title: Komission tulkitseva tiedonanto käyttöoikeussopimuksista (konsessio) yhteisön oikeudessa

text: C 121/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 4. 2000 KOMISSION TULKITSEVA TIEDONANTO K˜YTT(cid:214)OIKEUSSOPIMUKSISTA (KONSESSIO) YHTEIS(cid:214)N OIKEUDESSA (2000/C 121/02) Helmikuun 24. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1999 komissio antoi ja julkaisi alustavan komission tulkitsevan tiedonannon k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksista (konsessio) julkisia hankintoja koskevassa yhteis(cid:246)n oikeudessa (1), jonka pohjalta k(cid:228)ynnistettiin laaja kuulemismenettely. Komissio on antanut t(cid:228)m(cid:228)n tulkitsevan tiedonannon, jonka laa- timisessa on otettu huomioon ne lukuisat lausunnot (2), joita sille on osoitettu Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) ilmestyneen alustavan tiedonannon perusteella. 1 JOHDANTO 1. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeutta koskevia sopimuksia on k(cid:228)ytetty pitk(cid:228)(cid:228)n mo- nissa j(cid:228)senvaltioissa erityisesti toteutettaessa ja rahoitettaessa suuria infrastruktuurihankkeita, kuten rautateit(cid:228) ja pitki(cid:228) tieosuuksia. Yksityisen sektorin merkitys on v(cid:228)hentynyt 1900-luvun ensimm(cid:228)isest(cid:228) nelj(cid:228)nneksest(cid:228) l(cid:228)htien sit(cid:228) mukaa kuin valtiot ovat asettaneet etusijalle laitosten ja yleis(cid:246)lle tarjottavien palvelujen suoran toteuttamisen ja hallinnan. sellaisia kumppanuuden muotoja, joiden ominaisuudet poik- keavat k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksesta siin(cid:228) merkityksess(cid:228) kuin se on ymm(cid:228)rretty t(cid:228)ss(cid:228) tulkitsevassa tiedonannossa. T(cid:228)t(cid:228) l(cid:228)hes- tymistapaa kannatettiin my(cid:246)s saaduissa lausunnoissa. Koska tilanteet poikkeavat toisistaan huomattavasti ja muuttuvat jatkuvasti, kuten alustavan tulkitsevan tiedonannon palaut- teesta k(cid:228)vi ilmi, n(cid:228)iden tilanteiden yhteisi(cid:228) piirteit(cid:228) on tar- kasteltava perusteellisesti. Alustavan tiedonannon julkaisusta alkanutta kyseist(cid:228) aihetta k(cid:228)sittelev(cid:228)(cid:228) keskustelua on siten hyv(cid:228) jatkaa. 2. Viime vuosina k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimukset ovat alkaneet taas her(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) kiinnostusta, koska m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat ovat niukkoja, julki- sen vallan osallistumista halutaan rajoittaa ja halutaan mah- dollistaa se, ett(cid:228) julkinen sektori voisi hy(cid:246)t(cid:228) yksityissektorin kokemuksista ja toimintatavoista. 3. Ensinn(cid:228)kin on muistutettava, ett(cid:228) yhteis(cid:246) ei aseta julkista tai yksityist(cid:228) omaisuusj(cid:228)rjestely(cid:228) etusijalle; perustamissopimuk- sen 295 artiklassa (ent. 222 artikla) taataan puolueeton suh- tautuminen yritysten julkiseen tai yksityiseen asemaan. 4. Koska t(cid:228)m(cid:228)ntyyppinen yhteisty(cid:246) toimijoiden kanssa on yleistym(cid:228)ss(cid:228) varsinkin suurten infrastruktuurihankkeiden sek(cid:228) joidenkin palvelujen toteuttamiseksi, komissio katsoo, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tiedonanto on tarpeen tiedottamaan asianomaisille toimijoille ja viranomaisille k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin sovel- lettavista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228) yhteis(cid:246)n nykyisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n pe- rusteella. Komissio saa jatkuvasti valituksia k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusso- pimuksiin sovellettavan yhteis(cid:246)n lain rikkomuksista, kun julkishallinto on k(cid:228)ytt(cid:228)nyt talouden toimijoiden taitotietoa ja p(cid:228)(cid:228)omaa monimutkaisten hankkeiden toteuttamiseen. Siksi se on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen k(cid:228)- sitteen sek(cid:228) tapausten k(cid:228)sittelyss(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n asti noudatetut suuntaviivat. T(cid:228)m(cid:228) tiedonanto on siten osa avoimuuspolitii- kaa, jota tarvitaan selvent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n nykyinen oikeuskehys t(cid:228)h(cid:228)n asti tutkittujen tapausten antaman kokemuksen valossa. 5. T(cid:228)m(cid:228)n tulkitsevan tiedonannon alustavassa julkaisussa (3) komissio ilmaisi aikomuksensa k(cid:228)sitell(cid:228) my(cid:246)s muita kump- panuusmuotoja, joihin turvaudutaan k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) yksityist(cid:228) rahoitusta ja taitotietoa. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) k(cid:228)sittelem(cid:228)tt(cid:228) 6. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia koskeva palaute on auttanut komis- siota tarkentamaan analyysi(cid:228)(cid:228)n ja t(cid:228)sment(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)oike- ussopimusten ominaisuuksien m(cid:228)(cid:228)rittely(cid:228), jonka avulla k(cid:228)yt- t(cid:246)oikeussopimukset on mahdollista erottaa julkisista raken- nusurakoista varsinkin kun t(cid:228)m(cid:228)ntyyppisen kumppanuuden avulla annetaan toimeksi julkisten palvelujen j(cid:228)rjest(cid:228)minen. 7. Komissio muistuttaa, ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) tiedonannossa ei kuitenkaan ole tarkoitus tulkita joillakin yksitt(cid:228)isill(cid:228) aloilla annettuihin direktiiveihin perustuvia erityisj(cid:228)rjestelyj(cid:228), esimerkiksi ener- gian ja liikenteen osalta. T(cid:228)ss(cid:228) tulkitsevassa tiedonannossa (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)tiedonanto(cid:148)) t(cid:228)s- mennet(cid:228)(cid:228)n perustamissopimuksen sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ja peri- aatteet, joilla s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n kaikenlaisia k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia, sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoita koskevat erityiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, jotka sis(cid:228)lty- v(cid:228)t direktiiviin rakennusurakoita 93/37/ETY (4) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)rakennusurakkadirektiivi(cid:148)). koskevaan julkisia 2 K˜YTT(cid:214)OIKEUSSOPIMUSTEN M˜˜RITELM˜ JA YLEINEN ONGELMAKENTT˜ K(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia ei m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) perustamissopimuksessa. Ainoa m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) yhteis(cid:246)n johdetussa oikeudessa on rakennus- urakkadirektiivin sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228); ky- seisess(cid:228) direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoita (5) koske- vasta erityisj(cid:228)rjestelyst(cid:228). Muista k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen muo- doista ei sit(cid:228) vastoin s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) julkisia hankintoja koskevissa di- rektiiveiss(cid:228) (6). 29. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 121/3 T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan tarkoita sit(cid:228), ett(cid:228) perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ja periaatteet eiv(cid:228)t koskisi k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia. Mik(cid:228)li t(cid:228)llaiset k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimukset ovat tuloksena valtion toiminnasta, jonka tavoitteena on taloudelliseen toimintaan kuuluva suorite tai tavaroiden toimittaminen, ne ovat perusta- missopimuksen asiaankuuluvien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksien sek(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) asiasta vahvistettujen peri- aatteiden alaisia. Aluksi on kuvailtava k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t omi- naisuudet, jotta t(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon soveltamisala voidaan ra- jata ja ennen kuin m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia koske- vat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. Siit(cid:228) syyst(cid:228) on tarpeen muistuttaa mieliin k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeusurakan k(cid:228)site sellaisena kuin se m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n rakennus- urakkadirektiiviss(cid:228). 2. 1 JULKINEN K˜YTT(cid:214)OIKEUSURAKKA 2. 1. 1 Direktiivin 93/37/ETY mukainen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)j(cid:228) on m(cid:228)(cid:228)ritellyt julkisen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan k(cid:228)sitteen julkisen rakennusurakan k(cid:228)sitteen pohjalta. Rakennusurakkadirektiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)julkisia rakennus- urakoita koskevilla sopimuksilla tarkoitetaan rahallista vastiketta vastaan tehtyj(cid:228) kirjallisia sopimuksia, jotka on tehty urakoitsi- jan ja hankintaviranomaisen v(cid:228)lill(cid:228) (. ) ja joiden tarkoituksena on johonkin liitteess(cid:228) II tarkoitettuun toimialaan liittyv(cid:228)n ra- kennusty(cid:246)n tai (. ) rakennusurakan toteuttaminen tai sek(cid:228) sen toteuttaminen ett(cid:228) suunnittelu taikka hankintaviranomaisen asettamat vaatimukset t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n rakennusurakan toimittaminen mill(cid:228) tahansa tavalla(cid:148) (1 artiklan a kohta). Saman direktiivin 1 artiklan d kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n julkinen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakka seuraavasti: (cid:148)julkisella k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakalla tarkoitetaan muuten samanlaista sopimusta kuin julkisia raken- nusurakoita koskevilla sopimuksilla, paitsi ett(cid:228) toteutettavan rakennusty(cid:246)n korvauksena on joko yksinomaan rakennuskoh- teen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus tai t(cid:228)llainen oikeus ja maksu yhdess(cid:228). (cid:148) T(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) johtuu, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan k(cid:228)sitteen t(cid:228)rkein erottava ominaisuus on se, ett(cid:228) toteutettavan rakennus- ty(cid:246)n korvauksena on rakennuskohteen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus tai t(cid:228)llai- nen oikeus ja maksu yhdess(cid:228). 2. 1. 2 Julkisen rakennusurakan ja julkisen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusura- kan rajaaminen Komission mielest(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus on kriteeri, jonka avulla voi- daan eliminoida tiettyj(cid:228) piirteit(cid:228), jotta voidaan erottaa toisistaan k(cid:228)sitteet julkinen rakennusurakka ja julkinen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus- urakka. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajalla on oikeus vaatia tiettyn(cid:228) aikana jotka k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t rakennuskohdetta (esimerkiksi korvaus niilt(cid:228), ker(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tie- tai muita k(cid:228)ytt(cid:246)maksuja). K(cid:228)ytt(cid:246)oikeuden kesto- aika muodostaa siten t(cid:228)rke(cid:228)n osuuden k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saa- jan korvauksesta. Hankintaviranomainen ei siis maksa suoraan korvausta, vaan antaa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajalle oikeuden hankkia tuloja toteutetun rakennuskohteen k(cid:228)ytt(cid:228)jilt(cid:228) (7). tarvittavista investoinneista, K(cid:228)ytt(cid:246)oikeus merkitsee my(cid:246)s k(cid:228)ytt(cid:246)vastuun siirt(cid:228)mist(cid:228). Vastuu kattaa rakennuskohteen tekniset sek(cid:228) rahoitukseen ja hallintaan liittyv(cid:228)t n(cid:228)k(cid:246)kohdat. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja vastaa esimer- kiksi jotta rakennuskohde voisi olla k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) ja hy(cid:246)dyllinen k(cid:228)ytt(cid:228)jilleen. T(cid:228)m(cid:228) vastaa my(cid:246)s lainan takaisinmaksusta. Lis(cid:228)ksi k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja vastaa kaikista rakentamiseen liittyvist(cid:228) riskeist(cid:228) sek(cid:228) merkitt(cid:228)- v(cid:228)st(cid:228) osasta kohteen hallintaan ja hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen liittyvist(cid:228) riskeist(cid:228) (8). Edell(cid:228) olevista seikoista seuraa, ett(cid:228) julkisessa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusura- kassa rakennuskohteen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t riskit siirtyv(cid:228)t k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajalle (9). Komissio toteaa, ett(cid:228) yh(cid:228) usemmat julkiset rakennusurakat ai- heuttavat monimutkaisia oikeudellisia j(cid:228)rjestelyj(cid:228) (10). T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) on usein vaikea erottaa t(cid:228)llaiset rakennusurakat julkisista k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoista. Komission k(cid:228)sityksen mukaan kyse on yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesta julkisesta rakennusurakasta, kun hankintaviranomai- nen vastaa p(cid:228)(cid:228)asiallisesti kustannuksista ja urakoitsija ei saa suoraa korvausta rakennuskohteen k(cid:228)ytt(cid:228)jilt(cid:228). Se, ett(cid:228) direktiiviss(cid:228) sallitaan maksun liitt(cid:228)minen k(cid:228)ytt(cid:246)oike- uteen, ei muuta tilannetta. T(cid:228)llaisia tapauksia on jo olemassa. Voi siis k(cid:228)yd(cid:228) niin, ett(cid:228) valtio osallistuu osittain k(cid:228)ytt(cid:246)kustan- nuksiin, jotta suoritteiden hinnat saataisiin k(cid:228)ytt(cid:228)jille alhaisem- ((cid:148)sosiaalinen hinta(cid:148)) (11). Osallistumistapoja on erilaisia miksi (kertakaikkinen takuusumma, k(cid:228)ytt(cid:228)jien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n mukaan mak- settava kiinte(cid:228) korvaus jne. ). Riskin jakaminen ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) muuta sopimuksen luonnetta, jos maksu kattaa rakennuskoh- teen kustannukset ja hy(cid:246)dynt(cid:228)misen vain osittain. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan k(cid:228)sitteeseen sis(cid:228)ltyy aina mahdollisuus, ett(cid:228) valtio maksaa korvauksen suoritetusta urakasta, kunhan valtio ei poista merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) osaa urakkaan sis(cid:228)ltyv(cid:228)st(cid:228) riskist(cid:228). Raken- nusurakkadirektiiviss(cid:228) rakennuskohteen t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n, k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuteen voi liitty(cid:228) maksu, ja osoitetaan, ett(cid:228) urakkaso- pimuksen saajan vastaanottaman korvauksen tulee olla per(cid:228)isin rakennuskohteen hy(cid:246)dynt(cid:228)misest(cid:228). ett(cid:228) Vaikka tulojen l(cid:228)hde (maksut ker(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n suoraan rakennuskoh- teen k(cid:228)ytt(cid:228)jilt(cid:228)) on merkitt(cid:228)v(cid:228) tekij(cid:228), erottavana tekij(cid:228)n(cid:228) on kohteen hy(cid:246)dynt(cid:228)misriski, joka liittyy toteutettuun investointiin tai investoituun p(cid:228)(cid:228)omaan, erityisesti kun maksun suorittaa hankintaviranomainen. C 121/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 4. 2000 My(cid:246)s julkisissa rakennusurakoissa on mahdollista, ett(cid:228) tarvitta- essa rakennusurakan saaja kantaa osan riskist(cid:228) (12). Toisaalta hankkeen rahoitukseen liittyv(cid:228) riski, toisin sanoen (cid:148)taloudelli- nen riski(cid:148), kuuluu olennaisena osana k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin. T(cid:228)m(cid:228)ntyyppinen riski, joka on kiinte(cid:228)sti sidoksissa rakennus- kohteen k(cid:228)ytt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n ja siten urakoitsijan saamiin maksui- hin (13), on t(cid:228)rke(cid:228) erottava tekij(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen ja julkisen rakennusurakan v(cid:228)lill(cid:228). seess(cid:228) palveluhankintoja koskeva k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus (18). T(cid:228)- m(cid:228)n kriteerin nojalla urakoitsija kantaa kyseisen palvelun hy(cid:246)- dynt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)n riskin (palvelun perustaminen ja hy(cid:246)dyn- t(cid:228)minen) ja saa korvauksensa merkitt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) osin perim(cid:228)ll(cid:228) k(cid:228)yt- t(cid:228)jilt(cid:228) maksuja jossakin muodossa. Samoin kuin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusu- rakoissa, on tapa, jolla palvelun j(cid:228)rjest(cid:228)j(cid:228) saa korvauksen, m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) tekij(cid:228) p(cid:228)(cid:228)telt(cid:228)ess(cid:228), kenell(cid:228) on kohteen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228) riski. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeus aiheuttaa sen, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyvi(cid:228) riskej(cid:228) siirtyy urakkasopimuksen saajalle. Riskit jaetaan urakan my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228)n ja saajan v(cid:228)lill(cid:228) tapauskohtaisesti sen mukaan, miten kukin osa- puoli pystyy parhaiten hallitsemaan riskej(cid:228). Samaan tapaan kuin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoissa my(cid:246)s palveluhan- kintoja koskevissa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksissa kohteen hy(cid:246)dynt(cid:228)- miseen liittyv(cid:228) vastuu siirtyy. Jos viranomainen ottaa kantaakseen hankkeen hallintaan liitty- v(cid:228)t riskit esimerkiksi takaamalla, ett(cid:228) rahoitus maksetaan takai- sin, riski(cid:228) ei ole. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa komissio katsoo, ett(cid:228) ky- seess(cid:228) on julkinen rakennusurakka eik(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- mus (14). Palveluhankintoja koskeva k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus koskee yleens(cid:228) toimintaa, joka luonteensa ja tavoitteensa sek(cid:228) siihen sovellet- tavien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen perusteella kuuluu todenn(cid:228)k(cid:246)isesti valtion toi- mivaltaan ja joka voi olla yksin- ja erityisoikeuksiin kuu- luva (19). 2. 2 PALVELUHANKINTOJA KOSKEVAT K˜YTT(cid:214)OIKEUSSOPIMUK- SET Julkisia palveluhankintoja koskevan direktiivin 92/50/ETY (j(cid:228)l- jemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)palveluhankintadirektiivi(cid:148)) 1 artiklassa todetaan, ett(cid:228) kyseist(cid:228) direktiivi(cid:228) sovelletaan (cid:148)julkisiin palveluhankintoihin(cid:148) jotka ovat m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n mukaan (cid:148)rahallista vastiketta vastaan tehtyj(cid:228) kirjallisia sopimuksia, jotka on tehty palvelujen suorit- tajan ja hankintaviranomaisen kesken(cid:148). Rakennusurakkadirektiivist(cid:228) poiketen palveluhankintadirektii- viss(cid:228) ei m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) mill(cid:228)(cid:228)n lailla palveluhankintoja koskevan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen k(cid:228)sitett(cid:228) (15). Palveluhankintoja koskevan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen erityispiir- teet on kuitenkin tunnistettava pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n jo sen vuoksi, ett(cid:228) se voidaan erottaa julkisesta palveluhankinnasta ja samalla rajoit- taa t(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon soveltamisalaa. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) on hy(cid:246)dyllist(cid:228) ottaa tarkastelun pohjaksi edell(cid:228) mainittu julkisen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan k(cid:228)site ja siihen liittyv(cid:228) yhteis(cid:246)n tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) (16) sek(cid:228) opinio ju- ris (17). K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakalla katsotaan olevan eri k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitus kuin palveluhankintoja koskevilla k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksilla. T(cid:228)m(cid:228) saattaa aiheuttaa eroja n(cid:228)iden kahden sopimustyypin investoin- teja ja sopimuksen kestoa koskeviin edellytyksiin. Edell(cid:228) maini- tut kriteerit huomioon ottaen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksilla on kui- tenkin yleens(cid:228) samat ominaisuudet oli sen kohde mik(cid:228) tahansa. N(cid:228)in ollen aivan kuten k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoissa, kohteen k(cid:228)ytt(cid:246) on olennainen tunnusmerkki sen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misess(cid:228), onko ky- Lis(cid:228)ksi on huomautettava, ett(cid:228) edell(cid:228) mainitussa Lottomatica- tapauksessa annetussa tuomiossa yhteis(cid:246)jen tuomioistuin erotti selke(cid:228)sti toisistaan sopimuksen saajalle siirtyv(cid:228)n vastuun loton j(cid:228)rjest(cid:228)misest(cid:228), mink(cid:228) saatetaan t(cid:228)ss(cid:228) merkityksess(cid:228) katsoa kuu- luvan valtion toimivaltaan, sek(cid:228) toisaalta tietotekniikkaj(cid:228)rjestel- m(cid:228)n toimittamisen hallinnolle. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa tuomioistuin p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) koska vastuu ei siirtynyt, kyse oli julkisesta hankin- nasta. 2. 3 K˜YTT(cid:214)OIKEUSURAKOIDEN JA PALVELUHANKINTOJA KOS- KEVIEN K˜YTT(cid:214)OIKEUSSOPIMUKSIEN RAJAAMINEN Ottaen huomioon, ett(cid:228) ainoastaan direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY s(cid:228)(cid:228)- det(cid:228)(cid:228)n erityisj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228), joka koskee k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228) noudatettavaaa menettely(cid:228), on tarpeen m(cid:228)(cid:228)rit- t(cid:228)(cid:228) tarkasti, milloin on kyse t(cid:228)m(cid:228)ntyyppisest(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusso- pimuksesta, erityisesti jos kyseess(cid:228) on my(cid:246)s palvelujen suorit- tamista sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) yhdistetty sopimus. N(cid:228)in on k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) l(cid:228)hes aina, koska julkisen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja suorittaa usein palvelua k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle toteuttamaansa rakennusurakkaan perus- tuen. Mit(cid:228) tulee rakennusurakkadirektiivin ja palveluhankintadirektii- vin soveltamisalan rajaamiseen, palveluhankintadirektiivin joh- danto-osan 16 kappaleessa t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) jos rakennus- urakka on merkitykselt(cid:228)(cid:228)n toissijainen eik(cid:228) sopimuksen varsi- nainen kohde, sopimusta ei pidet(cid:228) julkista rakennusurakkaa koskevana sopimuksena. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on tulkinnut n(cid:228)it(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) asiassa Gesti(cid:243)n Hotelera Internacional, jossa tuomioistuin p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) kun urakalla on ainoastaan toissijainen merkitys sopimuksen varsinaiseen kohteeseen verrattuna, koko rakennusurakkana (20). hanketta Tuomioistuin on k(cid:228)sitellyt yhdistettyjen sopimusten ongelmaa my(cid:246)s toisessa asiassa (21), jossa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen(cid:228) oli, ett(cid:228) jos sopi- muksen kaksi kohdetta ovat toisistaan erotettavissa (esimerkiksi tavarahankinnat ja palvelut), kuhunkin on sovellettava sit(cid:228) kos- kevia erityiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). voida pit(cid:228)(cid:228) julkisena ei 29. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 121/5 Vaikka kyseiset periaatteet on laadittu koskemaan julkisia han- kintoja, komission mielest(cid:228) on valittava samanlainen l(cid:228)hesty- mistapa p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)ess(cid:228), onko k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus rakennusurak- kadirektiivin alainen vai ei. Sen soveltamisala ratione materiae on tosiasiassa sama, olipa kyseess(cid:228) rakennusurakka tai k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeusurakka (22). T(cid:228)m(cid:228)n perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) on ennen kaikkea tie- dett(cid:228)v(cid:228), onko sopimuksessa kyse rakennusurakan tai rakennus- ty(cid:246)n toteuttamisesta k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan antajan laskuun vai onko kyseisten t(cid:246)iden tai rakennusurakan toteuttaminen mer- kitykselt(cid:228)(cid:228)n toissijainen sopimuksen varsinaiseen kohteeseen n(cid:228)hden. Jos sopimuksen varsinaisena kohteena on rakennusurakan tote- uttaminen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan antajan laskuun, kyse on komis- sion mukaan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakasta. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa on sovellettava rakennusurakkadirektiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) sopimuksen arvo vastaa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kyseisen direktiivin m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228) kynnysarvoa (5 000 000 euroa), vaikka urakkaan liittyisikin palvelujen tuot- tamiseen liittyvi(cid:228) piirteit(cid:228). Se, ett(cid:228) rakennusty(cid:246)n tai rakennusu- rakan toteuttaa kolmas osapuoli, ei muuta perussopimuksen luonnetta. Sopimuksen kohde pysyy samana. jossa rakennusty(cid:246) on merki- Sen sijaan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus, tykselt(cid:228)(cid:228)n toissijainen tai jossa on kyse ainoastaan olemassa olevan rakennuskohteen hy(cid:246)dynt(cid:228)misest(cid:228), on palveluhankintoja koskeva k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus. Lis(cid:228)ksi on olemassa hankkeita, joihin liittyy sek(cid:228) rakennusu- rakka tai rakennust(cid:246)it(cid:228) ett(cid:228) palvelujen tuottamista. Siten k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeusurakoiden ohessa voidaan tehd(cid:228) palveluhankintoja koske- via k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia toiminnasta, joka t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeuden, erityisesti rakennuskohteen hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228), mutta on siit(cid:228) erill(cid:228)(cid:228)n. Esimerkiksi moottoritien ravintolapalveluista voi- daan tehd(cid:228) palveluhankintoja koskeva k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus, joka on erill(cid:228)(cid:228)n moottoritien rakentamista tai hallintaa koske- vasta k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksesta. Komissio katsoo, ett(cid:228) jos sopi- mukset ovat erillisi(cid:228), kuhunkin sopimustyyppiin sovelletaan sit(cid:228) koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). 2. 4 T˜M˜N TULKITSEVAN TIEDONANNON SOVELTAMISALA Kuten on jo todettu, siit(cid:228) huolimatta ett(cid:228) julkisia hankintoja koskevissa direktiiveiss(cid:228) ei mainita k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia, ne ovat perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja periaatteiden alaisia sik(cid:228)li kuin ne on my(cid:246)nnetty valtion teht(cid:228)viksi luettavien toi- mien nojalla ja niiden tarkoituksena on tuottaa taloudelliseen toimintaa kuuluvia suorituksia. Kaikki, sek(cid:228) sopimukseen perustuvat ett(cid:228) yksipuoliset valtion toimet (23), joilla vahvistetaan taloudellista toimintaa koskevat ehdot, on arvioitava perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43(cid:150)55 artiklan (24) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja periaatteiden valossa (ent. 52(cid:150)66 artikla). T(cid:228)m(cid:228) tulkitseva tiedonanto koskee siis valtion teht(cid:228)viin kuu- luvia toimia, joilla julkinen viranomainen antaa kolmannelle osapuolelle (cid:150) joko sopimuksella tai yksipuolisella toimella saa- tuaan kolmannen osapuolen suostumuksen (cid:150) sellaisten palve- lujen t(cid:228)yden tai osittaisen vastuun hallinnan, jotka kuuluvat tavallisesti julkisen viranomaisen vastuulle ja joiden hy(cid:246)dynt(cid:228)- miseen liittyv(cid:228)t riskit kyseinen kolmas osapuoli kantaa. Tiedon- anto koskee t(cid:228)llaisia palveluja vain, jos ne ovat perustamisso- pimuksen 43(cid:150)55 artiklassa (ent. 52(cid:150)66 artikla) tarkoitettuja taloudelliseen toimintaan kuuluvia suorituksia. N(cid:228)it(cid:228) valtion toimia kutsutaan t(cid:228)stedes (cid:148)k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuk- siksi(cid:148) siit(cid:228) riippumatta, miten ne on m(cid:228)(cid:228)ritelty kansallisessa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). Edell(cid:228) mainitut seikat huomioon ottaen ja sanotun kuitenkaan rajoittamatta sovellettavissa olevan yhteis(cid:246)n oikeuden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- si(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) tiedonannossa ei k(cid:228)sitell(cid:228): (cid:151) toimia, joilla julkinen viranomainen antaa valtuutuksen tai luvan harjoittaa taloudellista toimintaa, vaikka n(cid:228)m(cid:228) toimet m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)isiinkin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiksi joissakin j(cid:228)sen- valtioissa (25), (cid:151) toimia, jotka ovat luonteeltaan muuta kuin taloudellista toi- mintaa, esimerkiksi oppivelvollisuuteen tai sosiaaliturvaan liittyvi(cid:228) toimia. Toisaalta on todettava, ett(cid:228) kun k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen voi- massaolo p(cid:228)(cid:228)ttyy, sen jatkaminen on verrattavissa uuden k(cid:228)yt- t(cid:246)oikeussopimuksen tekemiseen ja kuuluu siten t(cid:228)m(cid:228)n tiedo- nannon piiriin. Erityisongelman aiheuttaa tilanne, jossa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuk- sen my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228)n ja saajan v(cid:228)lill(cid:228) on jonkin tyyppinen organisaa- tioiden v(cid:228)linen delegointisuhde, joka ei kuulu hankintaviran- omaisen hallinnon piirin ulkopuolelle (26). Yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuin on ottanut kantaa siihen, sovelletaanko t(cid:228)llaisiin suhteisiin yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja kuinka laajasti sit(cid:228) sovelletaan (27). Uusia n(cid:228)k(cid:246)kohtia saattaa kuitenkin tulla viel(cid:228) esille tuomiois- tuimessa vireill(cid:228) olevien oikeustapausten my(cid:246)t(cid:228) (28). Toisaalta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvi(cid:228) teht(cid:228)vi(cid:228) hoitavien julkisten yritysten ja julkisen vallan v(cid:228)liset suhteet kuuluvat periaatteessa t(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon piiriin (29). On totta, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vakiintuneen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)n (30) mukaan mik(cid:228)(cid:228)n perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys ei est(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot voivat yhteiseen etuun liittyvist(cid:228) ei- kaupallisista syist(cid:228) sulkea tietyt palvelut kilpailun ulkopuolelle my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) yhdelle tai useammalle yritykselle yksinoikeuk- sia (31). Tuomioistuin kuitenkin lis(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) tavoin luodun monopolin organisaation ja toiminnan on oltava sopusoinnussa perustamissopimuksessa palvelujen vapaasta tarjonnasta, tava- roiden ja palvelujen vapaasta liikkuvuudesta ja kilpailusta an- nettujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten kanssa (32). Lis(cid:228)ksi yksinoikeuksien my(cid:246)n- t(cid:228)miss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ovat perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten alaisia, joten niiden voidaan katsoa kuuluvan t(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon pii- riin. C 121/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 4. 2000 3 K˜YTT(cid:214)OIKEUSSOPIMUKSIIN SOVELLETTAVA J˜RJES- TELM˜ Kuten edell(cid:228) on todettu, vain k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusurakat, joi- den arvo vastaa v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY vahvistettua kynnysarvoa (5 000 000 euroa), kuuluvat erityisj(cid:228)rjestelm(cid:228)n piiriin. joilla vahvistetaan taloudelliseen Kuten kaikki valtion toimet, toimintaan kuuluvia suorituksia koskevat ehdot, my(cid:246)s k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeussopimukset ovat kuitenkin my(cid:246)s perustamissopimuksen 28(cid:150)30 artiklan (ent. 30, 34 ja 36 artikla) ja 43(cid:150)55 artiklan (ent. 52(cid:150)66 artikla) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten sek(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) asiasta esiintuotujen periaatteiden alaisia (33). Kyseess(cid:228) ovat erityisesti syrjinn(cid:228)n kielt(cid:228)misen, yhdenvertaisen kohtelun, avoimuuden, vastavuoroisen tunnustamisen ja suh- teellisuuden periaatteet (34). sis(cid:228)ltyy kuitenkin monia asiaankuuluvia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Niit(cid:228) ovat perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, joilla perustetaan ja taataan yhtein(cid:228)ismarkkinoiden moitteeton toiminta. N(cid:228)it(cid:228) ovat: (cid:151) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset kaiken kansalaisuuteen perustuvan syrjinn(cid:228)n kielt(cid:228)misest(cid:228) (12 artiklan 1 kohta, ent. 6 artiklan 1 kohta), (cid:151) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta (28 artikla ja sit(cid:228) seuraavat, ent. 30 artikla ja sit(cid:228) seuraavat), sijoittautu- misvapaudesta (43 artikla ja sit(cid:228) seuraavat, ent. 52 artikla ja sit(cid:228) seuraavat) ja palvelujen vapaasta tarjoamisesta (49 ar- tikla ja sit(cid:228) seuraavat, ent. 52 artikla ja sit(cid:228) seuraavat) sek(cid:228) 30, 45 ja 46 artiklassa (ent. 36, 55 ja 56 artikla) olevat poikkeukset n(cid:228)ihin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin (38), Perustamissopimus ei rajoita j(cid:228)senvaltion vapautta soveltaa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia, kunhan noudatetut menettelytavat ovat yhteis(cid:246)n oikeuden mukaisia. (cid:151) perustamissopimuksen 86 artiklaan (ent. 90 artikla) sis(cid:228)lty- v(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset voivat my(cid:246)s ohjata n(cid:228)iden oikeuksien my(cid:246)n- t(cid:228)misen laillisuuden m(cid:228)(cid:228)rittelemist(cid:228). johtuu, ett(cid:228) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) vaikka j(cid:228)senvaltiot ovatkin perustamissopimuksen nojalla va- paita vahvistamaan sopimusten sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) ja menettelyj(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, niiden on noudatettava kaikkia asiaankuuluvia yhtei- jotka johtuvat s(cid:246)n oikeuden s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228) ja erityisesti kieltoja, perustamissopimuksen vakiinnuttamista periaatteista sijoittau- tumisoikeuden ja palvelujen vapaan tarjoamisen osalta (35). Tuo- mioistuin on painottanut perustamissopimuksesta johtuvien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja periaatteiden merkityst(cid:228) t(cid:228)sment(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) erityi- sesti, ett(cid:228) julkisia hankintoja koskevilla direktiiveill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n toisaalta (cid:148)helpottamaan sijoittautumisvapauden ja palvelujen vapaan tarjoamisen toteutumista yhteis(cid:246)n sis(cid:228)ll(cid:228)(cid:148) ja toisaalta (cid:148)takaamaan perustamissopimuksessa tunnustettujen oikeuksien tosiasiallisuus julkisissa ja tavarahankinnoissa(cid:148) (36). Jotkut j(cid:228)senvaltiot ovat joskus katsoneet, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- muksen my(cid:246)nt(cid:228)minen ei kuulu perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ysten piiriin, koska kyse on julkisen palvelun tuottamisen siirt(cid:228)misest(cid:228), joka voidaan tehd(cid:228) vain keskin(cid:228)iseen luottamuk- seen perustuen (intuitu personae). Perustamissopimuksesta ja yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vakiintuneesta oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) johtuu, ett(cid:228) ainoat syyt, joiden perusteella perustamissopimuk- sen 43 ja 49 artiklaa (ent. 52 ja 59 artikla) rikkovat valtion toimet voivat vapautua n(cid:228)iss(cid:228) artikloissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyst(cid:228) kiellosta, ovat 45 ja 55 artiklassa (ent. 55 ja 66 artikla) mainitut syyt. N(cid:228)iden artiklojen soveltamisen ehdot, jotka yhteis(cid:246)jen tuomio- istuin on m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)nyt, ovat eritt(cid:228)in tiukat, ja ne selostetaan j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (37). Ei perustamissopimus eik(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) anna mit(cid:228)(cid:228)n viitett(cid:228), ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus- sopimusten kohdalla toimittaisiin eri tavalla. Komissio tarkastelee j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksi(cid:228) ja yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n periaat- teita, joita sovelletaan t(cid:228)ss(cid:228) tiedonannossa tarkoitettuihin k(cid:228)yt- t(cid:246)oikeussopimuksiin. 3. 1 PERUSTAMISSOPIMUKSEN M˜˜R˜YKSET JA PERIAATTEET JA YHTEIS(cid:214)JEN TUOMIOISTUIMEN OIKEUSK˜YT˜NT(cid:214) Kuten on jo mainittu, perustamissopimus ei koske nimenomai- julkisia hankintoja eik(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia. Siihen sesti N(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ja yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen niist(cid:228) johtamat periaatteet selitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). On totta, ett(cid:228) mainittu oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) osittain koskee julkisia hankintoja. Siit(cid:228) johdetut periaatteet ulottuvat usein kuitenkin my(cid:246)s muille aloille kuin pelkkiin julkisiin hankintoihin. Niit(cid:228) sovelletaan my(cid:246)s muihin tilanteisiin, kuten juuri k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus- sopimuksiin. 3. 1. 1 Yhdenvertainen kohtelu Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vakiintuneen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mu- kaan (cid:148)yhdenvertaisen kohtelun periaate, josta kansalaisuuden perusteella tapahtuvan syrjiv(cid:228)n kohtelun kielto on ainoastaan yksi ilmi(cid:246), on yksi yhteis(cid:246)n oikeuden perusperiaatteista. T(cid:228)m(cid:228)n periaatteen mukaan samankaltaisia tilanteita ei saa kohdella eri tavoin, ainakaan mik(cid:228)li erilaista kohtelua ei voida perustella objektiivisin syin(cid:148) (39). Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on lis(cid:228)ksi t(cid:228)sment(cid:228)nyt, ett(cid:228) yhdenver- taisuuden periaate, jota perustamissopimuksen 52 ja 59 artikla ilmaisevat erityisesti, ei kiell(cid:228) (cid:148)pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n selke(cid:228)(cid:228) kansalli- suuteen perustuvaa syrjint(cid:228)(cid:228) (. ) vaan my(cid:246)s kaikki peitellyn syrjinn(cid:228)n muodot, jotka muita syrjinn(cid:228)n perusteita sovellet- taessa johtavat tosiasiallisesti samaan lopputulokseen(cid:148) (40). Yhdenvertaisen kohtelun periaate edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus- urakkasopimuksen kaikkien mahdollisten saajien on tunnettava pelis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t menettelyn kaikissa vaiheissa ja noudatettava niit(cid:228) samalla tavoin. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228), erityisesti asioita Raulin (41) ja parlamentti/neuvosto (42) koske- vista tuomioista, seuraa, ett(cid:228) yhdenvertaisen kohtelun periaat- teen noudattaminen merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) vahvistetaan syrjim(cid:228)t- t(cid:246)m(cid:228)t ehdot p(cid:228)(cid:228)sylle harjoittamaan taloudellista toimintaa ja sit(cid:228), ett(cid:228) viranomaiset ryhtyv(cid:228)t kaikkiin toimenpiteisiin, joilla voidaan varmistaa, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) toimintaa voidaan harjoittaa. 29. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 121/7 Komission mielest(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) johtuu, ett(cid:228) avoi- men kilpailun periaatetta on noudatettava. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on t(cid:228)sment(cid:228)nyt yhdenvertaisen kohte- lun periaatteen merkityst(cid:228) julkisten hankintojen alalla asioita Storebaelt ja Bus Wallons koskevissa tuomioissaan. Niiss(cid:228) on vahvistettu yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228), ett(cid:228) yhdenvertaisen kohtelun periaate edel- lytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kaikki tarjoukset vastaavat tarjouspyynt(cid:246)asiakirjoja tarjousten objektiivisen vertailun mahdollistamiseksi (43), ja toi- saalta silloin, jos hankintayksikk(cid:246) ottaa huomioon alkuper(cid:228)i- seen tarjoukseen tehdyn muutoksen vain yhden tarjouksen osalta, ko. tarjoaja on etuoikeutetussa asemassa kilpailijoihinsa verrattuna, mik(cid:228) on yhdenvertaisuuden periaatteen ja menette- lyn avoimuuden vastaista. Tuomioistuin toteaa lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) (cid:148)tar- jousten vertailua koskevassa menettelyss(cid:228) (pit(cid:228)(cid:228)) noudattaa kai- kissa vaiheissa sek(cid:228) tarjoajien yhdenvertaisuuden periaatetta ett(cid:228) avoimuuden periaatetta, jotta kaikilla tarjoajilla olisi samat mahdollisuudet tarjousehtojensa laatimisessa(cid:148) (44). Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on siten t(cid:228)sment(cid:228)nyt t(cid:228)ll(cid:228) direktiivien soveltamiseen liittyv(cid:228)ll(cid:228) oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ll(cid:228)(cid:228)n tarjoajien yhden- vertaisen kohtelun periaatetta, joka ei ole riippuvainen kansal- lisuuteen perustuvasta syrjinn(cid:228)st(cid:228) tai muista erotteluperusteista. T(cid:228)m(cid:228)n periaatteen soveltamisesta k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin (joissa hankintayksik(cid:246)n on joka tapauksessa neuvoteltava use- ampien k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen mahdollisten saajien kanssa) seuraa, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228) saa valita va- paasti sopimukseen parhaiten sopivan my(cid:246)nt(cid:228)mismenettelyn, kyseisen alan erityispiirteiden mukaisesti, ja asettaa vaatimuk- jotka ehdokkaiden on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) menettelyn kaikissa eri set, vaiheissa (45). Ehdokkaan tai ehdokkaiden valintamenettelyn tu- lee kuitenkin olla objektiivinen ja avoin sek(cid:228) noudattaa alussa vahvistettuja menettelys(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja perusvaatimuksia (46). Mik(cid:228)li menettelys(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ei ole m(cid:228)(cid:228)ritelty, yhdenvertaisuuden periaate edellytt(cid:228)(cid:228) joka tapauksessa, ett(cid:228) ehdokkaat valitaan objektii- visesti. Perustamissopimuksen vastaisina on syyt(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) erityisesti m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksi(cid:228), jotka varaavat julkisia hankintoja koskevat sopimukset yrityksille, joissa valtio tai julkinen sektori on suoraan tai ep(cid:228)- suorasti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa (47). Perustamissopimuksen vas- taisia ovat my(cid:246)s k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)t jotka sallivat sellaisten tarjousten hyv(cid:228)ksymisen, jotka eiv(cid:228)t vastaa tarjouseritelm(cid:228)(cid:228) tai joita on muutettu tarjousten avaamisen j(cid:228)lkeen tai vaihtoehtoisten rat- kaisujen huomioonottamiseen ilman menettelyn alussa tehty(cid:228) ilmoitusta. Lis(cid:228)ksi alkuper(cid:228)ist(cid:228) hanketta ei tule menettelyn alussa t(cid:228)smennettyjen kriteereiden tai ehtojen osalta muuttaa neuvottelujen kuluessa. ja objektii- kaan kilpailun takaamiseksi aina syrjim(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)sti visesti selostettava, mit(cid:228) ehdokkailta vaaditaan ja eritoten l(cid:228)hes- tymistapaa koskevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, joita niiden on noudatettava tarjouksia valmistellessaan. N(cid:228)in jokainen ehdokas tiet(cid:228)(cid:228) etuk(cid:228)teen, ett(cid:228) sill(cid:228) on mahdollisuus esitt(cid:228)(cid:228) erilaisia tek- nisi(cid:228) ratkaisuja. Yleisemmin ottaen tarjouseritelm(cid:228) ei saa sis(cid:228)l- t(cid:228)(cid:228) edell(cid:228) mainittujen perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja pe- riaatteiden vastaisia seikkoja. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)- j(cid:228)n tarpeet voidaan my(cid:246)s m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) alan yritysten kanssa, kunhan t(cid:228)h(cid:228)n tekniseen keskusteluun osallistuvat yri- tykset eiv(cid:228)t tulevassa tarjouskilpailussa saa etua. 3. 1. 2 Avoimuus Komissio muistuttaa, ett(cid:228) tuomioistuin on oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n vahvistanut, ett(cid:228) avoimuuden periaate on suora seuraus yhden- jonka vaikutuksen se pyrkii vertaisen kohtelun periaatteesta, varmistamaan takaamalla v(cid:228)(cid:228)ristym(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n kilpailun edellytyk- set (48). Komissio toteaa, ett(cid:228) melkein kaikissa j(cid:228)senvaltioissa on s(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)j(cid:228) tai hallinnollisia k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), joita noudatetaan k(cid:228)ytt(cid:246)oike- ussopimuksissa ja joissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) yksik(cid:246)iden, jotka halu- avat antaa taloudellisen toiminnan hallinnan kolmannelle osa- puolelle, on julkistettava aikeensa soveltuvien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukai- sesti varmistaakseen v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n avoimuutta. Kuiten tuomioistuin on vahvistanut viimeaikaisessa oikeusk(cid:228)y- t(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n kansallisuuteen perustuvan syrjinn(cid:228)n kiellosta seu- raa avoimuuden vaatimus, jonka tarkoituksena on taata syrji- m(cid:228)tt(cid:246)myyden periaatteen noudattaminen (49). Avoimuus voidaan taata kaikin soveltuvin tavoin, mukaan lu- kien julkistamalla, kysymyksess(cid:228) olevien alojen erityispiirteiden mukaisella tavalla ja jotta erityispiirteet voitaisiin ottaa huomi- oon (50). N(cid:228)m(cid:228) julkistamisen muodot sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t yleens(cid:228) ottaen tarpeelliset jotta mahdolliset k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen saamisesta kiinnostuneet tahot voivat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) osallistumisestaan kilpailuun (esimerkiksi tarjoajien ja tarjousten valintaperusteet). Tarpeellisiin tietoihin lukeutuu mm. k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen kohde sopimuksen saajalta odotettujen ty(cid:246)suoritteiden ja luonne ja laajuus. tiedot, Komissio katsoo, ett(cid:228) n(cid:228)ill(cid:228) ehdoin avoimuuden vaatimuksen t(cid:228)ytt(cid:228)minen on mahdollista. 3. 1. 3 Suhteellisuus Joskus k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228) ei voi m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) tar- peitaan riitt(cid:228)v(cid:228)n tarkoin teknisin termein. T(cid:228)ll(cid:246)in sopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228) hakee vaihtoehtoisia tarjouksia, joissa tarjotaan erilai- sia ratkaisuja yleisin termein ilmaistuun ongelmaan. T(cid:228)llaisissa tapauksissa tarjouseritelmiss(cid:228) on kuitenkin terveen ja tehok- Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vakiintuneen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n tun- nustama suhteellisuuden periaate kuuluu (cid:148)yhteis(cid:246)oikeuden ylei- siin periaatteisiin(cid:148) (51). Periaate velvoittaa my(cid:246)s j(cid:228)senvaltioita niiden soveltaessa yhteis(cid:246)n oikeutta (52), vaikka niill(cid:228) onkin liikkumavaraa (53). C 121/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 4. 2000 Suhteellisuusperiaate edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kaikki valitut toimenpiteet ovat sek(cid:228) tarpeellisia ett(cid:228) tarkoituksenmukaisia suhteessa tavoit- teisiin (54). Toimenpiteisiin ryhtyess(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltion on valittava ne toimet, jotka v(cid:228)hiten h(cid:228)iritsev(cid:228)t taloudellisen toiminnan har- joittamista (55). jen turvaamiseksi, joita j(cid:228)senvaltiot t(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen perus- teella voivat suojella. (cid:148) T(cid:228)llainen poikkeus on rajoitettava 43 ja 49 artiklassa (ent. 52 ja 59 artikla) tarkoitettuun toimintaan, johon itsess(cid:228)(cid:228)n liittyy suora ja erityinen osallistuminen julkisen vallan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n (60). Periaatteen soveltamisesta k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin seuraa, ett(cid:228) tarjoajiin kohdistetut vaatimukset eiv(cid:228)t saa ylitt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228), mik(cid:228) on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) tavoitteiden saavuttamiseksi, vaikka k(cid:228)ytt(cid:246)oike- usurakan antajille j(cid:228)(cid:228)kin mahdollisuus m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) itse tavoite erityisesti p(cid:228)tevyyksien ja teknisten eritelmien osalta. N(cid:228)in ollen esimerkiksi j(cid:228)senvaltio ei voi ehdokkaita valitessaan vaatia sellaisia teknisi(cid:228), ammatillisia tai taloudellisia edellytyk- si(cid:228), jotka eiv(cid:228)t ole suhteessa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen kohteen kanssa. Suhteellisuusperiaate edellytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s, ett(cid:228) kilpailun ja talouden tasapainon vaatimukset sovitetaan yhteen. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- muksen kesto on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) siten, ett(cid:228) se ei rajoita vapaata kilpailua sen enemp(cid:228)(cid:228) kuin on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) tehtyjen inves- tointien kattamiseksi ja kohtuullisen voiton saamiseksi sijoite- tulle p(cid:228)(cid:228)omalle (56), s(cid:228)ilytt(cid:228)en samalla kohteen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)n riskin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen saajalla. 3. 1. 4 Vastavuoroinen tunnustaminen Vastavuoroisen tunnustamisen periaate on yhteis(cid:246)jen tuomiois- tuimen vahvistama, ja sit(cid:228) on v(cid:228)hitellen t(cid:228)smennetty tavaroi- den, henkil(cid:246)iden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevassa runsaassa oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n periaatteen mukaan j(cid:228)sen- valtion on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) muiden yhteis(cid:246)maiden taloudellisten toimijoiden toimittamat tuotteet ja palvelut, kunhan ne ovat vastaanottavan j(cid:228)senvaltion laillisten tavoitteiden mukaisia (57). T(cid:228)m(cid:228)n periaatteen soveltaminen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin mer- kitsee mm. sit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltion, jossa suoritus tapahtuu, on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) tekniset eritelm(cid:228)t ja tarkastukset sek(cid:228) toisessa j(cid:228)- senvaltiossa vaaditut ja p(cid:228)te- tutkintotodistukset, vyysvaatimukset sik(cid:228)li, kuin ne tunnustetaan vastaaviksi kuin suorituksen vastaanottavassa j(cid:228)senvaltiossa vaaditut (58). todistukset 3. 1. 5 Perustamissopimuksen mukaiset poikkeukset Tavaroiden vapaan liikkuvuuden, sijoittautumisvapauden ja pal- velujen tarjoamisen vapauden rajoittamista ei voida sallia kuin silloin, kun se on oikeutettua perustamissopimuksen 30, 45, 46 ja 55 artiklan (ent. 36, 55, 56 ja 66 artikla) perusteella. joka edes tilap(cid:228)isesti Erityisesti 45 artiklan (ent. 55 artikla) (jossa sallitaan sijoittau- tumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden rajoittami- liittyy julkisen vallan nen toiminnassa, k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n) yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on useaan otteeseen painot- tanut (59), ett(cid:228) (cid:148)sijoittautumisvapautta koskevan perustavaa laa- tua olevan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n poikeuksena perustamissopimuksen 45 ar- tiklaa (ent. 55 artikla) on tulkittava siten, ett(cid:228) sen soveltamisala rajoittuu siihen, mik(cid:228) on ehdottoman v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) niiden etu- N(cid:228)in ollen 45 artiklassa (ent. 55 artikla) oleva poikkeus on rajoitettava tapauksiin, joissa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen saaja osallistuu suoraan ja erityisesti julkisen vallan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. joka on suoritettu velvoitteen tai lain m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n Toiminta, yksinoikeuden nojalla tai jonka kansalliset viranomaiset ovat m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)neet julkiseksi palveluksi, ei kuulu automaattisesti t(cid:228)- m(cid:228)n poikkeuksen piiriin (61). On totta, ett(cid:228) julkisten viran- omaisten siirt(cid:228)m(cid:228) toiminta on periaatteessa yleishy(cid:246)dyllist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan merkitse sit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) toiminta liittyisi v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) julkisen vallan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on esimerkiksi hyl(cid:228)nnyt 45 artiklan (ent. 55 artikla) mukaista poikkeusta koskevan hakemuksen seuraavanlaisten toteamusten perusteella: (cid:151) julkinen valta valvoi edelleen siirretty(cid:228) toimintaa, ja sill(cid:228) oli k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n keinot taata sen vastuulla olevien etujen turvaa- minen (62), (cid:151) siirretty toiminta oli luonteeltaan teknist(cid:228) ja siksi muuta kuin julkisen vallan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kuuluvaa toimintaa (63). Edell(cid:228) esitetyn m(cid:228)(cid:228)rittelyn mukainen suhteellisuusperiaate edel- lytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kaikki 43 ja 49 artiklassa (ent. 52 ja 59 artikla) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen vapauksien harjoittamista rajoittavien toimenpitei- den on oltava sek(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) ett(cid:228) tarkoituksenmukaisia tavoitteisiin n(cid:228)hden (64). T(cid:228)m(cid:228) merkitsee erityisesti sit(cid:228), ett(cid:228) tavoitteiden toteutumisen takaavien toimenpiteiden valinnassa j(cid:228)senvaltion on asetettava etusijalle ne, jotka aiheuttavat v(cid:228)hiten esteit(cid:228) n(cid:228)iden vapauksien toteuttamiselle (65). Palvelujen vapaan tarjoamisen yhteydess(cid:228) vastaanottavan j(cid:228)sen- valtion on lis(cid:228)ksi tarkistettava, ett(cid:228) turvattava etu ei ole tur- vattu niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten perusteella, joita ehdokkaan on nou- datettava siin(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa, jossa h(cid:228)n tavallisesti harjoittaa toimintaansa. 3. 1. 6 Yksityishenkil(cid:246)iden oikeuksien turvaaminen Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on perustamissopimuksen perusva- pauksia koskevassa vakiintuneessa oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n toden- nut, ett(cid:228) kielt(cid:228)v(cid:228)t ja hylk(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset on perusteltava ja vastaanottajien on voitava hakea niihin muutosta oikeus- teitse (66). N(cid:228)it(cid:228) vaatimuksia sovelletaan yleisesti, sill(cid:228) kuten yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on t(cid:228)sment(cid:228)nyt, ne johtuvat kaikille j(cid:228)senvaltioille yhteisist(cid:228) perustuslaillisista perinteist(cid:228) ja ne on vakiinnutettu Euroopan ihmisoikeussopimuksella (67). 29. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 121/9 Ne ovat t(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)htien my(cid:246)s sovellettavissa yksityishenkil(cid:246)ihin, jotka katsovat tulleensa syrijtyiksi t(cid:228)ss(cid:228) tiedonannossa tarkoitet- tua k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusta my(cid:246)nnett(cid:228)ess(cid:228). Jos k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja itse on direktiivin tarkoittama hankintaviranomainen, n(cid:228)iden urakoiden toteuttamista koske- vat sopimukset on teht(cid:228)v(cid:228) kaikkia direktiiviss(cid:228) olevia julkisia rakennusurakoita koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) t(cid:228)ysin noudattaen (70). 3. 2 DIREKTIIVIN 93/37/ETY K˜YTT(cid:214)OIKEUSURAKOITA KOSKEVA ERITYISJ˜RJESTELMA jotka se on selv(cid:228)sti Komission mielest(cid:228) on syyt(cid:228) muistuttaa, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja periaatteita, t(cid:228)ss(cid:228) ilmaissut, sovelletaan my(cid:246)s k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoihin. Niit(cid:228) koskevat kuitenkin my(cid:246)s di- rektiivin 93/37/ETY erityiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, jotka liittyv(cid:228)t etenkin julkistamiseen. On itsest(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoihin, jotka eiv(cid:228)t ylit(cid:228) direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) kynnysarvoa, sovelletaan vain perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja periaatteita. Jos k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja itse ei ole hankintaviranomainen, direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n ainoastaan tiettyjen julkistamista koske- vien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen noudattamisesta. N(cid:228)it(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ei sovelleta, jos k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja tekee rakennusurakoita koskevia sopi- muksia direktiivin 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen sidos- suhteessa olevien yritysten kanssa. Direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakkaa koskevaan hakemukseen on liitett(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)y- dellinen luettelo n(cid:228)ist(cid:228) yrityksist(cid:228) ja ett(cid:228) luetteloa on muutet- tava, jos yritysten v(cid:228)liset suhteet my(cid:246)hemmin muuttuvat. Koska luettelo on t(cid:228)ydellinen, k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja ei voi perus- tella rakennusurakan my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) yritykselle, joka ei ole edell(cid:228) mainitussa luettelossa, sill(cid:228), ett(cid:228) julkistamista koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ei voida soveltaa. 3. 2. 1 Alkuvaihe: k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen saajan valinta 3. 2. 1. 1 Julkistamista ja avoimuutta koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t Hankintaviranomaisten on j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoiden my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) tarjouskilpailu Euroopan tasolla julkaisemalla Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakkaa kos- keva ilmoitus direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY vahvistetun mallin mu- kaisesti (68). Er(cid:228)s komission kohtaamista ongelmista koskee k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus- urakoiden my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) oikeushenkil(cid:246)ille. j(cid:228)senvaltiot n(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t katsoneen, ett(cid:228) direktiivin 93/37/ETY k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus- urakoita koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset eiv(cid:228)t koskisi julkisyhteis(cid:246)n ja jul- kisoikeudellisen oikeushenkil(cid:246)n v(cid:228)lisi(cid:228) sopimuksia. Jotkut Direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n kuitenkin, ett(cid:228) kaikkien jul- kisia k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoita koskevien sopimusten my(cid:246)nt(cid:228)mi- sest(cid:228) on j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228) tarjouskilpailu, oli mahdollinen urakan saaja sitten yksityinen tai julkinen. Direktiivin 93/37/ETY 3 artiklan 3 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n sit(cid:228) paitsi nimenomaisesti, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja voi itse olla direktiiviss(cid:228) tarkoitettu hankintaviranomainen, mik(cid:228) merkitsee, ett(cid:228) t(cid:228)llainen suhde on alistettava alkuvaiheessa tarjouskilpailuun saman direktiivin 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 3. 2. 1. 2 Menettelytyypin valinta K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoissa urakan my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228) voi vapaasti valita so- veltuvimman menettelytavan ja ryhty(cid:228) neuvotteluihin. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen saajan on aina teht(cid:228)v(cid:228) yhteis(cid:246)n tasolla tiett(cid:228)v(cid:228)ksi aikeensa antaa rakennusurakka kolmannelle osapuo- lelle, vaikka urakan saaja ei olisikaan itse direktiiviss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelty hankintaviranomainen. Komissio katsoo, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio rikkoo direktiivin 93/37/ETY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), kun toimeksiannon saaja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sidossuhteessa olevaa v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)yrityst(cid:228) toteuttaakseen rakennusurakan kolman- silla yrityksill(cid:228) ilman tarjouspyynt(cid:246)(cid:228). 3. 2. 3 Muutoksenhakua koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t Direktiivin 89/665/ETY 1 artiklan mukaisesti (cid:148)j(cid:228)senvaltioiden toimenpiteet sen varmistamiseksi, on toteutettava tarvittavat ett(cid:228) direktiivien (. ) soveltamisalaan kuuluvien sopimusten te- komenettelyihin liittyviin hankintaviranomaisten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin voidaan hakea muutosta tehokkaasti ja erityisesti niin nopeasti kuin mahdollista(cid:148), direktiiviss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyjen ehtojen mukai- sesti, (cid:148)kun edell(cid:228) tarkoitetut p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset ovat vastoin julkisia han- kintoja koskevaa yhteis(cid:246)n oikeutta tai sen saattamiseksi osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) annettuja kansallisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228)(cid:148). T(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s soveltuu jos kyseess(cid:228) on k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakka (71). Komissio muistuttaa my(cid:246)s direktiivin 89/665/ETY 2 artiklan 7 kohdan vaatimuksesta, jonka mukaan (cid:148)j(cid:228)senvaltioiden on var- mistettava, ett(cid:228) muutoksenhakumenettelyst(cid:228) vastaavien elinten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset voidaan panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n tehokkaasti. (cid:148) T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden on pid(cid:228)tt(cid:228)ydytt(cid:228)v(cid:228) kaikista sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) tai menettelyj(cid:228) koskevista toimenpiteist(cid:228), jotka voisivat haitata t(cid:228)h(cid:228)n direktiiviin perustuvien j(cid:228)rjestelyjen hy(cid:246)- dyllist(cid:228) vaikutusta. 3. 2. 2 J(cid:228)lkivaihe: sopimuspuolen tekem(cid:228)t sopimukset (69) Direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY on m(cid:228)(cid:228)ritelty tiettyj(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), jotka koskevat julkisen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajan tekemi(cid:228) sopimuk- sia v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 5 000 000 euroon arvoisten urakoiden osalta. S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t vaihtelevat kuitenkin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajan tyypin mukaan. jotka ovat hankintaviranomaisia, K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajia, koskevat jo edell(cid:228) esitetyt vaatimukset ja sen lis(cid:228)ksi heid(cid:228)n julkisia hankintojaan koskee direktiivin 93/37/ETY 8 artiklan velvoite ilmoittaa perustelut ja ottaa huomioon direktiiviss(cid:228) 89/665/ETY s(cid:228)(cid:228)detyt muutoksenhakukeinot. Hankintaviran- omaisen on siis perusteltava ratkaisunsa 15 p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa. C 121/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 4. 2000 3. 3 K˜YTT(cid:214)OIKEUSSOPIMUKSET PERUSPALVELUSEKTORILLA Direktiivi 93/38/ETY vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja tele- toiminnan alojen hankinnoista (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)peruspalvelusekto- rin direktiivi(cid:148)) ei sis(cid:228)ll(cid:228) erityism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuk- sista rakennusurakoiden tai palvelujen osalta. Soveltuvien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)rittelyss(cid:228) huomioitavia olennaisia te- kij(cid:246)it(cid:228) ovat k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228)n oikeudellinen henkil(cid:246)llisyys ja toiminta-ala. Mahdollisia tapauksia on useita. Ensimm(cid:228)isess(cid:228) tapauksessa valtio tai muu julkinen yhteis(cid:246), joka ei toimi erityisesti jollakin peruspalvelusektorin direktiivin kat- tamista aloista, my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) taloudellista toimintaa koskevan k(cid:228)yt- t(cid:246)oikeussopimuksen, joka koskee taloudellista toimintaa jolla- kin direktiivin kattamista aloista. T(cid:228)m(cid:228) tapaus kuuluu perusta- missopimuksen edell(cid:228) esitettyjen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja periaatteiden soveltamisalaan ja samalla my(cid:246)s rakennusurakkadirektiivin so- veltamisalaan mik(cid:228)li kysymyksess(cid:228) on rakennusurakkaa kos- keva k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus. silloin, kun kyseess(cid:228) on k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakka, vain perustamisso- pimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja periaatteita sovelletaan eik(cid:228) rakennu- surakkadirektiivi(cid:228) jotka my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) yksikk(cid:246), joka toimii erityisesti direktiivin 93/38/ETY kattamilla aloilla. k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin, sovelleta Sellaisessa tapauksessa, jossa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)- j(cid:228)n(cid:228) on yksityinen yksikk(cid:246) eiv(cid:228)t edell(cid:228) esitetyt m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ei- v(cid:228)tk(cid:228) periaatteet koske sit(cid:228) (72). Komissio on vakuuttunut, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon julkaisemi- nen edist(cid:228)(cid:228) pelis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen selvent(cid:228)mist(cid:228) ja k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus- ten alan markkinoiden avautumista kilpailulle. Komissio korostaa, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tiedonanto julkaistaan avoimuu- den lis(cid:228)(cid:228)miseksi eik(cid:228) se est(cid:228) mitenk(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia koskevan mahdollisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ehdottamista vastaisuu- dessa, jos sellainen osoittautuu tarpeelliseksi oikeusvarmuuden lujittamiseksi. joka toimii Toisessa tapauksessa on kyse julkisesta yksik(cid:246)st(cid:228), jollakin peruspalvelusektorin direktiivin kattamista erityisesti aloista ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228). Pe- rustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja periaatteita sovelletaan, jos k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228) on julkinen yksikk(cid:246). My(cid:246)s Lis(cid:228)ksi yhteis(cid:246)jen tuomioistuin, joka parhaillaan k(cid:228)sittelee en- nakkoratkaisukysymyksi(cid:228), voi t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228) perustamissopimuksen ja direktiivien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin ja oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n liittyvi(cid:228) osia (73). T(cid:228)t(cid:228) tiedonantoa voidaan siis tarpeen tullen t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) n(cid:228)ill(cid:228) uusilla osilla. (1) EYVL C 94, 7. 4. 1999, s. 4. (2) Komissio kiitt(cid:228)(cid:228) talouden toimijoita, yhteisen edun edustajia, viranomaisia ja yksityishenkil(cid:246)it(cid:228), jotka ovat lausunnoillaan edist(cid:228)neet t(cid:228)t(cid:228) tiedon- antoa. (3) Ks. my(cid:246)s komission tiedonanto (cid:148)Julkiset hankinnat Euroopan unionissa(cid:148), kohta 2. 1. 2. 4, KOM(98) 143, annettu 11. 3. 1998. (4) Neuvoston direktiivi 93/37/ETY, annettu 14. kes(cid:228)kuuta 1993, julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittami- sesta (EYVL L 199, 9. 8. 1993, s. 54). (5) Edell(cid:228) mainittu direktiivi 93/37/ETY. (6) Neuvoston direktiivi 92/50/ETY, annettu 18. kes(cid:228)kuuta 1992, julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittami- sesta (EYVL L 209, 24. 7. 1992, s. 1); neuvoston direktiivi 93/36/ETY, annettu 14. kes(cid:228)kuuta 1993, julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta (EYVL L 199, 9. 8. 1993, s. 1); neuvoston direktiivi 93/38/ETY, annettu 14. kes(cid:228)kuuta 1993, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta (EYVL L 199, 9. 8. 1993, s. 84). (7) Tunnetuin esimerkki k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakasta on sopimus, jolla valtio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) yritykselle oikeuden rakentaa moottoritien ja hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228) sek(cid:228) saa korvauksen ker(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tiemaksuja tien k(cid:228)ytt(cid:228)jilt(cid:228). (8) Analysointi tulee suorittaa tapauskohtaisesti ottaen huomioon useita tekij(cid:246)it(cid:228), kuten esimerkiksi sopimuksen kohde, kesto ja arvo, k(cid:228)ytt(cid:246)oike- usurakan saajan taloudellinen ja rahoituksellinen suorituskyky sek(cid:228) muut olennaiset tekij(cid:228)t, joiden perusteella k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajan voidaan todellakin katsoa vastaavan riskist(cid:228). (9) Jos hankintaviranomainen maksaisi korvauksen ilman rakennuskohteen hallintaan liittyv(cid:228)(cid:228) riski(cid:228), mit(cid:228)(cid:228)n riski(cid:228) ei olisi, ja sopimus olisi luokiteltava rakennusurakaksi eik(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakaksi. Lis(cid:228)ksi, jos k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen saaja vastaanottaa suoraan tai ep(cid:228)suorasti sopimuksen voimas- saolon aikana, tai sen p(cid:228)(cid:228)ttymisen yhteydess(cid:228), maksun (korvauksen muodossa, kulujen ym. kattamiseksi), joka ei liity kohteen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen, sopimusta ei voitaisi en(cid:228)(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksena. T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa muun rahoituksen yhteensopivuutta pit(cid:228)isi tarkastella kaikkien asiaankuuluvien yhteis(cid:246)n oikeuden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti. (10) Komissio on esimerkiksi jo t(cid:246)rm(cid:228)nnyt tapauksiin, jossa urakoitsijoiden ja pankkien yhteenliittym(cid:228) sitoutui toteuttamaan hankintaviranomaisen tarpeet t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n rakennusurakan, josta korvauksena hankintaviranomainen maksaisi takaisin urakoitsijoiden pankeista ottaman lainan ja lis(cid:228)ksi voittoa yksityisille yhteisty(cid:246)kumppaneille. Komissio katsoi, ett(cid:228) kyse oli julkisesta hankinnasta, sill(cid:228) yhteenliittym(cid:228) ei hy(cid:246)dynt(cid:228)nyt rakennuskoh- detta mill(cid:228)(cid:228)n tavalla eik(cid:228) n(cid:228)in ollen kantanut hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)(cid:228) riski(cid:228). jossa siit(cid:228) huolimatta, ett(cid:228) rakennusty(cid:246)n toteuttava yksityinen yhteisty(cid:246)kumppani Komissio tuli samaan johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen toisessa tapauksessa, n(cid:228)enn(cid:228)isesti hy(cid:246)dynsi rakennuskohdetta, ty(cid:246)n toteuttajalla oli todellisuudessa julkisen vallan antama takuu saada korvausta ja julkinen valta itse asiassa kantoi hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t riskit. (11) Esimerkiksi silloin, kun valtion vahvistama moottoritiemaksu ei kata k(cid:228)ytt(cid:246)kustannuksia. (12) Esimerkiksi riski, joka aiheutuu s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)symp(cid:228)rist(cid:246)n muutoksista sopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon aikana (esim. ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelua koskevista s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksist(cid:228), joiden takia rakennuskohteeseen on teht(cid:228)v(cid:228) muutoksia, tai veros(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228), jotka aiheuttavat ongelmia sopimuksen rahoitukselle) tai vanhentuneen tekniikan aiheuttama riski. T(cid:228)m(cid:228)n tyyppisi(cid:228) riskej(cid:228) esiintyy helpommin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusten puitteissa, ottaen huomioon ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimukset ulottuvat yleens(cid:228) suhteellisen pitk(cid:228)lle aikajaksolle (k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusopimuksen ajallisen keston osalta ks. kohta 3. 1. 3). (13) Taloudellinen riski on olemassa, jos korvaus riippuu k(cid:228)ytt(cid:246)kertojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) paikkansa, vaikka k(cid:228)ytt(cid:246)maksu olisi n(cid:228)enn(cid:228)inen eli sen maksaisi hankintaviranomainen. 29. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 121/11 (14) Er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) komission tutkimassa tapauksessa siit(cid:228) huolimatta, ett(cid:228) yksityinen sopimuspuoli n(cid:228)ytti k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n rakennuskohdetta, viranomaiset olivat taanneet h(cid:228)nelle korvauksen sellaisin ehdoin, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228) riski oli itse asiassa viranomaisilla. (15) Se, ett(cid:228) palveludirektiiviss(cid:228) ei viitata palveluhankintoja koskevien k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusten k(cid:228)sitteeseen, vaatii selityksen. Neuvosto ei hyv(cid:228)ksynyt komission direktiivin laatimisvaiheessa tekem(cid:228)(cid:228) ehdotusta vastaavan erityisj(cid:228)rjestelm(cid:228)n perustamisesta t(cid:228)m(cid:228)ntyyppiselle k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimukselle kuin mit(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoilla on. Voidaan kuitenkin kysy(cid:228), eik(cid:228) palveluhankintoja koskevien k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusten my(cid:246)nt(cid:228)minen kuuluisi kokonaan palveludirektiivill(cid:228) perustetun j(cid:228)rjestelm(cid:228)n piiriin. Direktiivi nimitt(cid:228)in koskee, kuten edell(cid:228) on esitetty, (cid:148)rahallista vastiketta vastaan tehtyj(cid:228) kirjallisia sopimuksia, jotka on tehty palvelujen suorittajan ja hankintaviranomaisen kesken(cid:148), muutamia direktiiviss(cid:228) mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta, joiden joukossa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeutta koskeva sopimus ei ole. T(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n kirjaimellinen tulkinta, jota jotkut kirjoittajat k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t, saattaisi johtaa siihen, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus luettaisiin mukaan palveludirektiivin soveltamisalaan, sill(cid:228) se tehd(cid:228)(cid:228)n rahallista vastiketta vastaan ja kirjallisesti. T(cid:228)llainen l(cid:228)hestymistapa merkitsisi sit(cid:228), ett(cid:228) palve- luhankintoja koskevan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228) olisi noudatettava kyseisess(cid:228) diektiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyj(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), ja se olisi n(cid:228)in ollen monimutkaisemman menettelyn alainen kuin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoiden m(cid:246)ynt(cid:228)minen. Koska t(cid:228)st(cid:228) asiasta ei ole olemassa yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), komissio ei toistaiseksi noudata t(cid:228)llaista tulkintaa niiss(cid:228) tapauksissa, joita se on saanut tutkittavakseen. Ennakkop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) on pyydetty asiassa, jossa tulee esiin kysymys palveluhankintoja koskevan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- muksen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) ja siihen sovellettavasta s(cid:228)(cid:228)ntelykehyksest(cid:228) (asia C-324/98 Telaustria Verlags Gesellschaft mbH/Post & Telekom Austria (Telaustria)). (16) Asia C-272/91, komissio/Italia (Lottomatica), tuomio 26. 4. 1994, Kok. I-1409. (17) Julkisasiamies La Pergolan lausunto asiassa C-360/96, Arnhem, Julkisasiamies Alberin lausunto asiassa C-108/98, RI. SAN Srl/Commune d’Ischia. (18) Asiassa C-360/96 Arnhem, tuomio 10. 11. 1998, kohta 25, yhteis(cid:246)jen tuomioistuin p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) kyse ei ole julkisia palveluja koskevasta k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeussopimuksesta sen nojalla, ett(cid:228) korvas koostui ainoastaan viranomaisen maksamasta palkkiosta eik(cid:228) oikeudesta harjoittaa palvelutoimintaa. (19) Edell(cid:228) mainittu julkisasiamiehen lausunto asiassa Arnhem; edell(cid:228) mainittu julkisasiamiehen lausunto edell(cid:228) mainitussa asiassa RI. SAN Srl. (20) Asia C-331/92, Gestion HoteliŁre, tuomio 19. 4. 1994, Kok. I-1329. (21) Asia C-3/88, Data Processing, tuomio 5. 12. 1989, Kok. s. 4035. (22) Lis(cid:228)ksi yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on soveltanut samaa periaatetta rajatessaan hankinta- ja palvelusopimuksia asiassa C-107/98 Teckal Srl/Commune di Viano et AGAC di Reggio Emilia (Teckal) 18. 11. 1999 antamassaan tuomiossa. (23) Laajimmassa merkityksess(cid:228) eli kaikkien valtion organisaatioon kuuluvien viranomaisten toimet (eri j(cid:228)senvaltioiden paikallishallinto, alueet, maa- kunnat, autonomiset alueet, kunnat) samoin kuin mink(cid:228) tahansa muun sellaisen kokonaisuuden toimet, joka on omasta oikeudellisesta asemastaan huolimatta niin l(cid:228)heisesti sidoksissa valtioon, ett(cid:228) sen on katsottava olevan osa valtion organisaatiota. Lis(cid:228)ksi valtion toimiin kuuluvat valtion teht(cid:228)viksi katsottavat toimet, toisin sanoen ne, joista viranomaiset ovat vastuussa, vaikka he eiv(cid:228)t ole niist(cid:228) itse p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)neet, edellytt(cid:228)en ett(cid:228) heill(cid:228) on mahdollisuus est(cid:228)(cid:228) toimien hyv(cid:228)ksyminen tai vaatia niihin muutoksia. (24) Samaan tapaan on p(cid:228)(cid:228)telt(cid:228)v(cid:228) tavaranhankintoja koskevissa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksissa, joita on tarkasteltava perustamissopimuksen 28(cid:150)30 artiklan valossa (ent. 30(cid:150)36 artikla). (25) Esimerkiksi taksin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus tai lupa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) julkista kulkuv(cid:228)yl(cid:228)(cid:228) (lehtikioskit, kahviloiden terassit), apteekkeihin ja huoltoasemiin liittyv(cid:228)t toimet. (26) Organisaation sis(cid:228)iseen (cid:148)in-house(cid:148)-toimintaan verrattavissa olevat suhteet. Ks. edell(cid:228) mainitut julkisasiamies La Pergolan lausunnot asiassa Arnhem sek(cid:228) julkisasiamies Cosmasin lausunnot edell(cid:228) mainitussa asiassa Teckal sek(cid:228) oikeusasiamies Alberin lausunnot edell(cid:228) mainitussa asiassa RI. SAN. (27) Edell(cid:228) mainitussa asiassa Teckal annetussa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) tuomioistuin t(cid:228)smensi julkisten hankintojen osalta, ett(cid:228) direktiivin 93/36/ETY soveltamiseen (cid:148)riitt(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)isesti, ett(cid:228) sopimus on tehty alueellisen tai paikallisen viranomaisen ja t(cid:228)st(cid:228) oikeudellisesti erillisen henkil(cid:246)n v(cid:228)lill(cid:228)(cid:148) ja lis(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) (cid:148)toisin on ainoastaan niiss(cid:228) tapauksissa, joissa alueellinen tai paikallinen viranomainen valvoo kyseist(cid:228) oikeushenkil(cid:246)(cid:228) samalla tavoin kuin se valvoo omia toimipaikkojaan ja joissa t(cid:228)m(cid:228) oikeushenkil(cid:246) harjoittaa p(cid:228)(cid:228)osaa toiminnastaan sen omistavien viranomaisten kanssa(cid:148) (kohta 50). (28) Asiat C-94/99 ARGE ja edell(cid:228) mainittu C-324/98 Telaustria. (29) Audiovisuaalisella alalla tulee ottaa huomioon Euroopan unionia koskevaa sopimusta muuttavan Amsterdamin sopimuksen liitteen(cid:228) oleva yleis- radiol(cid:228)hetyksi(cid:228) koskevan p(cid:246)yt(cid:228)kirjan (tuli voimaan 1. toukokuuta 1999). (30) Asiassa 155/73 Sacchi 30. 4. 1974 annettu tuomio sek(cid:228) asiassa C-260/89 Elliniki Radiophonia 18. 6. 1991 annettu tuomio. (31) Edell(cid:228) mainittu tuomio Elliniki Radiophonia, kohta 10. (32) Edell(cid:228) mainittu tuomio Elliniki Radiophonia, kohta 12. (33) On huomautettava, ett(cid:228) kuljetusalan palvelujen tarjoamisen vapauteen liikenteen alalla sovelletaan perustamissopimuksen 51 artiklaan (ent. 61 artikla) viitaten saman sopimuksen 70(cid:150)80 artiklan (ent. 74(cid:150)84 artikla) liikennett(cid:228) koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Yhteis(cid:246)n tuomioistuimen vakiintuneen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan t(cid:228)ll(cid:228) alalla sovelletaan kuitenkin my(cid:246)s yhteis(cid:246)n oikeuden yleisi(cid:228) periaatteita (ks. asia C-167/73, komissio/Ranska, tuomio 4. 4. 1974; yhdistetyt asiat 209/84 ja 213/84, MinistŁre Public/Asjes ym. , tuomio 30. 4. 1986; asia C-18/93, Corsica ferries, tuomio 17. 5. 1994; asia C-38/97 Autotrasporti Librandi snc/Cuttica, tuomio 1. 10. 1998). Rautatie-, maantie- ja vesist(cid:246)kuljetusten palvelut kuuluvat lis(cid:228)ksi asetuksen (ETY) N:o 1191/69, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1893/91, soveltamisalaan. Asetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n menettelytavoista, joita viranomaiset voivat noudattaa varmistaakseen julkista liikennett(cid:228) koskevien tavoitteidensa saavuttamisen. (34) On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen saajan toiminta on edell(cid:228) esitettyjen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja periaatteiden alaista, mik(cid:228)li se kuuluu valtion teh(cid:228)tviin yhteis(cid:246)n oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n tarkoittamalla tavalla. (35) Yhdistetyt asiat 27/86, 28/86 ja 29/86, Bellini, tuomio 9. 7. 1987. (36) Asia 199/85, komissio/Italia, tuomio 10. 3. 1987 ja asia C-71/92, komissio/Espanja, tuomio 17. 11. 1993. (37) Edell(cid:228) mainittu tuomio Lottomatica. T(cid:228)ss(cid:228) tuomiossa yhteis(cid:246)jen tuomioistuin katsoi, ett(cid:228) tosiasioiden valossa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajan teht(cid:228)v(cid:228)t rajoittuivat teknisluonteiseen toimintaan ja olivat n(cid:228)in ollen perustamissopimuksen alaisia. (38) Komissio muistuttaa, ett(cid:228) rajoittavat mutta syrjim(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 43 ja 49 artiklan (ent. 52 ja 59 artikla) vastaisia, jos niit(cid:228) ei voida perustella suojelemisen arvoisilla yleist(cid:228) etua koskevilla pakottavilla syill(cid:228). N(cid:228)in on, kun toimenpiteet eiv(cid:228)t ole soveltuvia eiv(cid:228)tk(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) tavoitteen saavuttamiseksi. (39) Asia 810/79, (cid:220)bersch(cid:228)r, tuomio 8. 10. 1980. C 121/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 4. 2000 (40) Asia C-330/91, Commerzbank, 13. 7. 1993; ks. my(cid:246)s yhdistetyt asiat 62 ja 63/81, Seco ja Desquenne, tuomio 3. 2. 1982. (41) Asia C-357/89, tuomio 26. 2. 1992. (42) Asia C-295/90, tuomio 7. 7. 1992. (43) Asia C-243/89, Storebaelt, tuomio 22. 6. 1993, 37 kohta. (44) Asia C-87/94, Bus Wallons, tuomio 25. 4. 1996. Ks. my(cid:246)s asia T-203/96, Embassy Limousines & Services, ensimm(cid:228)isen asteen tuomioistuimen tuomio 17. 12. 1998. (45) T(cid:228)ss(cid:228) suhteessa on korostettava, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tiedonanto ei kyseenalaista perustamissopimukseen tai erityisiin voimassa oleviin s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiin sis(cid:228)ltyvien kuljetusalaa koskevien erityiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen tulkintaa. (46) N(cid:228)in ollen, vaikka tarjouseritelm(cid:228)ss(cid:228) esimerkiksi voidaan antaa (ja monimutkaisissa infrastruktuurihankkeissa niin usein annetaankin) ehdokkaille mahdollisuus tehd(cid:228) teknisi(cid:228) parannuksia k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)n hankintaviranomaisen esitt(cid:228)miin ratkaisuihin, ne eiv(cid:228)t voi koskea hank- keen olennaisia vaatimuksia ja ne on rajattava. (47) Edell(cid:228) mainittu tuomio Dataprocessing, 30 kohta. (48) Asia Bus Wallons (mainittu edell(cid:228)), kohta 54. (49) Asia C-275/98, Unitron Scandinavia A/S, tuomio 18. 11. 1999, 31 kohta. (50) Avoimuus voidaan taata muun muassa julkaisemalla ilmoitus tai ennakkoilmoitus paikallisessa lehdist(cid:246)ss(cid:228), alan erikoislehdiss(cid:228) tai ilmoitustaululla. (51) Asia 265/87, Schr(cid:228)der, tuomio 11. 7. 1989, 21 kohta. (52) Asia 127/92, tuomio 27. 10. 1993, 27 kohta. (53) Yhdistetyt asiat 41/79, 121/79 ja 796/79, Testa ym. , tuomio 19. 6. 1980, 21 kohta. (54) Sellainen on esimerkiksi velvoite saavuttaa korkea ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelun taso ja ennaltaehk(cid:228)isyn periaatteen soveltaminen. (55) Ks. esim. asia 15/83, Denkavit Nederland, tuomio 17. 5. 1984 tai asia T-260/94, Air Inter SA, ensimm(cid:228)isen asteen tuomioistuimen tuomio 19. 6. 1997, 14 kohta. (56) Ks. ensimm(cid:228)isen asteen tuomioistuimen tuoretta oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), jonka mukaan perustamissopimusta sovelletaan (cid:148)silloin, kun j(cid:228)senvaltion toimenpiteell(cid:228) rajoitetaan j(cid:228)senvaltion kansalaisen vapautta sijoittautua j(cid:228)senvaltion alueelle ja samanaikaisesti annetaan yritykselle etuja niille my(cid:246)nnettyin(cid:228) yksinoikeuksina, ellei ole niin, ett(cid:228) kyseisell(cid:228) valtion toimenpiteell(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n perustamissopimuksen kanssa yhteen soveltuvaan, perusteltavissa olevaan tavoitteeseen ja toimenpide on perusteltu yleisen edun mukaisten pakottavien syiden s(cid:228)ilytt(cid:228)misen takia(cid:148) (. ) (cid:148)Vastaavasti kyseisen valtion toimenpiteen t(cid:228)ytyy olla omiaan soveltumaan t(cid:228)m(cid:228)n tavoitteen saavuttamisen takaamiseen, eik(cid:228) sill(cid:228) saa ylitt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228), mik(cid:228) on tarpeen t(cid:228)m(cid:228)n tavoitteen saavuttamiseksi(cid:148) (asia T-266/97, Vlaamse Televisie Maatschappij NV, tuomio 8. 7. 1999, 108 kohta). (57) T(cid:228)m(cid:228) periaate johtuu sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevasta oikeusk(cid:228)yt(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) (erityisesti tuomioissa Vlassopoulou (asia C-340/89, tuomio 7. 5. 1991) ja Dennemeyer (asia C-76/90, tuomio 25. 7. 1991)). Ensimm(cid:228)isess(cid:228) tuomiossa yhteis(cid:246)jen tuomioistuin totesi, ett(cid:228) (cid:148)vaikka kansallisia p(cid:228)tevyysedellytyksi(cid:228) sovellettaisiin ilman kansallisuuteen perustuvaa syrjint(cid:228)(cid:228), ne voivat vaikuttaa perustamissopimuksen 43 artiklassa (ent. 52 artikla) muiden j(cid:228)senvaltioiden kansalaisille taatun sijoittautumisvapauden k(cid:228)ytt(cid:228)mist(cid:228) rajoittavalla tavalla. N(cid:228)in voi olla, jos kyseisiss(cid:228) kansallisissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) ei oteta huomioon asianomaisen toisessa j(cid:228)senvaltiossa jo hankkimia tietoja ja taitoja. (cid:148) Tuomiossa Dennemeyer tuomioistuin t(cid:228)smensi erityisesti, ett(cid:228) (cid:148)j(cid:228)senvaltio ei voi alistaa palvelujen tarjoamista alueellaan noudattamaan kaikkia laitoksilta vaadittuja edellytyksi(cid:228) ja n(cid:228)in riist(cid:228)(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n vaikutusta perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksilt(cid:228), joiden tarkoituksena on nimenomaan taata palvelujen vapaa tarjoaminen. (cid:148) Asiassa Webb (asia 279/80, tuomio 17. 12. 1981) tuomioistuin lis(cid:228)si, ett(cid:228) palvelujen vapaa tarjoaminen edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) (cid:148)(. ) palveluja vastaanottava valtio (. ) ottaa huomioon ne perustelut ja takuut, jotka tarjoaja on jo esitt(cid:228)nyt toimintansa harjoittamiseksi siin(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa, johon h(cid:228)n on sijoittautunut. (cid:148) (58) Esimerkiksi j(cid:228)senvaltion, jossa suoritus tapahtuu, on tunnustettava suorituksen tarjoajien toisessa j(cid:228)senvaltiossa hankkima ammatillinen p(cid:228)tevyys ja tekninen ja taloudellinen kelpoisuus. Teknist(cid:228) harmonisointia koskevien direktiivien soveltamisen ohella vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten soveltaminen voi olla osoitus yritysten tason vastaavuudesta vapaaehtoisissa laadunvarmistusj(cid:228)rjestelmiss(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) sopimukset voivat nojautua akkreditointiin, jonka avulla osoitetaan arviointielinten toimivalta. (59) Ks. erityisesti asia 147/86, komissio/Kreikka, tuomio 15. 3. 1988. (60) Asia 2/74, Reyners, 21. 6. 1974. (61) Julkisasiamies Mischon johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset edell(cid:228) mainitussa asiassa C-3/88, Dataprocessing. (62) Edell(cid:228) mainittu asia 147/86, tuomio 15. 3. 1988. (63) Edell(cid:228) mainitut asiat C-3/88 ja C-272/91, Data Processing ja Lottomatica. (64) Edell(cid:228) mainittu asia T-260/94, Air Inter SA. Tuomioistuin esimerkiksi hylk(cid:228)si yleiseen j(cid:228)rjestykseen liittyv(cid:228)n poikkeushakemuksen, koska se ei ollut riitt(cid:228)v(cid:228)sti perusteltu ja koska tavoitteen saavuttaminen voitiin turvata ilman, ett(cid:228) oli tarpeen rajoittaa sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoa- misen vapautta (ks. edell(cid:228) mainittu tuomio asiassa C-3/88, Data Processing, 15 kohta). (65) Asia C-272/94, Guiot/Climatec, tuomio 28. 3. 1996. (66) Asia C-340/89, Vlassopoulou, tuomio 7. 5. 1991, 22 kohta. (67) Asia C-222/86, Heylens, tuomio 15. 10. 1987, 14 kohta. (68) (cid:148)Jotta direktiivin tavoite tehokkaan kilpailun takaamisesta julkisten hankintojen alalla saavutettaisiin, hankintaviranomaisten on julkistettava jokaisen hankintasopimuksen ehdot soveltuvalla tavalla(cid:148) (ks. asia 31/87, Beentjes, tuomio 20. 9. 1988, 21 kohta). 29. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 121/13 (69) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on huomattava, ett(cid:228) direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaan hankintaviranomainen voi vaatia, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja teett(cid:228)(cid:228) tietyn v(cid:228)himm(cid:228)isprosenttiosuuden urakoiden kokonaisarvosta kolmansilla osapuolilla. Hankintaviranomainen voi my(cid:246)s pyyt(cid:228)(cid:228) tarjoajia ilmoittamaan itse k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoita koskevissa tarjouksissaan t(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)himm(cid:228)isosuuden. (70) Sama koskee niit(cid:228) julkisia palveluhankintoja koskevien k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusten saajia, jotka ovat direktiiveiss(cid:228) tarkoitettuja hankintaviranomaisia. Heihin sovelletaan direktiivien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) heid(cid:228)n toteuttaessaan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin liittyvi(cid:228) hankintamenettelyj(cid:228). (71) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on muistutettava, ett(cid:228) julkisasiamies Elmer on todennut asiassa C-433/93, komissio/Saksa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan (ks. asia 31/87, Beentjes, tuomio 20. 9. 1988 ja asia 103/88, Costanzo, tuomio 22. 6. 1989) julkisia hankintoja koskevissa direktiiveiss(cid:228) annetaan yksityisille oikeuksia, joihin n(cid:228)m(cid:228) voivat vedota tietyin edellytyksin suoraan kansallisissa tuomioistuimissa valtiota ja viranomaisia vastaan. Julkisasiamies toteaa my(cid:246)s, ett(cid:228) direktiiviss(cid:228) 89/665/ETY ei ole tarkoitus rajoittaa edelt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) yksityisille annettuja oikeuksia julkista valtaa vastaan. Direktiivill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)invastoin vahvistamaan niin kansallisia kuin yhteis(cid:246)n tasolla suoritettuja j(cid:228)rjestelyj(cid:228). varsinkin siin(cid:228) vaiheessa, jolloin virheellisi(cid:228) menettelyj(cid:228) voidaan oikaista (ks. direktiivin 89/665/ETY johdanto-osan toinen kappale). (72) Jos k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen saajalla on peruspalvelusektorin direktiivin alaan kuuluviin toimintoihin liittyvi(cid:228) yksinoikeuksia tai erityisoikeuksia, t(cid:228)m(cid:228)n on noudatettava kyseess(cid:228) olevan direktiivin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) julkisten hankintojen osalta. (73) Esimerkiksi edell(cid:228) mainittu asia Telaustria. Ennakkoilmoitus yrityskeskittym(cid:228)st(cid:228) (Asia COMP/M. 1961 (cid:150) NHS/MWCR) (2000/C 121/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Komissio vastaanotti 18. huhtikuuta 2000 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1), sellaisena kuin 1. se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (2), 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittym(cid:228)st(cid:228), jolla yritykset Nuova Holding Subalpina SpA (NHS), joka kuuluu yhtym(cid:228)(cid:228)n Sanpaolo/ IMI joka on Schroders-yhtym(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa, hankkivat mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksess(cid:228) yhteisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan italialaisessa yrityksess(cid:228) MWCR SpA ostamalla omaisuutta. ja MWCRLux Sarl, 2. Kyseisten yritysten liiketoiminnan sis(cid:228)lt(cid:246) on seuraava: (cid:151) NHS: yksityisasiakkaille suunnattu pankkitoiminta ja rahoituspalvelut, (cid:151) MWCRLux Sarl: yksityisasiakkaille suunnattu pankkitoiminta ja rahoituspalvelut. Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, ett(cid:228) ilmoitettu keskittym(cid:228) voi kuulua asetuksen 3. (ETY) N:o 4064/89 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekoa on kuitenkin lyk(cid:228)tty. Komissio kehottaa asianomaisia kolmansia osapuolia esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sille mahdolliset ehdotettua toimen- 4. pidett(cid:228) koskevat huomautuksensa. Huomautusten on oltava komissiolla 10 p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa t(cid:228)m(cid:228)n ilmoituksen julkaisup(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228). Huomautuk- set voidaan l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) faksina ((32-2) 296 43 01/296 72 44) tai postitse viitteell(cid:228) COMP/M. 1961 (cid:150) NHS/ MWCR, seuraavaan osoitteeseen: Euroopan komissio Kilpailun p(cid:228)(cid:228)osasto Linja B (cid:150) Yrityskeskittymien valvontaryhm(cid:228) Avenue de Cortenberg/Kortenberglaan 150 B-1040 Bruxelles/Brussel. (1) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s. 1; oikaisu: EYVL L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EYVL L 180, 9. 7. 1997, s. 1; oikaisu: EYVL L 40, 13. 2. 1998, s. 17