevan potaskan hinnat olivat 5 prosenttia alhaisemmat. 6. 3. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne (63) Olisi huomattava, että yhteisön tuotannonalan vuosiksi 1999 ja 2000 tekemät ennusteet perustuivat olettamukselle, että toimenpiteet säilytetään voimassa. 6. 3. 1. Tuotanto (64) Yhteisön potaskan tuotanto väheni koko tarkastelujaksona lukuun ottamatta vuotta 1996, jolloin se kasvoi hieman. Tuotanto supistui noin 7 779 000 tonnista noin 7 026 000 tonniin seuraavista syistä: 1) malmin vähittäinen loppuminen ranskalaisesta joidenkin kannattamattomien kaivosten sulkeminen Saksassa ja kaivoksesta, 2) Espanjassa ja 3) geologiset poikkeamat yhden yhteisön tuottajan kaivoksessa vuonna 1997 ja tutkimusajanjakson aikana. Vuosille 1999 ja 2000 yhteisön tuotannonala ennustaa tuotannon kasvua, joka saavuttaa vuoden 1997 tason vuonna 2000. 17 Yhteisön potaskan tuotantoa koskevat luvut: Tuotanto 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Tuhatta tonnia 7 779 7 428 7 541 7 368 7 026 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. 6. 3. 2. Tuotantokapasiteeetti (65) Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pieneni noin 10 000 000 tonnista vuonna 1994 noin 9 300 000 tonniin tutkimusajanjaksona. Ainoastaan vuonna 1996 tuotantokapasiteetti kasvoi hieman verrattuna edelliseen vuoteen. Vuosina 1999 ja 2000 yhteisön tuotannonalan odotetaan vähentävän kapasiteettiaan vielä lisää noin 8 500 000 tonniin vuonna 2000, mikä johtuu malmin vähittäisestä loppumisesta ranskalaisesta kaivoksesta. Potaskan koko tuotantokapasiteettia koskevat luvut: Kapasiteetti 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Tuhatta tonnia 9 996 9 414 9 472 9 403 9 293 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. 6. 3. 3. Kapasiteetin käyttöaste (66) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste kasvoi vuodesta 1994 vuoteen 1996, mutta alkoi vähetä vuonna 1997, mikä johtui pääasiassa siitä, että ranskalainen tuottaja ei voinut enää käyttää potaskan tuotannossaan täyttä malminjalostuskapasiteettiaan malmivarojen vähennyttyä. Vuosiksi 1999 ja 2000 yhteisön tuotannonalan odotetaan kuitenkin parantavan kapasiteetin käyttöastettaan 86 prosentin tasolle vuonna 2000 Ranskan kapasiteetin poistuminen huomioon ottaen. Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste potaskan osalta kehittyi seuraavasti: Kapasiteetin käyttöaste 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Prosentteina 77,8 78,9 79,6 78,4 75,6 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. 6. 3. 4. Myynnin määrä Yhteisön tuotannonalan tuottaman, etuyhteydettömille asiakkaille myymän potaskan määrä väheni noin 5 530 000 tonnista vuonna 1994 noin 5 260 000 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Myynnin määrä kasvoi huomattavasti vuosina 1996 – 1997, mutta väheni jälleen tutkimusajanjakson aikana. Kuitenkin vuoden 2000 loppuun mennessä yhteisön odotetaan lisäävän myyntiään vuoden 1997 tasolle. Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla kehittyi seuraavasti: 18 Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Tuhatta tonnia 5 530 5 452 5 415 5 750 5 261 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. 6. 3. 5. Markkinaosuus (67) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui 74,1 prosentista vuonna 1994 72,2 prosenttiin tutkimusajanjaksona eli noin 2 prosenttia. Kyseisen ajanjakson aikana sen markkinaosuus kasvoi vuoteen 1996 saakka, jonka jälkeen se alkoi supistua tutkimusajanjakson tasolle. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kehittyi seuraavasti: Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Prosentteina 74,1 74,3 76,4 75,6 72,2 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen, EUROSTAT ja Suomen, Tanskan ja Belgian tilastolaitokset. 6. 3. 6. Hintakehitys (68) Tutkimuksesta kävi ilmi, että yhteisön tuottajien vakiolaatuisen potaskan eniten myydystä luokasta (kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosenttia) veloittama keskimääräinen myyntihinta kohosi vuoden 1994 90,1 ecusta tonnilta 104,2 ecuun tonnilta tutkimusajanjakson aikana. Hinta kohosi siis 15,6 prosenttia. Potaskan, jonka kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna on suurempi kuin 62 painoprosenttia, hinta kuitenkin aleni 137,7 ecusta tonnilta vuonna 1994 122,0 ecuun tonnilta tutkimusajanjakson aikana. Hinta aleni siis 11,4 prosenttia. Hinta aleni samaan aikaan, kun yhteisön tuotannonalan kyseisen luokan myyntimäärät kasvoivat huomattavasti tarkastelujakson aikana. Aikaisempaa suuremmat tilaukset toivat mukanaan suurtuotannon edut, mistä syystä asiakkaat hyötyivät alhaisemmista keskimääräisistä hinnoista. (69) Vaikka vakiolaatuisen potaskan, jonka kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna on suurempi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosenttia, myyntihinnat nousivat yleisesti vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ne laskivat tilapäisesti vuonna 1997 ja kohosivat puolestaan 7,9 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Vuosien 1999 ja 2000 osalta yhteisön tuotannonala uskoo, että potaskan, jonka kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna on suurempi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosenttia, myönteinen hintakehitys jatkuu ja että potaskan, jonka kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna on suurempi kuin 62 painoprosenttia, hinta laskee hieman. 19 Yhteisön tuotannonalan potaskan keskimääräinen myyntihinta yhteisön markkinoilla kehittyi seuraavasti: Keskimääräinen myyntihinta (ecua tonnilta) Vakiolaatuinen potaska (40 % < K2O £ 62 %) Vakiolaatuinen potaska (K2O > 62 %) 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso 90,1 96,8 101,6 96,6 104,2 137,7 138,7 134,8 123,2 122,0 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. 6. 3. 7. Kannattavuus (70) Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden arvioimiseksi potaskan tuotannossa syntyvien tiettyjen sivutuotteiden myynnistä saatavat tulot otettiin vakiintuneen käytännön mukaisesti myös huomioon. On syytä muistaa, että ranskalainen tuottaja SCPA jätettiin yhteisön tuotannonalan kannattavuuden määrittämisen ulkopuolelle johdanto- osan 49 kappaleessa mainituista syistä. (71) Yhteisön tuotannonalan kannattavuus, joka ilmaistaan prosentteina nettomyynnistä, parani tarkastelujakson aikana [1,0] prosentin painotetusta keskimääräisestä tappiosta vuonna 1994 3,3 prosentin voittoon tutkimusajanjaksona. Olisi huomattava, että kannattavuus on parantunut jolloin kannattavuus heikkeni lähelle nollaa. Vuosina 1999 ja 2000 yhteisön tuotannonalan kannattavuustason odotetaan olevan edelleen tappiollinen, mitä pidetään normaalina paljon riskejä sisältävälle kaivannaistoiminnalle kuten potaskan tuotannolle. Yhteisön tuotannonalan kehittyi yhteisön markkinoilla seuraavasti: lukuun ottamatta vuotta 1997, kannattavuus tasaisesti potaskan osalta Kannattavuus 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso % -1,0 -0,5 1,5 0,1 3,3 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. 6. 3. 8. Työllisyys (72) Yhteisön tuotannonalan työllisyys heikkeni vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 8 460 työntekijästä 6 936 työntekijään eli [18,0] prosenttia. Työntekijöiden määrän ennustetaan vähenevän entisestään vuosina 1999 ja 2000 Ranskassa vuoksi. Yhteisön tuotannonalan työllisyys kehittyi seuraavasti: sulkemisen lähestyvän sijaitsevan kaivoksen 20 Potaskan työllistetty työvoima tuotannossa 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Lukumäärä 8 460 7 919 7 296 7 213 6 936 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. 6. 3. 9. Varastot (73) Yhteisön tuotannonalan potaskan 560 000 tonnista 469 000 tonniin tutkimusajanjakson aikana Loppuvarastot kasvoivat huomattavasti vuonna 1997 ja kasvoivat jälleen hieman tutkimusajanjakson aikana. 1994 eli 16 prosenttia. jatkuvasti vuosina 1994–1996, mutta ne supistuivat loppuvarastot supistuivat vuoden Yhteisön tuotannonalan potaskan loppuvarastot kehittyivät seuraavasti: Loppu- varastot Tuhatta tonnia 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso 560 614 903 415 469 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. 6. 3. 10. Investoinnit (74) Yhteisön tuotannonalan kokonaisinvestoinnit vähenivät vuoden 1994 noin 87,7 miljoonasta ecusta noin 52,9 miljoonaan ecuun tutkimusajanjakson aikana eli noin 40 prosenttia. Vuosina 1994 ja 1995 investoinnit kasvoivat yhden yhteisön tuottajan kaivoksissa toteutetun nykyaikaistamishankkeen vuoksi. Vuosina 1999 ja 2000 ja yhteisön tuotannonala suunnittelee alkavansa investoida jälleen enemmän, investointien määrän ennustetaan vuonna 2000 ylittävän vuoden 1996 tason. On syytä muistaa, että ranskalainen tuottaja SCPA jätettiin yhteisön tuotannonalan investointien arvioinnin ulkopuolelle johdanto-osan 49 kappaleessa mainituista syistä. Yhteisön tuotannonalan investoinnit kehittyivät seuraavasti: Investoinnit 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Tuhatta ecua 87 722 113 809 84 201 63 908 52 882 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. 6. 4. Tuontimäärät ja tuontihinnat kolmansista maista (75) Kolmansista maista tuotavan potaskan tuontimäärät kasvoivat tarkastelujakson aikana vuoden 1994 noin 1 348 000 tonnista noin 1 566 000 tonniin tutkimusajanjaksona. Tämä vastaa noin 16,2 prosentin kasvua. Suurin osa kasvusta johtui Israelista tulevasta tuonnista. 21 Tuonti maista kolmansista 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Tuhatta tonnia 1 348 1 552 1 495 1 555 1 566 Lähde: EUROSTAT. (76) Kolmansista maista 1994 17,9 prosentista 21,0 prosenttiin vuonna 1995 ja pysyi tämän jälkeen melko vakaana saavuttaen 21,4 prosenttia tutkimusajanjakson lopussa. tuonnin markkinaosuus tulevan vuoden kasvoi (77) Kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset myyntihinnat on otettu mukaan osoittamaan hintojen kehitystä tarkastelujakson aikana. EUROSTATin mukaan kyseisen tuonnin keskimääräiset myyntihinnat kohosivat tasaisesti vuosina 1994–1997 96,5 ecusta tonnilta 120,5 ecuun tonnilta. Hinta laski 112,3 ecuun tonnilta tutkimusajanjakson aikana. Tämä vastaa 16,4 prosentin kasvua tarkastelujakson aikana. Kehitys oli yksityiskohtaisesti kuvattuna seuraava: Keskimääräiset tuontihinnat kolmansista maista 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Ecua tonnilta 96,5 101,8 104,3 120,5 112,3 Lähde: EUROSTAT. 6. 5. Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta (78) Ottaen huomioon, että 6. 3. 1 kohdassa selostettu tuotanto on tarkoitettu myytäväksi sekä yhteisössä että sen ulkopuolelle, yhteisön tuotannonalan potaskan vientiä kolmansiin maihin myös analysoitiin. Tästä analyysistä kävi ilmi, että viennin määrä oli 2 314 000 tonnia vuonna 1994, kun se oli 1 658 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Viennin suuntaus oli laskeva vuotta 1997 lukuun ottamatta, jolloin vienti kasvoi edelliseen vuoteen verrattuna. Vienti väheni kokonaisuudessaan 28,3 prosenttia tarkastelujakson aikana. Yhteisön tuotannonala arvioi vievänsä vuosina 1999 ja 2000 jonkin verran vähemmän kuin tutkimusajanjakson aikana. Tämä laskusuuntaus voidaan todennäköisesti selittää sillä – kuten jäljempänä 7. 3 kohdassa selitetään – että asianomaiset maat ovat lisänneet huomattavasti markkinointiponnistelujaan muilla kuin yhteisön markkinoilla sen jälkeen, kun asianomaisista maista peräisin olevan potaskan tuonnissa sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet tulivat voimaan yhteisössä. Voimakkaaseen hintakilpailuun joutunut yhteisön tuotannonala ei ole pystynyt toimittamaan kolmansien maiden markkinoille samoja määriä kuin aikaisemmin. 22 Kehitys oli tarkastelujakson aikana yksityiskohtaisesti kuvattuna seuraava: Yhteisön tuotannonalan vientimäärät 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Tuhatta tonnia 2 314 1 815 1 671 1 947 1 658 Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselylomakkeeseen. 6. 6. Päätelmät (79) Yhteisön erinäisten tuotannonalan vaihteli tarkastelujakson aikana. Yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut toimenpiteiden yhdistelmän (kiinteä tulli ja vähimmäishinta) vuonna 1994 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen. Talouden tunnusluvut kuten eniten myydyn laadun keskimääräinen myyntihinta tonnilta, varastojen suuruus ja kannattavuus kehittyivät myönteisesti. tunnuslukujen talouden kehitys (80) Vakiolaatua olevan potaskan, jonka kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna on suurempi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosenttia, keskimääräiset myyntihinnat kohosivat 15,6 prosenttia tarkastelujakson aikana. Lisäksi varastojen määrä on pienentynyt vuodesta 1996 lähtien, mikä osoittaa, että markkinoiden kysyntä on parantunut. Edellä mainittujen tekijöiden lisäksi yhteisön tuotannonalan myynti on ollut kannattavaa vuodesta 1996 lähtien kahden tappiollisen vuoden jälkeen. On selvää, että tämä johtuu kohonneista myyntihinnoista, joiden kohoaminen oli mahdollista aikaisempaa tehokkaampien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton myötä vuonna 1994. (81) Analyysistä ilmenee myös, että tämä myönteinen kehitys ei koske kaikkia tunnuslukuja ja että erityisesti vuodesta 1996 alkaen kehityssuuntaus on ollut jälleen käyttöaste, laskeva. Erityisesti kehittyneet markkinaosuus, myyntimäärät, myönteisesti. kapasiteetin eivät tuotantomäärät, kapasiteetti, investoinnit työllisyys ja (82) Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät vähenivät 4,9 prosenttia tarkastelujakson supistuivat 9,7 prosenttia ja kapasiteetti heikkeni aikana. Sen tuotantomäärät 7,0 prosenttia johtaen kapasiteetin käyttöasteen heikkenemiseen 2,2 prosentilla. Lisäksi yhteisön tuotannonalan investoinnit vähenivät voimakkaasti 39,7 prosenttia samaan aikaan, kun sen oli vähennettävä työvoimaansa 18,0 prosentilla. (83) Kuten edellä mainittiin, yhteisön potaskan kulutus väheni noin 2,3 prosenttia ja se oli alhaisimmillaan vuonna 1996. Yhteisön tuotannonala menetti 1,9 prosenttia yhteisön markkinoista; asianomaiset maat menettivät 2,4 prosenttia, kun taas kolmannet maat, erityisesti Israel, kasvattivat markkinaosuuttaan 3,4 prosenttia. Vuodesta 1996 yhteisön tuotannonala on menettänyt kuitenkin yli 4 prosenttia markkinoistaan. Asianomaiset maat kasvattivat osuuttaan 3,5 prosenttia, kun taas kolmansien maiden osuus säilyi käytännössä muuttumattomana. Tämän perusteella voidaan päätellä, että kolmansista maista tulevalla tuonnilla ei ole ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana. 23 (84) Yhteisön tuotannonalan ja asianomaisten maiden keskimääräiset hinnat kohosivat jonka kaliumpitoisuus on suurempi kuin samalla tavoin (vakiolaatuista potaskaa, 62 painoprosenttia, lukuun ottamatta), kuten johdanto-osan 57 ja 69 kappaleessa todetaan. Sama koskee kolmansia maita. Asianomaisten maiden hinnat olivat erityisesti Venäjältä peräisin olevan potaskan osalta kuitenkin edelleen alhaisimmat, mikä vaikutti kielteisesti yhteisön tuotannonalan myyntimääriin, markkinaosuuteen ja kannattavuuteen huolimatta siitä, että tuontia mainituista kolmesta maasta oli rajoitettu. (85) tarkasteltiin vähentyneen viennin vaikutusta. Vienti, Lopuksi jonka osuus oli 24 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä tutkimusajanjakson aikana, oli supistunut 28,3 prosenttia tarkastelujakson aikana, koska kilpailu oli kiivasta kolmansien maiden markkinoilla. Vaikka tällä kehityksellä voidaan selittää osittain erityisesti yhteisön tuotannonalan tuotannon kielteinen kehitys, se ei ole riittävä peruste selittämään yleistä kielteistä kehitystä. Tutkimuksesta kävi ilmi, että vaikka yhteisön tuotannonalan tilanne on jonkin verran parantunut, useat talouden tekijät eivät kehittyneet yhtä myönteisesti, ja yhteisön tuotannonala on edelleenkin haavoittuvassa asemassa, jos vahingollinen polkumyynti toistuu toimenpiteiden voimassaolon päättymisen vuoksi. 7. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 7. 1. Asianomaisten maiden kotimarkkinat ja Venäjän (86) Asianomaisilla mailla on valtavat potaskan raaka-ainevarannot. Potaskan kulutus Valko-Venäjän 1990-luvun ensimmäisellä puoliskolla ja pysyi alhaisena tarkastelujakson aikana. Näiden kahden maan myynti kotimarkkinoille kasvoi noin 6 prosenttia tutkimusajanjakson aikana vuoteen 1994 verrattuna. Kyseisen myynnin osuus oli kuitenkin alle neljännes vastaavasta potaskan tuotannosta. Ei ole syytä uskoa, että kotimarkkinoiden kysyntä olisi kehittynyt eri tavalla Ukrainassa. kotimarkkinoilla kuitenkin romahti 7. 2. Vienti sisäisessä jalostusmenettelyssä (87) Sisäisessä jalostusmenettelyssä tapahtuneen tuonnin myyntihintoja analysoitiin sen arvioimiseksi, millä hinnoilla tuonti jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. Kuten johdanto-osan 62 kappaleesta ilmenee, IPC:n yhteisön hinnat, jotka määritettiin lähes yksinomaan sisäisessä jalostusmenettelyssä, alittivat yhteisön tuotannonalan myyntihinnat huomattavasti, keskimäärin yli 10 prosentilla. tapahtuisi, 7. 3. Asianomaisten maiden vienti kolmansiin maihin (88) Asianomaisten maiden yhteisöön tapahtuvan viennin kehitystä ja niiden markkinaosuutta yhteisön markkinoista käsitellään edellä 6. 2 kohdassa. (89) Valko-Venäjän ja Venäjän muille tärkeille markkinoille kuin yhteisön markkinoille suuntautuvan viennin määrien kehittymistä arvioitiin myös IPC:n kyselyyn antaman vastauksen ja sen myöhemmin esittämien tietojen perusteella. Ukrainan tuotannon myynti ei tapahtunut IPC:n kautta, ja Ukrainan viennistä kolmansiin maihin ei saatu tietoja, koska ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. Tutkimusajanjakson aikana Valko-Venäjän ja Venäjän tärkeimmät 24 jonka tuonti kasvoi olivat Kiinassa, vientimarkkinat prosenttia tarkastelujakson aikana. Niiden toiseksi suurimmat markkinat olivat Brasiliassa, joka toi tutkimusajanjakson aikana Valko-Venäjältä ja Venäjältä potaskaa noin 34 kertaa enemmän kuin vuonna 1994. Yhdysvallat ja Norja olivat kolmanneksi ja neljänneksi ja niiden tuontimäärät kasvoivat huomattavasti kuten suurimmat markkinat, jäljempänä olevasta taulukosta voidaan todeta. Yhteisesti tarkasteltuna tuonti näistä kahdesta maasta väheni jonkin verran Japanin markkinoilla ja muilla pienemmillä markkinoilla tarkastelujakson aikana. noin 87 (90) Norja, joka on potaskan merkittävä käyttäjä, mutta joka ei itse tuota sitä, toi tuskin lainkaan potaskaa Valko-Venäjältä ja Venäjältä vuonna 1994. Sen jälkeen, kun yhteisö otti käyttöön tehokkaan polkumyyntitoimenpiteiden yhdistelmän asianomaisista maista peräisin olevan potaskan tuonnissa, Valko-Venäjän ja Venäjän vienti on suuntautunut Norjaan siten, että asianomaisten maiden markkinaosuus kohosi Norjassa 71,3 prosenttiin13 tutkimusajanjakson aikana ja Valko-Venäjän ja Venäjän Norjaan suuntautuneen myynnin määrät ylittivät yhteisöön tapahtuneen kokonaismyynnin määrän jo vuonna 199514. (91) olevassa Jäljempänä indeksilukuina jonka luottamuksellisuussyistä, esitetään yksityiskohtaisesti Valko-Venäjän ja Venäjän viennin kehitys muille kuin yhteisön markkinoille tarkastelujakson aikana. taulukossa, esitetään luvut Asianomaisten maiden kuin muille vienti yhteisön markkinoille 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Kiina (indeksi) Brasilia (indeksi) 100 100 Yhdysvallat (indeksi) 100 167 414 104 127 183 187 2 535 4 062 3 438 103 157 157 Norja (indeksi) Japani (indeksi) Muut (indeksi) Yhteensä (indeksi) 100 100 100 100 3 833 5 750 5 383 4 933 94 74 78 74 79 90 84 96 130 137 188 186 Lähde: IPC:n vastaus kyselylomakkeeseen. (92) että Jotta kyseisen viennin merkitystä voitaisiin arvioida, olisi huomattava, asianomaisten maiden vienti yhteisöön tutkimusajanjakson aikana vastaa suunnilleen niiden vientiä Norjaan. Lisäksi asianomaisten maiden kokonaisvienti muille kolmansien maiden markkinoille kuin yhteisöön vastaa suunnilleen yhteisön tuotannonalan kokonaismyyntiä yhteisön markkinoille. 13 14 Lähde: International Fertilizer Industry Association. Lähde: IPC:n vastaus kyselylomakkeeseen. 25 (93) Potaskan kaikkien lajien toimitettuna-hintojen vertailu osoittaa että Norjaan, Brasiliaan ja Japaniin tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen myynnin hinnat olivat korkeammat kuin yhteisöön tapahtuneessa myynnissä. Hintataso oli Kiinassa alhaisempi aikaisempina vuosina, mutta se kohosi yhteisön hintojen tasolle tutkimusajanjakson aikana. Yhdysvaltoihin suuntautuneen viennin hinnat ovat pysyneet tarkastelujakson aikana järjestelmällisesti alhaisempina kuin yhteisöön suuntautuneen viennin hinnat. 7. 4. Tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, varastot ja investoinnit (94) Tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, varastoja ja investointeja koskevia tietoja saatiin kahdelta yhteistyössä toimineelta venäläiseltä yritykseltä ja yhdeltä yhteistyössä toimineelta valkovenäläiseltä yritykseltä. Koska ukrainalaiset yritykset eivät toimineet yhteistyössä, tietoja oli saatavilla ainoastaan kapasiteetin (227 000 tonnia vuodessa) osalta; Industry Associationin hiljattain julkaisemasta raportista. tämä tieto on peräisin International Fertilizer (95) Kuten jäljempänä olevasta taulukosta voidaan todeta, Valko-Venäjän ja Venäjän tarkastelujakson aikana. Se oli yhteensä maailman tuotantokapasiteetti 19 844 000 tonnia tuotantokapasiteetista ja lähes kolme kertaa yhteisön kulutuksen määrä. säilyi vakaana potaskaa, 33 prosenttia noin joka on Tuotanto- kapasiteetti (tuhatta tonnia) 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso Valko-Venäjä 9 077 9 077 9 077 9 077 9 077 Venäjä 10 767 10 767 10 767 10 767 10 767 Yhteensä 19 844 19 844 19 844 19 844 19 844 Lähde: International Fertilizer Industry Association. (96) Valko-Venäjä ja Venäjä ovat onnistuneet lisäämään tuotantoaan 39 prosentilla tarkastelujakson aikana. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta (luvut indeksilukuina luottamuksellisuussyistä) käy ilmi, tuotantomäärät ovat lisääntyneet melko tasaisesti; tuotanto on vähentynyt vain kerran, vuonna 1996. Tosiasiallinen tuotanto Valko-Venäjä (indeksi) 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso 100 111 108 129 138 Venäjä (indeksi) 100 Yhteensä (indeksi) 100 113 112 106 107 137 140 133 139 Lähde: IPC:n vastaus kyselylomakkeeseen. 26 (97) Valkovenäläisten ja venäläisten tuottajien kapasiteetin käyttöaste on parantunut lisääntyneen tuotannon myötä, mutta se on yhä poikkeuksellisen alhaisella tasolla jättäen huomattavan osan kapasiteetista käyttämättä. Jäljempänä olevasta taulukosta (luvut indeksilukuina luottamuksellisuussyistä) käy ilmi, että tuottajien kapasiteetin käyttöaste parani 38 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kapasiteetin käyttöaste (%) Valko-Venäjä (indeksi) 1994 1995 1996 1997 Tutkimus- ajanjakso 100 111 109 130 137 Venäjä (indeksi) 100 Yhteensä (indeksi) 100 116 112 108 107 139 142 133 138 Lähde: IPC:n vastaus kyselylomakkeeseen. (98) Varastojen osalta ei voitu määrittää selkeää kehityssuuntausta. Yleisesti ottaen tarkastelujakson aikana. Kolmen tuottajan varastojen taso vaihteli huomattavasti varastot olivat melko pienet tutkimusajanjakson lopussa. (99) Valko-Venäjän ja Venäjän potaskakaivoksiinsa ja -tehtaisiinsa tekemät investoinnit kasvoivat noin 172 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kasvu keskeytyi vain kerran, vuonna 1996, jolloin investoinnit vähenivät, mutta seuraavana vuonna investoinnit olivat jo 3,5 kertaa suuremmat kuin vuonna 1996. Koska kapasiteettia ei ole lisätty, investointeja luultavasti tehtiin nykyaikaistamaan jo olemassa olevia tuotantolaitoksia. 7. 5. Vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät (100) Käytettävissä olevista tiedoista on ilmennyt, että vaikka Valko-Venäjä ja Venäjä ovat onnistuneet suuntaamaan osan myynnistään yhteisön markkinoilta muille markkinoille kuten Kiinaan ja Brasiliaan ja saavuttamaan melko suotuisat hinnat joillakin näistä ja markkinoista, valkovenäläisten ja venäläisten tuottajien tuotantokapasiteetti kapasiteetin käyttöaste ovat edelleen poikkeuksellisen alhaiset. (101) Kotimarkkinoiden kulutus on vähentynyt huomattavasti, ja tilanteen ei odoteta muuttuvan lähitulevaisuudessa. Lisäksi yhteisön markkinoilta saatava tuotto on paljon houkuttelevampaa kuin kotimarkkinoilta saatavissa oleva tuotto. Nämä tekijät osoittavat, että Valko-Venäjän ja Venäjän vientihinnat voisivat olla paljon tutkimusajanjakson aikaisia hintoja alhaisempia ja vielä silloinkin houkuttelevia kyseisten viejien kannalta. (102) Kaukaisten maiden vaihtoehtoiset markkinat ovat väistämättä vähemmän kannattavat kuin yhteisön markkinat, jotka sijaitsevat lähellä ja joille tavarat voidaan toimittaa kustannustehokkaasti meri- tai rautateitse. Lisäksi yhteisön asiakkaat maksavat tavarat perinteisesti kovalla valuutalla ja niiden maksuajat ovat lyhyemmät. Olisi huomattava, että vaikka tiettyjen markkinoiden kuten Brasilian hintataso on yhteisön markkinoita korkeampi, kuljetuskustannukset asianomaisista maista kyseisiin määräpaikkoihin ovat paljon korkeammat kuin yhteisöön kuljetettaessa. Yhteisöön tapahtuva myynti on vielä houkuttelevampaa, kun sitä verrataan Yhdysvaltoihin ja Kiinaan tapahtuvaan 27 myyntiin, koska viimeksi mainitussa myynnissä toimitettuna-hinnat ovat alhaisemmat kuin yhteisön markkinoilla. Norja on valittu esimerkiksi länsieurooppalaisesta maasta, joka sijaitsee asianomaisten maiden läheisyydessä ja joka ei kanna tulleja potaskan tuonnissa. Norjaan tapahtuva tuonti tulee tällä hetkellä lähes kokonaisuudessaan asianomaisista maista. Tämä tuonti tapahtuu jonkin verran korkeammilla hinnoilla kuin yhteisöön sisäisessä passitusmenettelyssä tapahtuva tuonti, mutta hinnat ovat kuitenkin selvästi yhteisön tuottajien hintoja alhaisemmat. (103) Valtavat alhainen raaka-ainevarannot, epäedullinen kulutustilanne kotimarkkinoilla, korkeammat kuljetuskustannukset vaihtoehtoisille markkinoille, kovan valuutan tarve ja tämänhetkinen markkinatilanne Norjassa osoittavat, että asianomaisten maiden valmiudet viedä yhteisöön alhaisilla hinnoilla ovat suuret ja että toimenpiteiden puuttuessa vahingollisen polkumyynnin toistuminen on todennäköistä. kapasiteetin käyttöaste, (104) Koska Ukraina ei toiminut yhteistyössä, sen osalta ei ollut käytössä tietoja. Näissä olosuhteissa oli tukeuduttava käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Todettiin, että Ukrainan potaskaa tuottavalla tuotannonalalla on läheiset taloudelliset siteet Valko-Venäjän ja Venäjän tuotannonaloihin. Edellä 4. 4 kohdassa on jo osoitettu, että polkumyynnin toistuminen merkittävinä määrinä on todennäköistä. Ei ole syytä epäillä, etteikö kyseinen tuonti, joka kilpailisi suoraan Valko-Venäjältä ja Venäjältä tulevan tuonnin kanssa, olisi vahingollista yhteisön tuotannonalalle. Tästä syystä päätellään, että Ukrainasta peräisin olevan tuonnin osalta on todennäköistä, että vahingollinen polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä. (105) Näin ollen päätellään, että toimenpiteiden puuttuessa vahingollisen polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, mistä syystä polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä edelleen voimassa. 8. YHTEISÖN ETU 8. 1. Johdanto (106) Perusasetuksen 21 tarkasteltiin, artiklan mukaisesti nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä yhteisön tuotannonalasta, tuojista ja käyttäjistä. Jotta toimenpiteiden voimassaolon jatkumisen todellista vaikutusta voitiin arvioida, kaikilta edellä mainituilta asianomaisilta osapuolilta pyydettiin tietoja. etunäkökohdista tarkasteltavana tuotteen olisiko olevan kuten (107) Palautettakoon mieleen, että toimenpiteiden käyttöönottoa ja niiden pitämistä voimassa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty yhteisön edun vastaisena. Lisäksi olisi huomattava, että tämä tutkimus on uudelleentarkastelu eli siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset jo olleet käytössä. Niinpä tämän tutkimuksen ajoitus ja luonne mahdollistavat niiden kielteisten vaikutusten arvioinnin, joita käyttöön otetuilla polkumyyntitoimenpiteillä on asianomaisiin osapuoliin. toimenpiteet ovat (108) Kyselylomakkeet lähetettiin 17 tuojalle/käyttäjälle, joista seitsemän etuyhteydetöntä ja kaksi etuyhteydessä olevaa tuojaa/käyttäjää vastasi kyselyyn. Tuojille ja käyttäjille lähetettiin sama kyselylomake, koska monet niistä ovat samanaikaisesti sekä tuojia että käyttäjiä. Kyselylomakkeet lähetettiin lisäksi kolmelle tuojia/käyttäjiä edustavalle 28 järjestölle, jotka ovat European Fertilizer Import Association (EFIA), European Fertilizer Manufacturers Association (EFMA) and COPA/COSEGA. Kyselyyn saatiin kuitenkin vastaus vain EFIA:lta. (109) Tällä perusteella tarkasteltiin, oliko polkumyyntiä, vahinkoa ja vahingollisen polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista. 8. 2. Yhteisön tuotannonalan edut (110) Edellä katsotaan, esitetyn mukaisesti polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, yhteisön markkinoille vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ja yhteisön tuotannonalan tilanne alkaisi heikentyä jälleen sen nykyisestä, hieman kannattavasta tasostaan. tarkoitettu polkumyynnillä tapahtuva tuonti toistuisi että jos (111) Tämä johtaisi työntekijöiden määrän merkittävään vähentämiseen sen lisäksi, että työvoiman määrä vähenee Ranskassa toimivan yhteisön tuottajan lopettaessa tulevaisuudessa toimintansa. (112) Vaikka potaskan tuotanto päättyy Ranskassa, käynnissä olevat rakenneuudistukset ja niitä koskevat suunnitelmat osoittavat kuitenkin, että yhteisön tuotannonala ei ole Polkumyyntitoimenpiteiden valmis voimassapitäminen on tästä syystä erittäin tärkeää yhteisön tuotannonalan edun kannalta. tuotannonalasta. luopumaan tästä 8. 3. Tuojien (kauppiaiden) etu (113) Kaksi niistä seitsemästä yrityksestä, jotka vastasivat tuojille/käyttäjille lähetettyyn kyselyyn, ovat yksinomaan tuotteen kauppiaita. Loput viisi yritystä ovat myös sen käyttäjiä. Tärkeimmät kauppiaiden asemaa koskevat huomautukset esitti EFIA kyselyyn antamassaan vastauksessa. (114) Potaskan tuojat vastustavat polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkamista. Ne väittävät, että kiinteän tullin ja vähimmäishinnan yhdistelmä on poistanut asianomaisten maiden tuottajat kokonaisuudessaan yhteisön markkinoilta, mikä on vähentänyt kilpailun yhteisön markkinoilla olemattomiin. Tästä syystä ne väittävät, että potaskan hinta on noussut yhteisön markkinoilla luonnottoman korkeaksi ja että etenkin pienillä kauppiailla ei ole mahdollisuuksia hankkia tuontipotaskaa. (115) Vaikka onkin totta, että asianomaisista maista tulevan potaskan tuonti yhteisön markkinoille on käytännössä loppunut sisäisessä passitusmenettelyssä tapahtuvaa tuontia lukuun ottamatta, Israelista, Jordaniasta, Kanadasta ja joistakin pienemmistä viejämaista tuleva tuonti yhdessä useiden yhteisön tuottajien kanssa on taannut kilpailun yhteisön markkinoilla. Väitteelle, että kauppiaiden on vaikeaa hankkia Joka tapauksessa tuontipotaskaa, ehdotettujen ei toimenpiteiden muoto eroaa nyt ja niillä pyritään parantamaan asianomaisista maista tulevan tuonnin pääsyä yhteisön markkinoille. löydetty edustavaa näyttöä. tarkastelluista, 29 (116) Näin ollen päätellään, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei ole vaikuttanut kielteisesti yksinomaan potaskan kauppiaina toimivien tuojien kannattavuuteen. On todennäköistä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen eri muodossa ei johda niiden kannattavuuden heikkenemiseen tulevaisuudessa. 8. 4. Käyttäjien etu (117) Potaskaa lannoitteena suoraan käyttävät ilmaisseet kantaansa, vaikka kyselylomake lähetettiin niitä edustavalle järjestölle. Tämän perusteella päätellään, että polkumyyntitullien voimassaolon jatkaminen ei vaikuta maanviljelijöiden tilanteeseen paljoakaan. (maanviljelijät) eivät tahot (118) Viisi käyttäjää, jotka vastasivat kyselyyn, ovat kaikki lannoitteiden valmistajia, jotka sekä ostavat potaskaa yhteisön tuotannonalalta että tuovat sitä kolmansista maista. Potaska on niille sellaisten lannoiteseosten raaka-aine, jotka yleensä koostuvat kolmesta eri ravinteesta: typestä, fosforista ja kaliumista (NPK-lannoitteet). (119) Useimmat käyttäjistä, jotka toimivat myös tuojina, vastustivat samalla tavoin toimenpiteiden voimassaolon jatkamista kuin mitä selostettiin edellä kohdassa Tuojien että harjoittava (kauppiaiden) polkumyyntitoimenpiteet olivat jonkin verran vakauttaneet potaskan hintoja yhteisön markkinoilla, mikä oli myönteistä sen toiminnan kannalta. etu. Yksi kuitenkin käyttäjä tuontia totesi, (120) Käyttäjillä on vähän joustavuutta tuotevalikoimansa lannoitteiden tuottajat suhteen, kun johonkin lannoitteiden aineosaan sovelletaan polkumyyntitullia. Koska kolmansien maiden kilpailevat yhteisön lannoitteiden valmistajat väittävät, että ne eivät kykene kilpailemaan niiden hintojen kanssa, joilla niiden ulkomaiset kilpailijat tarjoavat valmista tuotettaan. Tilanne on vientimarkkinoilla täysin erilainen: niillä yhteisön lannoitteiden valmistajat voivat olla kilpailukykyisiä, koska ne voivat tuoda potaskaa sisäisessä jalostusmenettelyssä. eivät maksa potaskastaan, tullia lannoiteseosten (121) Vastauksena näihin väitteisiin tutkimuksesta kävi ilmi, että potaskan osuus on noin 15–30 prosenttia Lannoitteiden tuotantokustannukset kohosivat tarkastelujakson aikana paitsi potaskan myös monien muiden syiden vuoksi. Todettiin, että lannoitteiden muiden aineosien, etenkin typen hinta vaihteli huomattavasti tarkastelujakson aikana. Erityisessä esimerkkitapauksessa potaskan osuuden valmiin tuotteen kokonaishinnan lisäyksessä laskettiin olevan noin 20 prosenttia tarkastelujakson aikana. kokonaiskustannuksista. (122) Vaikka on tunnustettava, että potaskan yhteisön käyttäjien kustannustilanne yhteisön markkinoilla on heikentynyt toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, potaskan hinnan vaikutus tuotannon kokonaiskustannuksiin ei todennäköisesti vaaranna käyttäjien olemassaoloa. Koska toimenpiteet ovat nyt olleet käytössä seitsemän vuotta, voidaan päätellä, että niiden voimassaolon jatkaminen ei heikennä käyttäjien tilannetta lisää. 8. 5. Yhteisön markkinoiden kilpailulle aiheutuvat seuraukset (123) Kuten edellä todettiin, toimenpiteet ovat nykyisessä muodossaan käytännössä lopettaneet potaskan tuonnin asianomaisista maista lukuun ottamatta sisäisessä jalostusmenettelyssä tapahtuvaa tuontia. On syytä muistaa, että jopa tämän ajanjakson aikana tuojat ja käyttäjät ovat aina hyötyneet useiden yhteisöön tai kolmansiin maihin sijoittuneiden kilpailijoiden läsnäolosta markkinoilla. On väitetty kuitenkin, että 30 huolimatta niiden läsnäolosta markkinoilla toimenpiteet ovat nykyisessä muodossaan etenkin vähimmäishintaedellytyksen vuoksi estäneet kilpailua markkinoilla. Vaikka tätä ei olekaan osoitettu tutkimuksessa, todettiin että nykyisessä muodossaan olevien toimenpiteiden käyttöönotolla jätettiin käytännössä keskeiset hankintalähteet yhteisön markkinoiden ulkopuolelle. Muistutettakoon mieleen, että tällainen tosiasiallinen ulkopuolelle jättäminen ei ollut toimenpiteiden yhdistelmän (vähimmäishinta ja paljoustulli) tarkoitus, vaan niillä pyrittiin pelkästään estämään alkuperäisten tullien kiertäminen ja absorptio. 8. 6. Yhteisön etua koskevat päätelmät (124) Asiaan eri etujen liittyvien katsotaan, arvioinnin perusteella että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen todennäköisesti pitää potaskan hinnan vakaana yhteisön markkinoilla, mutta sillä on joitakin kielteisiä vaikutuksia potaskan käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen. Toisaalta, jos yhteisön tuotannonala jätetään ilman riittävää suojaa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vastaan, kyseinen tuonti leikkaisi erittäin todennäköisesti jo nyt vähäisen kannattavuuden ja johtaisi niin ei pystyisi niistä vakaviin ongelmiin, että potaskaa käyttävä selviytymään. Vahingollisen polkumyynnin toistumisen estämisestä yhteisölle aiheutuva hyöty on tästä syystä merkittävämpi kuin polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta käyttäjille aiheutuva hintahaitta. tuotannonala (125) Koska polkumyyntitoimenpiteet ovat nykyisessä muodossaan käytännössä estäneet tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin sisäiseen jalostukseen tarkoitettua tuontia lukuun ottamatta näiltä markkinoilta merkittävän hankintalähteen, päätellään ettei ole olemassa pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa, mutta että on kuitenkin yhteisön edun mukaista muuttaa toimenpiteiden muotoa jäljempänä esitetyllä tavalla. ja näin ollen poistaneet 9. LOPULLISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET (126) Edellä esitetyn sekä perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan (joka koskee yhteisön tuotannonalan tekemää tarkastelupyyntöä) ja 3 kohdan (joka koskee komission omasta aloitteestaan vireille panemaa välivaiheen tarkastelua, joka rajoittuu toimenpiteiden muotoon) perusteella olisi Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin tuonnissa sovellettavien toimenpiteet, jotka otettiin käyttöön neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3068/92, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksilla (EY) N:o 643/94 ja (EY) N:o 449/1998, pidettävä edelleen voimassa. valittiin kyseisenä ajankohtana (127) Muistutettakoon mieleen, että toimenpiteiden nykyinen muoto eli vähimmäishinnan ja paljoustullin yhdistelmä otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 643/94. Tämä erityistilanteen toimenpidemuoto perusteella. Silloin ilmeni selvästi, että alunperin käyttöön otettua polkumyyntitullia eli vähimmäishintaan perustuvaa muuttuvaa tullia kierrettiin. Nykyinen tutkimus on osoittanut, että toimenpiteiden käyttö tässä tietyssä muodossa ei ole enää perusteltua, koska pidetään epätodennäköisenä, että asianomaiset maat alentaisivat vientihintojaan ja näin ollen ottaisivat kantaakseen kiinteän tullin. Lisäksi tutkimuksesta on ilmennyt, kuten 8. 6 kohdassa selostetaan, että jotta mahdolliset hankintalähteet voisivat toimia yhteisön markkinoilla, ei ole yhteisön edun mukaista pitää toimenpiteitä voimassa nykyisessä muodossaan. Tästä syystä pidetään aiheellisena muuttaa toimenpiteiden muotoa poistamalla vähimmäishintaosa, mutta säilyttämällä kiinteän tullin osa. vallinneen 31 (128) Olisi myös huomattava, että IPC esitti komissiolle perusasetuksen 8 artiklan mukaisia sitoumuksia. Nämä sitoumukset tutkittiin huolellisesti ja pääteltiin, että koska viejä ja Venäjän valtio eivät ole esittäneet riittäviä takeita, sitoumuksia ei voitaisi valvoa ja niiden soveltamista varmistaa tehokkaasti ja että lisäksi sisäisessä jalostusmenettelyssä yhteisöön tuotavaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sisältyvää tasaushinnoittelun vaaraa ei voitaisi torjua. Tästä syystä komissio katsoi, että esitetyt hintasitoumukset eivät takaisi polkumyynnin vahingollisten vaikutusten torjumista. Näin ollen esitetyt sitoumukset hylättiin. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 449/1998 1 artikla seuraavasti: ”1 artikla Otetaan käyttöön lopullinen 1. ja Ukrainasta peräisin olevan, CN-koodeihin 3104 20 10, 3104 20 50, 3104 20 90 kuuluvan kaliumkloridin ja CN-koodeihin ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91, ex 3105 90 99 kuuluvien erityisseosten tuonnissa. polkumyyntitulli Valko-Venäjältä, Venäjältä kohtaa sovellettaessa artiklan joka ei 1 sisällä muita lisäravinteita tai kaliumkloridia, joko Tämän 2. kaliumkloridia, joka sisältää lisäravinteita erityisseoksina. Polkumyyntitullia sovellettaessa tarkoitetaan erityisseoksella kahden tai useamman ravinteen sekoitusta. Tällaiseen seokseen sovelletaan polkumyyntitullia, jos sen K2O-pitoisuus on vähintään 35 painoprosenttia kuivasta vedettömästä tuotteesta. Tällainen tuote kuuluu muu kuin vakiolaatu -luokkaan. kaliumkloridilla tarkoitetaan Tulli on jäljempänä esitetyn luokan ja laadun (vakiolaatuisella potaskalla tarkoitetaan 3. jauheena olevaa potaskaa) mukaan euroina ilmaistu kiinteä määrä kaliumkloriditonnilta: 32 VALKO-VENÄJÄ Kaliumkloridi, joka ei sisällä muita lisäravinteita Luokka Kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna enintään 40 painoprosenttia kuivasta tuotteesta vedettömästä mutta Kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 40, enintään 62 painoprosenttia kuivasta tuotteesta vedettömästä Kalium- pitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 62 paino- prosenttia kuivasta vedettö- mästä tuotteesta Laatu Vakiolaatu Muu kuin Vakiolaatu Muu kuin vakiolaatu (ml. raelaatu) vakiolaatu (ml. raelaatu) 3104 20 10 10 3104 20 10 90 3104 20 50 10 3104 20 50 90 3104 20 90 00 19,51 30,84 29,51 46,65 48,19 TARIC– koodi Kiinteä määrä € /t) ( Kaliumkloridi, jossa on lisäravinteita erityisseoksina Kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 35, mutta enintään 40 painoprosenttia kuivasta vedettömästä tuotteesta Kaliumpitoisuus K2O:na suurempi kuin 40, laskettuna mutta enintään 62 painoprosenttia kuivasta vedettömästä tuotteesta 3105 20 10 10, 3105 20 90 10, 3105 60 90 10, 3105 90 91 10, 3105 90 99 10 30,84 46,65 TARIC– koodi Kiinteä määrä € /t) ( 33 VENÄJÄ Kaliumkloridi, joka ei sisällä muita lisäravinteita Luokka Kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna enintään 40 painoprosenttia kuivasta tuotteesta vedettömästä mutta Kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 40, enintään 62 painoprosenttia kuivasta tuotteesta vedettömästä Kalium- pitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 62 paino- prosenttia kuivasta vedettö- mästä tuotteesta Laatu Vakiolaatu Muu kuin Vakiolaatu Muu kuin vakiolaatu (ml. raelaatu) vakiolaatu (ml. raelaatu) 3104 20 10 10 3104 20 10 90 3104 20 50 10 3104 20 50 90 3104 20 90 00 19,61 26,01 29,65 39,33 40,63 TARIC– koodi Kiinteä määrä € /t) ( Kaliumkloridi, jossa on lisäravinteita erityisseoksina Kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna vähintään 35, mutta 40 painoprosenttia enintään kuivasta vedettömästä tuotteesta K2O:na Kaliumpitoisuus laskettuna suurempi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosenttia kuivasta vedettömästä tuotteesta 3105 20 10 10, 3105 20 90 10, 3105 60 90 10, 3105 90 91 10, 3105 90 99 10 26,01 39,33 TARIC– koodi Kiinteä määrä € /t) ( 34 UKRAINA Kaliumkloridi, joka ei sisällä muita lisäravinteita Luokka Kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna enintään 40 painoprosenttia kuivasta tuotteesta vedettömästä mutta Kaliumpitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 40, enintään 62 painoprosenttia kuivasta tuotteesta vedettömästä Kalium- pitoisuus K2O:na laskettuna suurempi kuin 62 paino- prosenttia kuivasta vedettö- mästä tuotteesta Laatu Vakiolaatu Muu kuin Vakiolaatu Muu kuin vakiolaatu (ml. raelaatu) vakiolaatu (ml. raelaatu) TARIC– koodi Kiinteä määrä € /t) ( 3104 20 10 10 3104 20 10 90 3104 20 50 10 3104 20 50 90 3104 20 90 00 19,61 30,84 29,65 46,65 48,19 Kaliumkloridi, jossa on lisäravinteita erityisseoksina K2O:na Kaliumpitoisuus laskettuna vähintään 35, mutta enintään 40 painoprosenttia kuivasta vedettömästä tuotteesta K2O:na Kaliumpitoisuus laskettuna suurempi kuin 40, mutta enintään 62 painoprosenttia kuivasta vedettömästä tuotteesta 3105 20 10 10, 3105 20 90 10, 3105 60 90 10, 3105 90 91 10, 3105 90 99 10 30,84 46,65 TARIC– koodi Kiinteä määrä € /t) ( 35 4. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon komission määrittämiseksi mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen kiinteiden määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. (ETY) 2454/93 145 artiklan asetuksen 5. Sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 36


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-1371/00 di Wolfgang Kreissl-Dörfler (Verts/ALE) alla Commissione. Regole multilaterali in materia di concorrenza.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
competition law
international negotiations

formats: html pdf print

text: 20. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 89 E/35 Per quanto riguarda la terza domanda, i progetti in corso e gli stanziamenti assegnati per gli anni 3. 1997-1999 sono i seguenti: Ricerca: (cid:129) 1997: 2 747 666 euro, per i progetti 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/66 e 96/T/67. (cid:129) 1998: 2 690 916 euro, per i progetti 94/T/12, 94/T/19-24, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/24, 96/T/35, 96/T/55, 96/T/66 e 96/T/67. (cid:129) 1999: 2 385 727 euro, per i progetti 94/T/12, 94/T/19-2 4, 94/T/22, 96/T/18, 96/T/24, 96/T/35, 96/T/55, 96/T/66 e 96/T/67. Informazione: (cid:129) 1997: 610 719,16 euro, per i progetti 96/I. T. /13, 96/I. T. /26, 96/I. T. /28, 96/I. T. /33, 96/I. T. /37, 96/I. T. /57 e 96/I. T. /73. (cid:129) 1998: 1 311 027,30 euro, per i progetti 96/I. T. /13, 96/I. T. /26, 96/I. T. /33, 96/I. T. /36, 96/I. T. /44, 96/I. T. /55, 96/I. T. /57, 97/I. T. /12 e 97/I. T. /33. (cid:129) 1999: 210 748,61 euro, per i progetti 96/I. T. /28, 96/I. T. /37, 97/I. T. /3 e 97/I. T. /33. (1) GU L 215 del 30. 7. 1992. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998. (2001/C 89 E/033) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1371/00 di Wolfgang Kreissl-D(cid:246)rfler (Verts/ALE) alla Commissione Oggetto: Regole multilaterali in materia di concorrenza (26 aprile 2000) 1. Nel corso dei colloqui che il commissario Lamy ha avuto a Seattle con i partner commerciali dell(cid:146)UE Ł stato trattato il tema delle «regole multilaterali in materia di concorrenza»? 2. Come hanno reagito in ordine al tema delle «regole multilaterali in materia di concorrenza» i paesi con i quali l(cid:146)UE intrattiene importanti relazioni commerciali visitati dal commissario Lamy? Il progetto della Commissione sulla posizione negoziale dell(cid:146)UE contestuale al Millennium Round sollecita e caldeggia un accordo multilaterale nel campo della concorrenza, elencando temi come la cooperazione tra le varie autorit(cid:224), la formulazione di principi fondamentali e di prescrizioni minime per la legislazione nazionale in materia di concorrenza ecc. , senza fare tuttavia alcun cenno a un controllo piø severo delle imprese internazionali. 3. Potrebbe la Commissione pronunciarsi sul codice di condotta per le imprese predisposto dall(cid:146)Unctad (www. unctad. org/en/subsites/cpolicy/cpset. htm (cid:129) s. v. Principles and Rules for Enterprises, Including Transnational Companies)? Qualora le regole di condotta ivi contemplate fossero vincolanti, repute- rebbe la Commissione utile un siffatto codice e lo appoggerebbe? 4. Nell(cid:146)ambito di quale istituzione intenderebbe la Commissione inquadrare il diritto della concorrenza nonchØ un(cid:146)agenzia internazionale per la concorrenza? Ritiene la Commissione opportuno attribuire questi compiti ad un(cid:146)agenzia dell(cid:146)ONU come l(cid:146)Unctad? Risposta data dal sig. Lamy a nome della Commissione (25 maggio 2000) Negli incontri organizzati a seguito del vertice di Seattle con i ministri dei paesi industrializzati e di quelli in sede OMC in via di sviluppo Ł stata puntualmente sottolineata l(cid:146)esigenza di avviare dei negoziati C 89 E/36 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 3. 2001 (Organizzazione mondiale del commercio) al fine di definire il quadro delle regole multilaterali in materia di concorrenza. A tal riguardo, Ł stato posto l(cid:146)accento su due aspetti fondamentali. Innanzitutto, l(cid:146)esigenza di rafforzare la cooperazione internazionale nell(cid:146)ambito della globalizzazione dell(cid:146)economia per combattere le pratiche commerciali anticoncorrenziali a livello internazionale. In secondo luogo, l(cid:146)esigenza di creare una solida piattaforma per il rafforzamento della cooperazione mediante l(cid:146)elaborazione di un quadro normativo di base che integri le regole dell(cid:146)OMC in materia di liberalizzazione degli scambi. Un numero ragguardevole di paesi (cid:129) industrializzati e in via di sviluppo (cid:129) si Ł dichiarato a favore di tali negoziati. Tale gruppo comprende i paesi dell(cid:146)Unione europea, i paesi candidati all(cid:146)adesione, il Canada, il Giappone, la Corea, il Sudafrica e diversi paesi dell(cid:146)America Latina, tra cui il Cile ed il Brasile. I membri della Commissione responsabili del commercio e della concorrenza sono impegnati in un intenso dibattito, il cui obiettivo Ł contribuire ad una maggiore convergenza di vedute con gli altri partner commerciali e in particolare con gli Stati Uniti, che finora hanno reagito con un certo scetticismo alla proposta di una strategia multilaterale nel settore della concorrenza. La questione viene discussa attualmente anche con l(cid:146)India, l(cid:146)Egitto e altri paesi in via di sviluppo per stabilire in quale misura un accordo sulla concorrenza possa contribuire a risolvere i loro problemi. La Comunit(cid:224) privilegia un approccio realistico per quanto riguarda lo sviluppo di regole multilaterali in materia di concorrenza. Un accordo nell(cid:146)ambito dell(cid:146)OMC dovrebbe basarsi sostanzialmente su una serie di principi fondamentali riguardanti la normativa sulla concorrenza interna, ivi compresi i principi della non discriminazione e della trasparenza. Inoltre, esso dovrebbe attribuire un(cid:146)importanza prioritaria alla lotta contro i cartelli che impongono gravi restrizioni («hard core cartels») e all(cid:146)elaborazione di procedure di cooperazione internazionale in materia di pratiche anticoncorrenziali a livello internazionale e fornire un sostegno per il graduale rafforzamento delle strutture per la concorrenza nei paesi in via di sviluppo. Un tale approccio contribuirebbe inoltre a migliorare la cooperazione internazionale e la lotta contro le pratiche anticoncorrenziali attuate dalle multinazionali. Tuttavia, Ł opportuno sottolineare che le leggi sulla concorrenza dovrebbero riguardare indiscriminatamente tutte le imprese (cid:129) o tutti gli accordi tra imprese (cid:129) che, a prescindere dalla loro nazionalit(cid:224), occupano una posizione dominante sul mercato. A tal riguardo Ł importante ribadire che non si tratta di istituire un ente mondiale per la concorrenza e/o una serie di norme sulla risoluzione delle controversie applicabili in sede di valutazione dei singoli casi. Nel 1980 la Conferenza delle Nazioni Unite per il commercio e lo sviluppo (Unctad) ha definito una «serie di norme e principi equi, concordati a livello multilaterale, per il controllo delle pratiche commerciali restrittive». Tali norme e principi hanno rappresentato un prezioso punto di riferimento per l(cid:146)elaborazione in via di sviluppo. L(cid:146)Unctad ha fornito un di una normativa sulla concorrenza in numerosi paesi importante contributo, sia in termini di assistenza tecnica, che attraverso l(cid:146)attivit(cid:224) del gruppo intergover- nativo di esperti I suddetti principi non sono tuttavia vincolanti. La Commissione ritiene che l(cid:146)OMC rappresenti la sede ideale per l(cid:146)elaborazione di norme vincolanti in materia di concorrenza. Tuttavia, Ł prevista anche una stretta collaborazione tra l(cid:146)OMC e le altre organizzazioni internazionali competenti quali l(cid:146)Unctad, la Banca Mondiale e l(cid:146)OCSE. Tale collabora- zione riveste un(cid:146)importanza particolare ai fini del miglioramento e del rafforzamento della strategia coordinata nel campo dell(cid:146)assistenza tecnica. in materia di pratiche commerciali restrittive. (2001/C 89 E/034) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1398/00 di Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) alla Commissione (4 maggio 2000) Oggetto: Interrogazione scritta E-1510/99 dell(cid:146)1. 9. 1999: eccessivo ricorso ai Fondi strutturali comunitari per la costruzione di strade nei cinque nuovi L(cid:228)nder e a Berlino Est (zone incluse nell(cid:146)obiettivo 1 della Repubblica federale di Germania) A tutt(cid:146)oggi la Commissione non ha ancora risposto a questa interrogazione! In una risposta provvisoria del 7 ottobre 1999 (1) la Commissione ha affermato che avrebbe risposto dopo la presentazione del piano regionale. Questo piano Ł stato presentato alla Commissione alla fine del 1999, ma io non ho ancora ricevuto nessuna risposta!


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1372/00 van Marianne Thyssen (PPE-DE) aan de Commissie. Ontwerprichtlijn voedingssupplementen.

eurovoc_concepts:
European social policy
food supplement
free movement of goods

text: 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/217 De Commissie is ervan overtuigd dat nog steeds een voor alle partijen bevredigende oplossing kan worden gevonden. Zij zal bij het komende overleg benadrukken dat het voor de Franse autoriteiten van belang is om alle belanghebbende partijen te raadplegen, inclusief de klagers. Het overleg heeft juist ten doel om met het oog op zowel het Gemeenschapsrecht als de betreffende regelgeving, die tot bescherming van de volksgezondheid dient, een antwoord te vinden dat aan het criterium van evenredigheid voldoet. De Commissie is zich bewust van de consequenties van de betreffende regelgeving, met name voor de middelgrote bedrijven zoals de wijnproducerende sector. De gevolgen van de wetgeving zullen in het overleg centraal staan. Een gedragscode is een geschikt middel om een snelle en bevredigende oplossing voor de problemen te vinden mits tenminste aan bepaalde voorwaarden is voldaan. Hierbij gaat het om de raadpleging van de betrokken partijen, inhoud, doorzichtigheid en verspreiding. Om de rechtszekerheid zo groot mogelijk te maken, is de Commissie met name van oordeel dat iedere belanghebbende partij (adverteerder, zender, (cid:133)) in een specifiek geval snel bij de Franse autoriteiten duidelijke en nauwkeurige informatie moet kunnen inwinnen over wat bij een bepaalde sportwedstrijd binnen de code valt en wat niet. (2000/C 374 E/257) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1339/00 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (4 mei 2000) Betreft: Wetgeving inzake werknemersraadpleging Is de Commissie van mening dat de aankondiging van Commercial Hydraulics Ultra Division d. d. 6 maart, dat het zijn fabriek in Cheltenham (Verenigd Koninkrijk) zal sluiten, waarbij 252 banen verloren gaan, en dat het nadat de aankondiging was gedaan de werknemers zou gaan raadplegen, strookt met de geest van de wetgeving inzake werknemersraadpleging? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (5 juni 2000) Het geachte parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op zijn schriftelijke vraag E-0883/00 (1). (1) Zie blz. 178. (2000/C 374 E/258) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1372/00 van Marianne Thyssen (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Ontwerprichtlijn voedingssupplementen (26 april 2000) Op dit ogenblik bestaat er in de Europese Unie geen geharmoniseerde wetgeving inzake voedings- supplementen. Dit heeft ernstige en aanhoudende gevolgen voor het vrij verkeer van dergelijke producten in de Europese Unie. In haar Witboek betreffende voedselveiligheid kondigt de Commissie aan tegen maart 2000 een ontwer- prichtlijn inzake voedingssupplementen aan de Raad en het Parlement voor te leggen. Een dergelijke harmonisatiemaatregel zou een oplossing kunnen brengen voor het hoger vermelde probleem. Kan de Commissie mij melden hoe ver het staat met de voorbereiding van de ontwerprichtlijn en wanneer zij deze concreet wil voorleggen aan de Raad en het Parlement? C 374 E/218 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (26 mei 2000) In punt 105 van het Witboek over voedselveiligheid, dat op 8 mei 2000 door de Commissie is goedgekeurd, is een voorstel voor een richtlijn van het Parlement en de Raad inzake voedingssupplementen aangekondigd. Dit zal binnenkort aan de Raad en het Parlement worden voorgelegd en in Het Publicatie- blad bekend worden gemaakt. (2000/C 374 E/259) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1378/00 van Reinhold Messner (Verts/ALE) aan de Commissie (27 april 2000) Betreft: Snelweg tussen Asti en Cuneo Naar verluidt is de Italiaanse regering van plan om zonder openbare aanbesteding te beginnen met de aanleg van een snelweg tussen Asti en Cuneo en een nieuwe concessie voor het traject Asti-Cuneo toe te kennen aan de SATAP, de maatschappij die ook al het snelwegtraject Turijn-Piacenza exploiteert. De regering heeft negentien ministeriºle besluiten aangenomen betreffende evenveel overeenkomsten met snelwegexploitatiemaatschappijen. De Italiaanse Rekenkamer heeft zeven van de negentien overeenkomsten tussen de ANAS en de exploitatiemaatschappijen gedeblokkeerd maar heeft zich nog niet uitgesproken over de aan de SATAP verleende concessie. De commissaris van de Rekenkamer die belast is met het toezicht op de ANAS heeft er echter in september 1999 in een brief aan de Italiaanse regering op gewezen dat de concessie die de regering in 1991 aan de SATAP heeft toegekend, onwettig is omdat zij tot stand is gekomen via onderhandse gunning, hoewel op dat moment de Europese Richtlijn 89/440 (1), die in een verplichte Europese openbare aanbesteding voorziet, al van kracht was. Hier komt nog bij dat de commissie Milieueffectbeoordeling van het Italiaanse Ministerie van Milieu in 1993 voor het snelwegproject Asti-Cuneo een negatief advies had verstrekt, waar de regering in 1994 en 1999 een oplossing voor had uitgewerkt, met gewijzigde plannen maar zonder een nieuwe milieu- effectbeoordeling uit te voeren en zonder de plannen opnieuw openbaar te maken, zodat de betrokken bevolking niet de mogelijkheid kreeg bezwaar aan te tekenen. Wat het snelwegtraject Asti-Cuneo betreft, is bij de administratieve rechtbank van de regio Lazio een bezwaar ingediend tegen de plannen voor het traject Massimini-Cuneo en een verzoek om een gerechtelijk onderzoek naar de boekhouding van de SATAP, tezamen met 33 aanklachten wegens vervalsing van de boekhouding door de bestuurders van de SATAP. Is de Commissie in het licht van deze feiten niet van mening dat de verlenging van de concessie van de SATAP door de Italiaanse regering zonder openbare aanbesteding indruist tegen de communautaire wetgeving, inzonderheid de Richtlijnen 92/50/EEG (2), 93/36/EEG (3) en 93/37/EEG (4), en bovendien niet zeer opportuun is gezien de verscheidene aanklachten tegen de exploitatiemaatschappij in kwestie? Meent de Commissie niet dat de nieuwe plannen onderworpen moeten worden aan een milieueffectbeoordeling? (1) PB L 210 van 21. 7. 1989, blz. 1. (2) PB L 209 van 24. 7. 1992, blz. 1. (3) PB L 199 van 9. 8. 1993, blz. 1. (4) PB L 199 van 9. 8. 1993, blz. 54. Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (29 mei 2000) De Commissie is van plan om bij de Italiaanse autoriteiten alle informatie op te vragen die nodig is om te kunnen beoordelen of de aanleg van het nieuwe stuk snelweg tussen Asti en Cuneo evenals de aan de SATAP-maatschappij verleende concessie, waarvan het geachte parlementslid gewag maakt, met het Gemeenschapsrecht betreffende overheidsopdrachten verenigbaar is. Mocht na bestudering van deze informatie blijken dat de gevolgde procedures niet met het Gemeenschapsrecht verenigbaar zijn, kan de Commissie overeenkomstig artikel 226 (ex artikel 169) van het EG-Verdrag een inbreukprocedure starten


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 840/2000 της Επιτροπής, της 26ης Απριλίου 2000, για τροποποίηση των ποσοστών των επιστροφών που εφαρμόζονται σε ορισμένα προϊόντα του τομέα της ζάχαρης που εξάγονται υπό μορφή εμπορευμάτων τα οποία δεν υπάγονται στο παράρτημα Ι της συνθήκης

eurovoc_concepts:
export refund
sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 27. 4. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 102/39 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 840/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 26ης Απριλίου 2000 για τροποποίηση των ποσοστών των επιστροφών που εφαρµόζονται σε ορισµένα προϊόντα του τοµέα της ζάχαρης που εξάγονται υπό µορφή εµπορευµάτων τα οποία δεν υπάγονται στο παράρτηµα Ι της συνθήκης Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, (2) Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2038/1999 του Συµβουλίου, της 13ης Σεπτεµβρίου 1999, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς στον τοµέα της ζάχαρης (1), και ιδίως το άρθρο 18 παράγραφος 5 στοιχείο α) και παράγραφος 15, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) Τα ποσοστά των επιστροφών που εφαρµόζονται από την 1η Απριλίου 2000 στα προϊόντα που αναφέρονται στο παράρτηµα, που εξάγονται υπό µορφή εµπορευµάτων τα οποία δεν υπάγονται στο παράρτηµα Ι της συνθήκης, καθο- ρίστηκαν από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 689/2000 της Επι- τροπής (2). Η εφαρµογή των κανόνων και των κριτηρίων, που αναφέρο- νται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 689/2000 στα στοιχεία που διαθέτει επί του παρόντος η Επιτροπή, οδηγεί στην τροπο- ποίηση των ποσοστών των ισχυουσών επιστροφών, όπως αναφέρεται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Τα ποσοστά των επιστροφών που καθορίζονται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 689/2000 αντικαθίστανται από τα ποσοστά που αναφέ- ρονται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 27 Απριλίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 26 Απριλίου 2000. Για την Επιτροπή Erkki LIIKANEN Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 252 της 25. 9. 1999, σ. 1. (2) ΕΕ L 81 της 1. 4. 2000, σ. 38. L 102/40 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 27. 4. 2000 του κανονισµού της Επιτροπής, της 26ης Απριλίου 2000, για τροποποίηση του ύψους των επιστροφών για ορισµένα προϊόντα του τοµέα της ζάχαρης εξαγόµενα υπό µορφή εµπορευµάτων µη υπαγοµένων στο παράρτηµα Ι της συνθήκης ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ποσά επιστροφών σε EUR/100 kg Προϊόν Σε περιπτώσεις προκαθορισµού Ζάχαρη λευκή: — σε εφαρµογή του άρθρου 4 παράγραφος 5 στοιχείο β) του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1222/94 — για τις υπόλοιπες περιπτώσεις — 43,52 Λοιπές — 43,52