title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1192/00 van Antonio Di Pietro (ELDR) aan de Commissie. Sluiting van SGL Carbon in Ascoli Piceno.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
European industrial area
air quality
application of EU law
chemical industry
environmental impact
industrial conversion

text: C 46 E/140 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 13. 2. 2001 Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (22 juni 2000) Wat de vertegenwoordiging van de regio(cid:146)s in het Parlement betreft, herinnert de Commissie aan haar antwoord op mondelinge vraag H-666/99 van mevrouw Evans tijdens het vragenuur van de zittingsweek van november 1999 (1) van het Parlement. In verband met het ComitØ van de Regio(cid:146)s heeft de Commissie in haar advies van 26 januari 2000 betref- fende de intergouvernementele conferentie voorgesteld om tussen de lidstaten een geografische verdeel- sleutel toe te passen, die identiek is aan die van het Parlement. Voor het gehele ComitØ van de Regio(cid:146)s heeft de Commissie voorgesteld niet een drempel te overschrijden die zij heeft vastgesteld op een derde van het aantal parlementsleden (233 leden) om de doeltreffendheid van het ComitØ te garanderen. Wat de toekomstige rol van het ComitØ betreft, is de Commissie van mening dat de samenwerking tussen de regio(cid:146)s in een uitgebreide Unie nog belangrijker zal worden, evenals de evaluatie van het effect, op regionaal niveau, van de voorgestelde wetgeving. De raadgevende rol van het ComitØ van de Regio(cid:146)s moet behouden blijven, zodat het zijn taak kan vervullen die erin bestaat op Europees niveau de belangen van de regionale en lokale overheden te behartigen. (1) Handelingen van het Europees Parlement (november 1999). (2001/C 46 E/161) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1192/00 van Antonio Di Pietro (ELDR) aan de Commissie (10 april 2000) Betreft: Sluiting van SGL Carbon in Ascoli Piceno SLG Carbon is een producent van grafietelektroden. Het bedrijf ligt in volle stadscentrum van het Italiaanse Ascoli Piceno, in een gebied waar tienduizenden mensen wonen en dat eigenlijk tot groene zone zou moeten worden bestemd. Het bedrijf loost elk jaar in de atmosfeer meer dan tienduizend ton sterk verontreinigende aromatische polycyclische koolwaterstoffen, met desastreuze gevolgen voor de gezondheid van de duizenden mensen uit de omgeving van de fabriek. Ascoli Piceno geniet niet toevallig de trieste reputatie een van de hoogste percentages tumorgevallen van heel Italiº te kennen. De vergunning voor de vestiging van het bedrijf, die het stadsbestuur 25 jaar geleden heeft afgeleverd, vervalt in 2004. Kan de Commissie de lokale overheid ertoe verplichten op grond van richtlijn 85/337/ EEG (1), achteraf gewijzigd door richtlijn 97/11/EEG (2), een milieueffectrapport op te stellen en de eventuele sluiting of de verhuizing van SGL Carbon te vervroegen of in ieder geval voor het verlenen van een nieuwe vergunning in 2004? Meent de Commissie niet dat richtlijn 84/360/EEG (3) betreffende de bestrijding van door industriºle inrichtingen veroorzaakte luchtverontreiniging en richtlijn 96/61/EG (4) inzake ge(cid:239)ntegreerde preventie en bestrijding van verontreiniging in het onderhavige geval van toepassing zijn? Kan de Commissie tenslotte meedelen of en hoe omschakeling van een dergelijke inrichting mogelijk is, zodat ook het personeel van SGL Carbon eventueel opnieuw aan het werk kan? (1) PB L 175 van 5. 7. 1985, blz. 40. (2) PB L 73 van 14. 3. 1997, blz. 5. (3) PB L 188 van 16. 7. 1984, blz. 20. (4) PB L 257 van 10. 10. 1996, blz. 26. 13. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 46 E/141 Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (18 mei 2000) De Commissie is van oordeel dat Richtlijn 85/337/EEG van de Raad van 27 juni 1985 betreffende de milieueffectbeoordeling van bepaalde openbare en particuliere projecten en Richtlijn 97/11/EG van de Raad van 3 maart 1997, waarbij Richtlijn 85/337/EEG werd gewijzigd, momenteel niet relevant zijn voor deze zaak. Een bedrijf waarvoor 25 jaar geleden een vergunning is afgegeven, valt niet binnen het toepassingsgebied van deze richtlijnen. De richtlijnen inzake milieueffectbeoordeling (MEB) zijn van toepassing op projecten waarvoor de aanvraag om een vergunning is ingediend na de datum waarop de lidstaten de richtlijnen moesten omzetten. Richtlijn 85/337/EEG is niet van toepassing op projecten waarvoor de aanvraag om een vergunning v(cid:243)(cid:243)r 3 juli 1988 bij de bevoegde instantie werd ingediend; Richtlijn 97/11/EG is niet van toepassing op projecten waarvoor de aanvraag om een vergunning v(cid:243)(cid:243)r 14 maart 1999 bij de bevoegde instantie werd ingediend. Indien in de toekomst evenwel een nieuwe vergunning wordt afgegeven, valt deze onder het toepassings- gebied van de communautaire MEB-wetgeving. Op basis van de door het geachte parlementslid verstrekte informatie is de Commissie van oordeel dat de genoemde installatie niet onder Richtlijn 84/360/EEG van de Raad van 28 juni 1984 betreffende de bestrijding van door industriºle inrichtingen veroorzaakte luchtverontreiniging valt. Zij kan daarentegen wel onder Richtlijn 96/61/EG van de Raad van 24 september 1996 inzake ge(cid:239)ntegreerde preventie en en Richtlijn 1999/13/EG van de Raad van bestrijding 11 maart 1999 inzake de beperking van de emissie van vluchtige organische stoffen ten gevolge van het gebruik van organische oplosmiddelen bij bepaalde werkzaamheden en in installaties (1) (VOS-richtlijn) vallen. In het kader van beide richtlijnen hebben de lidstaten evenwel tot 2007 tijd om de bepalingen en emissiegrenzen op bestaande installaties toe te passen. van verontreiniging (IPPC -richtlijn) (1) PB L 85 van 29. 3. 1999. (2001/C 46 E/162) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1194/00 van Chris Davies (ELDR) aan de Commissie (12 april 2000) Betreft: Illegaal slachten van schapen in Frankrijk Hoe overweegt de Commissie, nadat haar video-opnamen zijn voorgelegd door de RSPCA (dierenbescher- ming) waarin te zien is dat tijdens het Eid el Kebir festival van 16 tot 19 maart in Frankrijk schapen zijn geslacht niet overeenkomstig richtlijn 93/119/EG (1) betreffende de bescherming van dieren bij het slachten, te zorgen voor volledige naleving van deze richtlijn door de Franse regering in de toekomst? (1) PB L 340 van 31. 12. 1993, blz. 21. Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (29 mei 2000) De Commissie bestudeert op dit moment de recentelijk van dierenbeschermingsorganisaties ontvangen informatie betreffende het onlangs gehouden Eid el Kebir-festival. De informatie zal worden geºvalueerd tegen de achtergrond van de geruststellingen die de Commissie voorafgaand aan het festival van de Franse autoriteiten heeft gekregen dat er een breed scala aan maatregelen werd genomen om de situatie te verbeteren, waaronder nauwe contacten met de moslimge- meenschap


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1237/00 von Jan Andersson (PSE) an die Kommission. Schwedens vertragliche Stellung bezüglich der EWU.

eurovoc_concepts:
Sweden
application of EU law
euro area

formats: html pdf print

text: 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/111 Vier weitere Aspekte kommen erschwerend hinzu: 1. Gleichzeitig mit der bereits recht weit fortgeschrittenen Pr(cid:252)fung des Antrags f(cid:252)r den Bau der Wasser- kraftanlage hat das Umweltberatungsorgan Conselleria de MØdio Ambiente der galicischen Regierung mit Beschlu(cid:223) vom 28. Oktober 1999 das Flu(cid:223)system Ulla-Deza als Naturschutzgebiet unter (cid:132)all- gemeinen Schutz(cid:147) gestellt, und zwar mit dem Ziel, es in das Netz (cid:132)Natura 2000(cid:147) einzubeziehen. 2. Das betroffene Flu(cid:223)einzugsgebiet ist Gegenstand des mit gemeinschaftlichen Mitteln zur F(cid:246)rderung des l(cid:228)ndlichen und (cid:246)kologischen Tourismus in diesem Raum gef(cid:246)rderten Programms Leader-Protodemou- ros (I, II); die Zerst(cid:246)rung dieses schutzw(cid:252)rdigen Naturraums, der die Rechtfertigung f(cid:252)r die Unter- st(cid:252)tzung aus der Gemeinschaftsinitiative Leader II geliefert hat, w(cid:252)rde einen Betrug gegen(cid:252)ber der Europ(cid:228)ischen Union darstellen. 3. Au(cid:223)erdem bedroht das Projekt erheblich das historische und kulturelle Erbe dieses Gebiets, insbe- sondere die romanische Klostergruppe von Carboeiro in der N(cid:228)he des Jakobwegs. 4. Von den Energieprodukten her gesehen ist das Projekt Ulla f(cid:252)r Galicien, das schon (cid:252)ber mehrere weitaus gr(cid:246)(cid:223)ere Wasserkraftanlagen verf(cid:252)gt, irrelevant. Ist die Kommission bei dieser Sachlage bereit, die notwendigen Ma(cid:223)nahmen zu ergreifen, damit der spanische Staat und die Regierung von Galicien die Zerst(cid:246)rung des Flu(cid:223)beckens Ulla-Deza verhindern, und den m(cid:246)glichen Einsatz gemeinschaftlicher Mittel zur Finanzierung des Wasserkraftprojekts der Uni(cid:243)n Fenesa S. A. zu (cid:252)berpr(cid:252)fen? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (13. Juni 2000) Der Kommission ist der von dem Herrn Abgeordneten geschilderte Sachverhalt nicht bekannt. Die spanische Regierung f(cid:252)hrt das Flu(cid:223)becken Ulla-Deza in ihrer nationalen Liste von Gebieten von gemeinschaftlichem Interesse, die k(cid:252)nftig gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 92/42/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen (1) in das Netz Natura 2000 aufgenommen werden k(cid:246)nnten. Die Kommission ersuchte die spanische Regierung um Stellungnahme dazu, ob das Projekt erhebliche Auswirkungen auf das betreffende Gebiet im Sinne der Richtlinie 92/43/EWG haben k(cid:246)nnte; in diesem Fall w(cid:228)re das Verfahren nach Artikel 6 dieser Richtlinie anzuwenden. Die Kommission wird in ihrer Eigenschaft als H(cid:252)terin der Vertr(cid:228)ge die notwendigen Ma(cid:223)nahmen ergreifen, um die Einhaltung des Gemeinschaftsrechts im vorliegenden Fall zu gew(cid:228)hrleisten. (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/141) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1237/00 von Jan Andersson (PSE) an die Kommission (10. April 2000) Betrifft: Schwedens vertragliche Stellung bez(cid:252)glich der EWU Bei einer Pressekonferenz in Stockholm am 3. April (cid:228)u(cid:223)erte Kommissionsmitglied Anna Diamantopoulou, da(cid:223) ein etwaiger negativer Ausgang der Volksbefragung zur EWU in Schweden keinen Einflu(cid:223) auf Schwedens vertragliche Verpflichtungen habe. Diese ˜u(cid:223)erung stellt eine Abweichung von fr(cid:252)heren diesbez(cid:252)glichen ˜u(cid:223)erungen der Kommission dar, in denen Schweden n(cid:228)mlich darauf hingewiesen wurde, da(cid:223) es nach den Vertr(cid:228)gen kein Recht habe, sich aus der W(cid:228)hrungsunion auszuschlie(cid:223)en. Kann die Kommission klarstellen, welche Position sie offiziell bez(cid:252)glich Schweden und seinen in den Vertr(cid:228)gen verankerten Verpflichtungen bez(cid:252)glich der W(cid:228)hrungsunion vertritt? C 53 E/112 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 Antwort von Herrn Solbes Mira im Namen der Kommission (12. Mai 2000) Der Standpunkt der Kommission in der Frage der vertraglichen Verpflichtungen Schwedens im Rahmen des EG-Vertrags bleibt unver(cid:228)ndert. Schweden hat derzeit bez(cid:252)glich der Wirtschafts- und W(cid:228)hrungsunion den Status eines Mitgliedstaats, f(cid:252)r den eine Ausnahmeregelung gilt. Der Konvergenzbericht von 1998 gelangte zu der Einsch(cid:228)tzung, da(cid:223) Schweden und Griechenland nicht die notwendigen Voraussetzungen f(cid:252)r die Einf(cid:252)hrung der einheitlichen W(cid:228)hrung erf(cid:252)llten, so da(cid:223) sie als Mitgliedstaaten, f(cid:252)r die eine Ausnahmeregelung gilt, bezeichnet wurden. Im Mai 2000 wird ein neuer Konvergenzbericht f(cid:252)r Schweden und Griechenland ver(cid:246)ffentlicht. Artikel 122 Absatz 2 (ex-Artikel 109 k) EG-Vertrag enth(cid:228)lt die Bestimmungen und Verfahren, nach denen die Lage der Mitgliedstaaten, f(cid:252)r die eine Ausnahmeregelung gilt, erneut zu pr(cid:252)fen ist. Mindestens alle zwei Jahre bzw. auf Antrag eines Mitglied- staats, f(cid:252)r den eine Ausnahmeregelung gilt, legen die Kommission und die Europ(cid:228)ische Zentralbank (EZB) neue Konvergenzberichte (cid:252)ber diese Mitgliedstaaten vor. Zwei weitere Mitgliedstaaten, D(cid:228)nemark und das Vereinigte K(cid:246)nigreich, nehmen noch nicht am Euro- Gebiet teil. Sie haben vor Annahme des Vertrags (cid:252)ber die Europ(cid:228)ische Union Regelungen ausgehandelt, die die M(cid:246)glichkeit der Nichtteilnahme vorsehen (Protokolle Nr. 26 (ex 12) und 25 (ex 11)). Solange diese Mitgliedstaaten nicht mitteilen, da(cid:223) sie an der dritten Stufe und der Einheitsw(cid:228)hrung teilzunehmen w(cid:252)nschen, beurteilt der Rat auch nicht, ob sie die notwendigen Voraussetzungen erf(cid:252)llen. (2001/C 53 E/142) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1245/00 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission (14. April 2000) Betrifft: Eisenbahnlinie Turin-Lyon Am 21. Februar 2000 teilte die Generaldirektion Energie und Verkehr der Kommission in einem Schreiben von Direktor Fran(cid:231)ois Lamoureux an den Generalsekret(cid:228)r des Initiativausschusses f(cid:252)r die durch die Po- Ebene f(cid:252)hrende europ(cid:228)ische Eisenbahnlinie Lyon-Turin-Mailand/Genua-Venedig-Triest-Ljubljana, Herrn Professor Bruno Bottiglieri, mit, da(cid:223) die Analyse zu dem Nutzen des Vorhabens bez(cid:252)glich Kapazit(cid:228)t, Sicherheit und Zuverl(cid:228)ssigkeit ihre volle Zustimmung finde. Kann die Kommission angesichts der Tatsache, da(cid:223) trotz der (cid:252)ber 60 Millionen Euro, die im letzten Jahrzehnt von der Gemeinschaft f(cid:252)r die Alpen(cid:252)berquerung Turin-Lyon aufgewendet worden sind, dieses Projekt von einer sicheren und stabilen Zukunft noch weit entfernt ist, mitteilen, in welcher Weise sie t(cid:228)tig wird, um endlich im Laufe des Jahres zu einer klaren politischen Entscheidung (cid:252)ber die n(cid:228)chsten Phasen der Projektdurchf(cid:252)hrung zu gelangen sowie die Verantwortung und die Mitwirkung des zust(cid:228)ndigen Ministeriums sowie von italienischen Regionen und lokalen K(cid:246)rperschaften bei der Realisierung der Eisenbahnlinie Lyon-Turin-Mailand-Ljubljana aufzuzeigen? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (25. Mai 2000) Um die Realisierung des Projekts der Eisenbahnlinie Lyon-Turin-Mailand-Venedig-Triest-(Ljubljana) zu beschleunigen, besteht nach Ansicht der Kommission das wichtigste kurzfristige Ziel darin, eine politische Entscheidung (cid:252)ber den Bau des internationalen transalpinen Abschnitts herbeizuf(cid:252)hren. Auf dem franz(cid:246)- sisch-italienischen Gipfeltreffen 1999 in N(cid:238)mes hatten sich die beiden Regierungen verpflichtet, eine endg(cid:252)ltige Entscheidung (cid:252)ber den Bau des internationalen (cid:132)Mont Cenis(cid:147)-Tunnels im Herbst 2000 zu treffen. Die Kommission wird beide Mitgliedstaaten auch weiterhin dr(cid:228)ngen, diesbez(cid:252)glich zu einem positiven Ergebnis zu kommen und entsprechende Planungsangaben in bezug auf die angrenzenden Abschnitte zwischen Lyon und St. Jean-de-Maurienne auf der franz(cid:246)sischen Seite und zwischen dem Susatal und Turin auf der italienischen Seite zu machen. Die Entscheidung zum Bau des Tunnels mu(cid:223) auf soliden Grundlagen beruhen. Daher erwartet die Kommission, da(cid:223) die Ergebnisse der Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung und der wirtschaftlichen und techni- schen Untersuchungen, die von der Gruppe internationaler Wirtschaftsinteressen (cid:132)Alpentunnel(cid:147) durch- gef(cid:252)hrt werden, fristgem(cid:228)(cid:223) im Sommer 2000 vorliegen


title: Verordening (EG) nr. 745/2000 van de Commissie van 10 april 2000 tot afwijking van Verordening (EG) nr. 2316/1999 houdende uitvoeringsbepalingen van Verordening (EG) nr. 1251/1999 van de Raad ten aanzien van braaklegging

eurovoc_concepts:
agricultural land
set-aside
storage
wood product

text: L 89/4 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 4. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 745/2000 VAN DE COMMISSIE van 10 april 2000 tot afwĳking van Verordening (EG) nr. 2316/1999 houdende uitvoeringsbepalingen van Verorde- ning (EG) nr. 1251/1999 van de Raad ten aanzien van braaklegging DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1251/1999 van de Raad van 17 mei 1999 tot instelling van een steunregeling voor producten van bepaalde akkerbouwgewassen (1), gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2704/1999 (2), en met name op artikel 9, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) van (EG) 2316/1999 de nr. Bĳ Verordening Commissie (3) zĳn de uitvoeringsbepalingen van Veror- dening (EG) nr. 1251/1999 ten aanzien van braakleg- ging vastgesteld. In artikel 19, lid 2, wordt met name bepaald dat de braakgelegde percelen uit productie moeten worden genomen voor een periode die uiterlĳk op 15 januari ingaat en ten vroegste op 31 augustus eindigt. In lid 3 van artikel 19 wordt gepreciseerd dat de braakgelegde grond in principe niet voor landbouwpro- ductie, noch voor een winstgevende bestemming mag worden gebruikt. Bepaalde gebieden in de Gemeenschap zĳn in december 1999 getroffen door uitzonderlĳke stormen die aanzien- lĳke schade hebben toegebracht aan de bossen in verschillende lidstaten en die tot een houtaanbod hebben geleid dat de markt in die sector in gevaar brengt. In die situatie kan verbetering worden gebracht door toe te staan dat, in afwachting van ophaling door de verwer- kende sector, de betrokken hoeveelheden hout tĳdelĳk worden opgeslagen op grond die niet wordt gebruikt in het kader van de braakleggingsregeling voor akkerbouw. Het is echter raadzaam maatregelen vast te stellen om de (3) (4) niet-winstgevende bestemming van die oppervlakten te garanderen. Er moet dus afgeweken worden van Verordening (EG) nr. 2316/1999. De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 In afwĳking van artikel 19, lid 2 en lid 3, van Verordening (EG) nr. 2316/1999 kunnen voor de verkoopseizoenen 2000/2001 en 2001/2002 in de door de lidstaten tot rampgebied uitge- roepen gebieden de voor braaklegging opgegeven oppervlakten worden gebruikt voor de opslag van door de stormen van december 1999 gevelde bomen. Artikel 2 De betrokken lidstaten nemen de nodige maatregelen om ervoor te zorgen dat de braakgelegde oppervlakten die beschik- baar worden gesteld en voor opslag worden gebruikt, niet voor een winstgevend doel worden gebruikt. Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Zĳ is van toepassing met ingang van 15 januari 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 april 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 1. (2) PB L 327 van 21. 12. 1999, blz. 12. (3) PB L 280 van 30. 10. 1999, blz. 43


title: Beretning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om gennemførelsen og virkningerne af direktiv 91/250/EØF om retlig beskyttelse af edb-programmer

eurovoc_concepts:
approximation of laws
computer piracy
copyright
data-processing law
software

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 10. 04. 2000 KOM(2000) 199 endelig BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG om gennemførelsen og virkningerne af direktiv 91/250/EØF om retlig beskyttelse af edb- programmer BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG om gennemførelsen og virkningerne af direktiv 91/250/EØF om retlig beskyttelse af edb- programmer RESUMÉ I forbindelse med vedtagelsen af en fælles holdning vedrørende Rådets direktiv 91/250/EØF (13. december 1990) påtog Kommissionen sig en politisk forpligtelse til at udarbejde en rapport om direktivets gennemførelse og virkninger. Direktivet var det første af sin slags inden for ophavsret og beslægtede rettigheder, og det var således endnu ikke fast praksis at indføje en revisionsklausul i selve direktivet. Denne rapport bygger hovedsagelig på en undersøgelse, der blev foretaget af eksterne konsulenter og afsluttet i 1997, samt på Kommissionens egne konstateringer, herunder bemærkninger fra de berørte parter. De overordnede resultater viser, at direktivets mål er blevet nået, og at det har haft en tilfredsstillende virkning på software-industrien (hvilket f. eks. afspejles i industriens vækst og et fald i omfanget af piratkopiering af software). Der synes på grundlag af disse resultater ikke at være anledning til at ændre direktivet. Der har derimod vist sig en række mangler med hensyn til medlemsstaternes gennemførelse af direktivet. Visse mangler behøver ikke at blive undersøgt nærmere af Kommissionen, mens andre bør undersøges med henblik på iværksættelse af eventuelle overtrædelsesprocedurer. En række specifikke områder, som erhvervslivet har gjort opmærksom på (retten til spredning, retten til tilgængeliggørelse for almenheden, sikkerhedskopier, retsmidler og tekniske indretninger), behandles ligeledes. Selvom det er Kommissionens konklusion, at det på disse områder ikke er nødvendigt at ændre direktivet på nuværende tidspunkt, udelukker det ikke muligheden for en tilpasning på et senere tidspunkt i lyset af andre forhold. til der henvises beslægtede Endelig edb-programmers patentbarhed (som kan supplere den nuværende ophavsretlige beskyttelse) og grønbogen "Bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked", som er et udmærket udgangspunkt for yderligere foranstaltninger mod piratkopiering af software. Det understreges over for medlemsstaterne, at det er vigtigt, at regeringerne fastsætter en erklæret politik med hensyn til anvendelsen af lovligt software i den offentlige forvaltning. fællesskabsinitiativer, især 2 INDHOLDSFORTEGNELSE I. II. Kommissorium. 5 Baggrund for direktivet. 5 III. Direktivets indhold. 6 IV. Status over direktivets gennemførelse. 7 V. Oversigt over direktivets gennemførelse i medlemsstaterne. 8 1. Beskyttelsens genstand (artikel 1). 8 (a) Beskyttelse af edb-programmer som litterære værker. 9 (b) (c) (d) Forberedende designmateriale skal være omfattet af udtrykket "edb-program". 9 Enhver form, hvori et edb-program udtrykkes. 9 Idéer og principper. 9 (e) Ophavsmandens egen intellektuelle frembringelse. 10 (f) Ingen andre kriterier. 10 2. 3. 4. Ophavsmanden til et program (artikel 2). 10 Den beskyttede personkreds (artikel 3). 10 De enkelte enerettigheder (artikel 4). 11 (a) Reproduktion (artikel 4, litra a)). 11 (b) Oversættelse, bearbejdelse, arrangement og enhver anden omformet gengivelse af et edb-program (artikel 4, litra b)). 11 (c) Enhver form for offentlig spredning, herunder udlejning (artikel 4, litra c), 1. punktum)11 (d) Konsumption i Fællesskabet (artikel 4, litra c), 2. punktum). 11 5. Undtagelser fra enerettighederne (artikel 5). 12 (a) Normal anvendelse og korrektion af fejl foretaget af den, der retmæssigt har erhvervet edb-programmet (artikel 5, stk. 1). 12 (b) Sikkerhedskopiering (artikel 5, stk. 2). 13 (c) Besigtigelse, undersøgelse eller afprøvning af et edb-program (artikel 5, stk. 3). 13 (d) Privatkopiering. 13 6. 7. 8. 9. Dekompilering (artikel 6). 14 Særlige beskyttelsesforanstaltninger (artikel 7). 14 Beskyttelsens varighed (artikel 8). 15 Fortsat anvendelse af andre retsforskrifter (artikel 9). 15 3 VI. Oversigt over virkningerne af gennemførelsen. 16 1. 2. 3. 4. De berørte kredse er generelt tilfredse med grundtrækkene i den nuværende ordning. 16 Virkning på edb-program-industrien. 16 Virkning på lovgivningen i tredjelandene. 16 Konsekvenser af andre misforhold i medlemsstaternes gennemførelse. 17 VII. Eventuelt behov for yderligere fællesskabsforanstaltninger. 17 1. 2. 3. 4. Retten til offentlig spredning og kommunikation. 17 Sikkerhedskopier. 18 Retsmidler. 18 Tekniske anordninger. 19 VIII. Beslægtede fællesskabsinitiativer. 19 1. 2. Patentbeskyttelse for softwarerelaterede nyskabelser. 19 Statslig brug af edb-programmer. 20 IX. Endelige konklusioner. 21 4 I. KOMMISSORIUM Kommissionen erklærede i forbindelse med vedtagelsen den 13. december 1990 af den fælles holdning vedrørende Rådets direktiv 91/250/EØF om retlig beskyttelse af edb-programmer, at den agtede ultimo 1996 at fremlægge en rapport om, hvorledes direktivet fungerer, til Europa- Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Det er for at opfylde denne politiske forpligtelse, at rapporten nu er blevet udarbejdet. Forsinkelsen skyldes, at kun tre medlemsstater har overholdt tidsfristen for direktivets gennemførelse, der var fastsat til den 1. januar 1993. Rapporten bygger delvis på en uvildig undersøgelse, der blev bestilt i 1997 med henblik på at indsamle alle relevante oplysninger om medlemsstaternes lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/250/EØF og om de praktiske anvendelser heraf. Hertil kommer en række konklusioner på grundlag af kommentarer fra de berørte parter, navnlig om gennemførelsen af direktivet og dets konsekvenser samt Kommissionens egne betragtninger og analyse. softwareindustrien og på andre områder, for Rapporten tager ligeledes højde for igangværende separate initiativer fra Kommissionen vedrørende den retlige beskyttelse af edb-programmer. II. BAGGRUND FOR DIREKTIVET Direktivet om edb-programmer blev første gang annonceret i Kommissionens hvidbog "Gennemførelsen af det indre marked"1, og direktivets indhold er bl. a. blevet påvirket af resultaterne af en omfattende høring, der blev iværksat inden for rammerne af grønbogen "Ophavsretten og den teknologiske udfordring - spørgsmål vedrørende ophavsret, der kræver øjeblikkelig handling"2, som blev udarbejdet i juni 1988. Efter denne høring havde forslaget til direktiv af april 1989 til formål at harmonisere medlemsstaternes lovbestemmelser på området ved at definere et mindstemål af beskyttelse, og det blev udformet med lige stor hensyn til rettighedshaverne til edb-programmer, deres forskel på konkurrenter og brugerne medlemsstaternes bestemmelser vedrørende beskyttelse af edb-programmer. Eftersom det var et forholdsvis nyt fænomen, var der i syv ud af de tolv medlemsstaters lovgivning om ophavsret i virkeligheden ingen udtrykkelige bestemmelser om beskyttelse af edb- programmer. af edb-programmer. Der var dengang stor I begrundelsen til sit forslag til direktiv gjorde Kommissionen gældende, at det ikke længere var hensigtsmæssigt at opretholde sådanne forskelle i beskyttelsesniveauet, eftersom det ikke alene ville være til skade for det indre marked ved at bidrage til at opretholde eller skabe handelshindringer for handlen med edb-programmer inden for EU, men også ville påvirke oprettelsen af softwarevirksomheder i EU negativt og føre til konkurrenceforvridning. Som beskrevet i dette dokument havde direktivet til formål at etablere en retlig beskyttelse af edb-programmer i de medlemsstater, hvor en sådan beskyttelse endnu ikke eksisterede, og at sikre, at beskyttelsen i samtlige medlemsstater byggede på fælles principper. 1 2 KOM (85) 310 endelig udg. , punkt 149. KOM (88) 172 endelig udg. af 10. 11. 1988. 5 Disse principper kan resumeres som følger: – edb-programmer skal være underlagt en ophavsretlig beskyttelse som litterære værker – det skal specificeres, hvem der har ophavsretten – de handlinger, der er underlagt restriktioner, og som kræver en tilladelse fra rettighedshaveren, og de handlinger, der ikke krænker ophavsretten, skal defineres, og – betingelserne for beskyttelse af et edb-program skal defineres. Selvom det er lykkedes at nå alle disse mål, blev der i direktivet ikke lagt op til en fuldstændig harmonisering, eftersom medlemsstaterne på grundlag af subsidiaritetsprincippet selv kunne fastsætte nationale bestemmelser, sålænge de ikke har en negativ indvirkning på det indre marked. III. DIREKTIVETS INDHOLD I henhold til bestemmelserne i Rådets direktiv 91/250/EØF skal edb-programmer gives ophavsretlig beskyttelse som litterære værker efter Berner-konventionen til værn for litterære og kunstneriske værker (Paris-akten, 1971). Spørgsmålet om ophavsmand er i et vidt omfang overladt til EU-medlemsstaterne. Arbejdsgivere er berettigede til at udøve de økonomiske rettigheder, der er knyttet til programmer, som udvikles af deres ansatte. De ideelle rettigheder er ikke omfattet af direktivet. Et karakteristisk træk ved direktivet er, at niveauet af originalitet (kriterium for berettigelse til ophavsretlig beskyttelse) for første gang er blevet harmoniseret på EU-plan for en specifik kategori af frembringelser, hvortil der er knyttet en ophavsret. Programmet skal være "ophavsmandens egen intellektuelle frembringelse". Der må ikke anvendes andre kriterier. For at kunne opnå et ensartet niveau har 12 medlemsstater måtte sænke grænsen for opnåelse af beskyttelse, mens de tre resterende har måtte "løfte niveauet". Det skal ligeledes bemærkes, at direktivet giver en meget stærk beskyttelse, og at der især ikke gives dispensation for privatkopiering. Rettighedshaveren har en række enerettigheder: retten til at foretage eller tillade reproduktion, oversættelse, tilpasning, omarbejdelse eller enhver form for distribution til offentligheden, herunder udlejning. Der gives dog visse undtagelser erhvervet" et program, kan frit benytte det til normale aktiviteter. fra ophavsmandens eneret. De, der "retmæssigt har Der gives ligeledes specifik tilladelse til visse teknikker til reverse engineering. En person, der har ret til at benytte en kopi af et edb-program, er berettiget til uden rettighedshaverens tilladelse at observere, undersøge eller afprøve programmet med henblik på at få indsigt i de idéer og principper, som ligger til grund for elementerne i programmet, såfremt det ikke medfører ulovlig kopiering. Det bestemmes ligeledes i direktivet, at "den retmæssige indehavers rettigheder" ikke kan tilsidesættes ved aftalebestemmelser. Den vigtigste undtagelse er muligheden for at dekompilere et program for at opnå interoperabilitet med andre programmer. Dette punkt var genstand for intense drøftelser og 6 resulterede i et pragmatisk kompromis, som i praksis betyder, at de oplysninger, som er nødvendige for at etablere interoperabilitet, gøres tilgængelige. Der er fastsat en række betingelser med det formål at begrænse omfanget af dekompileringen tilsidesætte til det minimum, der er nødvendigt for at opnå interoperabilitet uden at rettighedshaverens retmæssige interesser ved f. eks. at skabe et program, der ikke er blevet selvstændigt udviklet, eller et program, der krænker ophavsretten. Disse begrænsninger indebærer bl. a. , at det kun er licensindehaveren eller en person, der handler på licensindehaverens vegne, som kan påberåbe sig undtagelsen for dekompilering, at de nødvendige oplysninger ikke allerede er frit tilgængelige, at de dele af programmet, der ikke er nødvendige for at opnå interoperabilitet, ikke må dekompileres, at de oplysninger, der opnås, ikke må anvendes til at udvikle, fremstille eller markedsføre et program, der krænker den ophavsret, der er knyttet til det program, som dekompileres, at der ikke må gøres indgreb i rettighedshaverens legitime interesser, og at anvendelsen ikke må være i modstrid med den normale udnyttelse af edb-programmet. Direktivet indeholder ligeledes bestemmelser om, at enhver aftalebestemmelse, der strider mod undtagelsen vedrørende dekompilering, er ugyldig. Med hensyn til retshåndhævelse skal der fastsættes regler om beslaglæggelse af ulovlige kopier og om midler til omgåelse af kryptering og/eller systemer til beskyttelse mod kopiering. IV. STATUS OVER DIREKTIVETS GENNEMFØRELSE Selvom kun tre medlemsstater fik gennemført direktivet inden for den fastsatte frist (1. januar 1993), har de alle på nuværende tidspunkt vedtaget de nødvendige nationale love og administrative bestemmelser. Oversigt over gennemførelsesbestemmelser: Medlemsstat Ikrafttrædelse Reference Danmark Italien 19. december 1992 Lov nr. 1010 29. december 1992 Decreto Legislativo nr. 518, Supplemento ordinario alla gazzetta Ufficiale nr. 306, 31. 12. 1992 Det Forenede Kongerige 1. januar 1993 Statutory Instrument 1992, nr. 3233 Irland 2. februar 1993 Østrig 1. marts 1993 S. I. nr. 26 of 1993, Regulations entitled European Communities (Legal Protection of Computer Programs) Regulations, 1993 Urheberrechtsgesetz – Novelle 1993, BGBl. nr. 93/1993, s. 1166 Grækenland 4. marts 1993 Lov nr. 2121/93 7 Finland 7. maj 1993 Tyskland 24. juni 1993 Lov nr. 418/93 og 419/93, Finlands statstidende af 12. 5. 1993, s. 415 Zweites Gesetz zur Änderung des Urheberrechtsgesetzes af 9. juni 1993, BGBl I, s. 910 Spanien Sverige Frankrig 24. december 1993 Lov 16/1993, BOE nr. 307 1. januar 1994 Lov nr. 1687/92 1. juli 1994 Lov nr. 94-361 af 10. maj 1994, J. O. R. F. af 11. 5. 1994, s. 6863 Belgien 1. august 1994 Nederlandene 1. september 1994 Lov af 30. juni 1994 Moniteur Belge af 27. 7. 94, s. 19315 Lov af 7. juli 1994, Staatsblad JS - 1994, s. 521. Portugal 25. oktober 1994 Luxembourg 24. april 1995 Decreto-lei nr. 252/94 af 20. 10. 1994 Diáro da República - I Série A, nr. 243, 20. 10. 1994, s. 6374. Loi du 24. 04. 1995 modifiant la loi du 29 mars 1972 sur le droit d'auteur en ce qui concerne la protection juridique des programmes d'ordinateur, Mémorial, s. 944 V. 1. OVERSIGT OVER DIREKTIVETS GENNEMFØRELSE I MEDLEMSSTATERNE Beskyttelsens genstand (artikel 1) Direktivets artikel 1 har til formål at definere anvendelsesområdet for den ophavsretlige beskyttelse, der gives edb-programmer. Seks medlemsstater (Belgien, Tyskland, Grækenland, Irland, Italien og Spanien) har opfyldt kravene i denne artikel, selvom de alle på nær to ikke har fundet det passende at gennemføre bestemmelsen om, at "der gælder ikke andre kriterier for, om et edb-program er berettiget til beskyttelse". Denne bestemmelse er fastsat i artikel 1, stk. 3, og vedrører definitionen af originalitet som en betingelse for at opnå ophavsretlig beskyttelse. Tyskland har udtrykkeligt indarbejdet artikel 1, stk. 33, og har således givet afkald på sin højesterets retspraksis i sagen "Inkassoprogramm"4, der tidligere krævede et (højt) niveau af 3 4 Artikel 69a (3) i den tyske ophavsretlov. BGHZ 94, 276. 8 nyskabelse ("Schöpfungshöhe"). Dette ændrede niveau af originalitet er senere blevet bekræftet af den nuværende retspraksis5, og det tyske kriterium for opnåelse af beskyttelse er således bragt i overensstemmelse med direktivet. (a) Beskyttelse af edb-programmer som litterære værker Edb-programmer skal beskyttes som litterære værker i henhold til artikel 2 i Berner- konventionen. Artikel 4 i WIPO-traktaten om ophavsret har samme ordlyd som i direktivet. Disse bestemmelser er ligeledes på linje med artikel 10, stk. 1, i TRIPs-aftalen. Alle medlemsstater synes at have indarbejdet dette krav i deres lovgivning. (b) Forberedende designmateriale skal være omfattet af udtrykket "edb-program" I henhold til artikel 1, stk. 1, 2. punktum, skal udtrykket "edb-program" omfatte det forberedende designmateriale hertil. Langt de fleste medlemsstater har indarbejdet denne bestemmelse i deres lovgivning uden at give en definition af edb-programmer. Kun Frankrig og Tyskland har tilsyneladende ophøjet denne definition til lov, men det skal i denne forbindelse bemærkes, at edb-program heller i selve direktivet. Betragtning nr. 7 og begrundelsen i Kommissionens oprindelige forslag af april 1989 giver dog en rettesnor på dette område. ikke blev defineret har Hverken Danmark eller Finland bestemmelsen om forberedende designmateriale. I Det Forenede Kongerige er forberedende designmateriale omfattet af litterære værker i stedet for af edb-programmer. Det lader til, at fremgangsmåden i Det Forenede Kongerige, som går længere end direktivet, der begrænser sig til edb-programmer, er i overensstemmelse med direktivet, og at fremgangsmåden i Danmark og Finland i praksis ikke har givet anledning til problemer. indarbejdet (c) Enhver form, hvori et edb-program udtrykkes Beskyttelsen finder i henhold til artikel 1, stk. 2, anvendelse på enhver form, hvori et edb- program udtrykkes. Mens ti af medlemsstaterne har gennemført dette krav, har hverken Danmark, Finland, Frankrig, Luxembourg eller Nederlandene fastsat nogen udtrykkelig bestemmelse om dette. Det er på nuværende tidspunkt ikke klart, hvilke konsekvenser dette vil have for beskyttelsen af edb-programmer i de pågældende medlemsstater. (d) Idéer og principper Idéer og principper, som ligger til grund for de enkelte elementer i et edb-program, nyder ikke ophavsretlig beskyttelse. Denne traditionelle undtagelse fra ophavsretten finder også her anvendelse i henhold til direktivets artikel 1, stk. 2, 2. punktum, og betragtning 13 og 14. Otte medlemsstater (Østrig, Finland, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige) har ikke gennemført disse bestemmelser. Det er dog tilsyneladende almindelig praksis i disse medlemstater at gøre sondringen mellem idé og udtryksform til et generelt princip i loven om ophavsret. 5 BGH [1994] GRUR 39 "Buchhaltungsprogramm", BGH [1994] GRUR 363 "Holzhandelsprogramm". 9 (e) Ophavsmandens egen intellektuelle frembringelse Som anført ovenfor gives der i artikel 1, stk. 3, en definition af niveauet af originalitet, der kræves for at få indrømmet ophavsretlig beskyttelse. Fællesskabskriteriet tager udgangspunkt i, at det skal være "ophavsmandens egen intellektuelle frembringelse". Denne bestemmelse er ikke blevet gennemført udtrykkeligt i seks medlemsstater, hvoraf Danmark, Finland, Luxembourg, Nederlandene og Sverige tilsyneladende opfatter det som et underforstået krav i deres lovgivning at tage hensyn til direktivets ordlyd. De berørte kredse har indtil videre ikke gjort indsigelse mod dette princip. færdigheder og arbejdsindsats, og tillader ophavsretlig beskyttelse Kommissionen har dog måtte påpege den måde, hvorpå Det Forenede Kongerige har gennemført denne bestemmelse, fordi denne medlemsstat normalt anvender et kriterium, der af bygger på computerfrembragte værker. Kommissionen har taget til efterretning, at Det Forenede Kongerige som følge af vedtagelsen af direktiv 96/9/EF om retlig beskyttelse af databaser6 nu anvender en retlig definition af originalitet for litterære værker, som består af en database7. Der mangler fortsat en lignende bestemmelse for edb-programmer, og det vil vise sig, om det vil medføre en overdreven beskyttelse af edb-programmer i Det Forenede Kongerige. (f) Ingen andre kriterier i direktivet ikke er strengt nødvendigt at Kun Belgien og Tyskland har gennemført denne bestemmelse fra direktivet. Det lader dog til, at det implementere denne bestemmelse expressis verbis, tydeligt er angivet, at kriteriet om "ophavsmandens egen eftersom det intellektuelle frembringelse" er tilstrækkelig. Desuden er betragtning nr. 8 en påmindelse om, at de kriterier, der skal lægges til grund for at afgøre, om et edb-program er et originalt værk eller ej, ikke skal omfatte afprøvning af edb-programmets kvalitetsmæssige eller æstetiske værdi. Det forventes, at medlemsstaternes domstole i praksis vil finde vejledning i sådanne bestemmelser, når de skal fortolke direktivet. 2. Ophavsmanden til et program (artikel 2) Artikel 2 indeholder tre ufravigelige bestemmelser, nemlig vedrørende individuel ophavsret, fælles ophavsret og arbejdstageres frembringelser. Herudover er der en bestemmelse om fælles frembringelser, som overlades til medlemsstaternes skøn. Frankrig, Italien, Spanien og Portugal har gjort brug af denne valgmulighed. Samtlige medlemsstater har gennemført de ufravigelige bestemmelser i artikel 2 i deres lovgivning. 3. Den beskyttede personkreds (artikel 3) Eftersom der med henblik på at fastslå, hvem der er beskyttelsesberettiget, i denne artikel henvises til den nationale ophavsretslovgivning, der finder anvendelse på litterære værker, er denne artikel stort til, at medlemsstaterne, uanset arten af denne bestemmelse, udtrykkeligt giver edb-programmer ophavsretlig beskyttelse som litterære værker, hvilket medfører, at de normale regler om ophavsmand finder anvendelse. tidligere bestemmelser. Det set en bekræftelse af lader 6 7 EFT L 77 af 27. 3. 1996, s. 20. Artikel 3 A (2) CDPA 1988 som ændret af bestemmelserne om ophavsret og databaserettigheder af 1997, S. I. 1997/3032 af 18. 12. 1997. 10 4. De enkelte enerettigheder (artikel 4) Syv medlemsstater (Belgien, Frankrig, Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg og Spanien) har gennemført bestemmelserne i artikel 4. (a) Reproduktion (artikel 4, litra a)) I henhold til direktivet forudsætter en varig eller midlertidig, hel eller delvis reproduktion af form et edb-program på en hvilken som helst måde og i en hvilken som helst rettighedshaverens tilladelse. Det lader dog til, at der i visse medlemsstater ikke er nogen specifik gennemførelse af denne bestemmelse om "varig eller midlertidig reproduktion" (Østrig, Danmark, Finland, Nederlandene og Sverige). Dette forhold skal lyset af bemærkningerne fra erhvervslivet eventuelt undersøges nærmere. i En række medlemsstater (Danmark, Finland, Grækenland, Sverige og Det Forenede Kongerige) har heller ikke gennemført bestemmelsen om "hel eller delvis reproduktion". Endelig har en række medlemsstater (Østrig, Danmark, Finland, Portugal og Sverige) udeladt "indlæsning, visning på skærm, kørsel, overførsel eller lagring af et edb-program" fra reproduktionsrettens anvendelsesområde. Denne udeladelse synes at være i strid med den vedtagne erklæring vedrørende artikel 1, stk. 4, i WIPO-traktaten om ophavsret, hvorefter lagring af et beskyttet værk i digital form i et elektronisk medie udgør en reproduktion i henhold til artikel 9 i Berner-konventionen. (b) Oversættelse, bearbejdelse, arrangement og enhver anden omformet gengivelse af et edb-program (artikel 4, litra b)) En række medlemsstater (Østrig, Danmark, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige) har tilsyneladende udeladt udtrykkeligt at gennemføre sætningen vedrørende "enhver anden omformet gengivelse". Ophavsretten er således eventuelt mere begrænset i disse lande end foreskrevet i direktivet. (c) Enhver form for offentlig spredning, herunder udlejning (artikel 4, litra c), 1. punktum) Ophavsmanden har i samtlige medlemsstater også eneret til spredningen af originalen eller en kopi af edb-programmet. Der gives ligeledes en ret til udlejning. (d) Konsumption i Fællesskabet (artikel 4, litra c), 2. punktum) Som anført i Kommissær Montis svar af 11. juli 1995 på mundtlig forespørgsel H-0436/95 fra Arthur Newens, medlem af Europa-Parlamentet8, har Kommissionen hele tiden været af den opfattelse, at direktiv 91/250/EØF forhindrer medlemsstaterne i at anvende et internationalt konsumptionsprincip for distribution af edb-programmer. I artikel 4, litra c), fastsættes en enerettighed til distribution, der er genstand for konsumption i Fællesskabet, når programmet er solgt i Fællesskabet. Eftersom der ikke er fastsat nogen bestemmelse om, at denne enerettighed er genstand for konsumption i Fællesskabet, når det første salg finder sted uden for Fællesskabet, må medlemsstaterne ikke anvende en sådan konsumption for edb- programmer. 8 Europa-Parlamentets forhandlinger (dansk udgave) nr. 466, s. 175. 11 Hverken Danmark, Finland, Nederlandene eller Portugal har indført nogen udtrykkelig bestemmelse om forbud mod parallelimport af edb-programmer til Fællesskabet. Det fremgår endvidere af lovgivningen, at det konsumptionsprincip, som Luxembourg har valgt, ikke kun finder anvendelse på spredningsretten. De berørte kredse har udtrykt bekymring vedrørende disse spørgsmål. Det skal dog bemærkes, at princippet om konsumption i Fællesskabet nu ligeledes finder anvendelse i Nederlandene som følge af den retspraksis, der i lyset af direktivet ligger til grund for den nederlandske ophavsretlovgivning9. Ifølge formanden for byretten i Haag i som ikke forbindelse med Novell-sagen skal den nederlandske ophavsretlovgivning, indeholder i overensstemmelse med bestemmelserne i direktivet. Han nåede på dette grundlag frem til den konklusion, at edb-programmer fra den 1. september 1994 i Nederlandene skal være underlagt ophavsretlige bestemmelser, der udelukkende medfører konsumption af i Fællesskabet. om konsumption, bestemmelser vidt muligt rettigheder udlægges nogen så 5. Undtagelser fra enerettighederne (artikel 5) Ti medlemsstater har gennemført alle disse ufravigelige bestemmelser enten ordret eller Italien, (Belgien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Grækenland, næsten ordret Luxembourg, Spanien og Sverige). Der gives i det efterfølgende en nærmere redegørelse for hver bestemmelse. Irland, (a) fejl Normal anvendelse og korrektion af erhvervet edb-programmet (artikel 5, stk. 1) foretaget af den, der retmæssigt har Ifølge denne bestemmelse kræver de handlinger, der er underlagt restriktioner, med ikke undtagelse af spredning og udlejning, tilladelse fra rettighedshaveren, når de er nødvendige for, at den, der retmæssigt har erhvervet edb-programmet, kan benytte det efter dets formål, herunder til korrektion af fejl. i mangel af specifikke aftalebestemmelser De fleste medlemsstater har gjort det klart, at bestemmelserne i artikel 5, stk. 1, kan fraviges ved aftale for så vidt angår deres anvendelsesområde. Der er dog fortsat forskellige opfattelser af begrebet "retmæssig erhverver". En række medlemsstater har gennemført dette begreb ved til at anvende hjælp af betegnelsen "retmæssig bruger", dvs. en person, der har programmet. ret Kommissionen er enig med en række iagttagere i, at "retmæssig erhverver" i princippet betyder køber, licenshaver, lejer eller en person, der har tilladelse til at anvende programmet på vegne af en af ovenstående personer. Dette argument bygger også på artikel 6 og 8 i databasedirektivet (direktiv 96/9/EF), hvor betegnelsen "den, der har ret til at benytte en database" er anvendt, hvilket er i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i direktivet om edb- programmer10. Formålet med artikel 5, stk. 1, og betragtning 18 var efter Kommissionens opfattelse, at det ikke skulle være muligt ved en aftale at forhindre en "retmæssig erhverver" af et edb-program i at foretage nogen af de handlinger, der er underlagt restriktioner, men som er nødvendige for at benytte programmet efter dets formål eller til korrektion af fejl. Det er dog muligt i en 9 10 Haags byret, summarisk pådømmelse af 7. juli 1995 i sag KG 95/591 (Novell, Inc. vs. America Direct B. V. ), computerrecht 1995/96, s. 281 ff. Begrundelse, KOM (92) 24 endelig udg. af 13. 5. 1992, punkt 8. 4. 12 aftale at fastsætte specifikke bestemmelser med henblik på at "kontrollere" de handlinger, der er underlagt restriktioner, og som kan foretages af brugeren af et edb-program. Finland eller Det Forenede Kongerige Hverken Østrig, deres gennemførelsesbestemmelser til det faktum, at "intet andet udtrykkeligt (må være) fastsat ved aftale". I Det Forenede Kongeriges tilfælde skyldes dette sandsynligvis, at der i denne medlemsstat eksisterer en omfattende aftalefrihed, der går meget længere end de ophavsretlige undtagelser fra edb-programmernes beskyttelse. Lovbestemmelserne i Østrig og Finland er ikke i overensstemmelse med fællesskabskravene, fordi de medfører mere vidtrækkende undtagelser end tilladt i direktivet. henviser i Endvidere siger de portugisiske og britiske gennemførelsesbestemmelser ikke noget om "anvendelse efter programmets formål". Kommissionen har ikke kendskab til nogen praktiske problemer som følge af denne mangel. (b) Sikkerhedskopiering (artikel 5, stk. 2) Det kan i henhold til artikel 5, stk. 2, ikke ved aftale forhindres, at en person, der har ret til at benytte et edb-program, laver en sikkerhedskopi, for så vidt det er nødvendigt for denne benyttelse. Denne bestemmelse er blevet gennemført i samtlige medlemsstater. 11 (c) Besigtigelse, undersøgelse eller afprøvning af et edb-program (artikel 5, stk. 3) Den, der har ret til at benytte en kopi af et edb-program, kan i henhold til artikel 5, stk. 3, uden rettighedshaverens tilladelse besigtige, undersøge eller afprøve edb-programmet for at fastslå, hvilke idéer og principper der ligger til grund for de enkelte elementer af edb- programmet, hvis dette sker i forbindelse med sådanne handlinger som indlæsning, visning på skærm, kørsel, overførsel eller lagring af edb-programmet, som han er berettiget til at udføre. Alle medlemsstater har fulgt denne ordlyd, undtagen Finland og Det Forenede Kongerige, som begge har undladt ordene "som han er berettiget til at udføre". Denne udeladelse har en vis betydning, fordi ordene "som han er berettiget til at udføre" på passende vis begrænser de tilladte handlinger, som kan udføres af den retmæssige bruger med henblik på at besigtige, undersøge eller afprøve programmet. (d) Privatkopiering Direktivets artikel 5, stk. 1, giver mulighed for specifikke undtagelser, der tillader anvendelse på visse betingelser. Privatkopiering af edb-programmer blev i fællesskabslovgivningen ikke omfattet af de tilladte undtagelser fra de handlinger, der er underlagt restriktioner. Visse for medlemsstater har privatkopiering. Rettighedshaverne betragter dette som et vigtigt anliggende, og der bør træffes foranstaltninger med henblik på at bringe disse medlemsstater på linje med de lande, der har ophævet deres undtagelser for privatkopiering af edb-programmer. imidlertid ikke udtrykkeligt ophævet de gældende undtagelser Der er indtil videre ingen tegn på alvorlige praktiske problemer på dette område, og Kommissionen har ikke modtaget nogen formelle klager. Situationen afspejler dog en vis retlig usikkerhed og vil eventuelt kræve en nærmere undersøgelse. 11 En række af erhvervslivets bekymringer er beskrevet i afsnit VII. 2. 13 6. Dekompilering (artikel 6) Det er generelt denne artikel, som medlemsstaterne har gennemført mest fyldestgørende. De fleste gennemførelsesbestemmelser er ordrette eller næsten ordrette. Dog har seks lande (Østrig, Danmark, Finland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige) udeladt artikel 6, stk. 3, om begrænsning af dekompileringsundtagelsen. Denne begrænsning har stor betydning, fordi den stammer fra Berner-konventionens "tretrinstest" (Berner-konventionens artikel at dekompileringsundtagelsen ikke finder anvendelse på en måde, som på urimelig vis gør indgreb i rettighedshaverens legitime interesser eller er i modstrid med den normale udnyttelse af edb-programmet. Udeladelsen af en sådan udtrykkelig begrænsning kan medføre et urimeligt indgreb i rettighedshaverens interesser. begrænsning 2). Denne direktivet, henhold sikrer stk. til 9, i De portugisiske, svenske og britiske gennemførelsesbestemmelser er med hensyn til de øvrige anliggender, der er omfattet af artikel 6, de eneste, som ikke er i fuld overensstemmelse med direktivet. Hvad angår de portugisiske gennemførelsesbestemmelser er der for det første ikke taget højde for artikel 6, stk. 1, litra c). Dette er en alvorlig udeladelse, fordi en af parterne i en overtrædelsessag eventuelt skal være i stand til at bevise, at adgangen til bestemte elementer i et program, der ikke var nødvendige for at tilvejebringe interoperabilitet, var en ulovlig handling og dermed en krænkelse af ophavsretten. For det andet er artikel 6, stk. 2, litra a), ikke blevet gennemført. I modsætning til direktivet findes der således ingen bestemmelser om, at dekompilering kan anvendes til andre formål end til at opnå interoperabilitet med et selvstændigt udviklet edb-program. Endelig er gennemførelsen af kravet om tretrinstest på ingen måde i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3. Den svenske gennemførelse er kun mangelfuld på den måde, at ordene "selvstændigt udviklet edb-program" mangler i gennemførelsen af artikel 6, stk. 1. Denne udeladelse synes imidlertid at have stor betydning. Man havde i direktivet valgt at bruge denne ordlyd for at undgå enhver dekompilering af et målprogram, inden det selvstændigt udviklede edb-program forelå (selv på forberedende designstadie). De britiske gennemførelsesbestemmelser er muligvis heller ikke i overensstemmelse med direktivet. For det første fordi man har anvendt ordlyden "retmæssig bruger", hvilket synes ikke at omfatte "en person, der har tilladelse på vegne af licenshaveren eller en anden person, der har ret til at benytte en kopi af edb-programmet". For det andet er ordlyden "reproduktion af koden eller oversættelse af kodens form" blevet gennemført med ordlyden "udtrykt i lavniveausprog med henblik på konvertering til højniveausprog", for det tredje er der ingen begrænsning af det dekompilerede programs "dele", eftersom begrænsningen gælder "sådanne handlinger, som er nødvendige for at nå det tilladte mål", og endelig er der ingen udtrykkelig gennemførelse af tretrinstesten i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3. 7. Særlige beskyttelsesforanstaltninger (artikel 7) I artikel 7, stk. 1, specificeres en række handlinger, imod hvilke medlemsstaterne skal træffe "passende foranstaltninger i overensstemmelse med deres nationale lovgivning". Disse handlinger omfatter a) omsætning af ulovlige kopier, b) besiddelse i kommercielt øjemed af ulovlige kopier og c) omsætning eller besiddelse i kommercielt øjemed af et hvilket som helst middel, hvis eneste formål er at lette ulovlig fjernelse af tekniske beskyttelsesforanstaltninger. 14 Artikel 7, stk. 2, vedrører beslaglæggelse af ulovlige kopier, og artikel 7, stk. 3, omhandler beslaglæggelse af midler, der har til formål at lette ulovlig fjernelse eller omgåelse af tekniske beskyttelsesforanstaltninger. En række medlemsstater (Tyskland, Grækenland, Italien og Portugal) har ikke gennemført artikel 7 i alle sine detaljer, men det er dog kun Grækenland, der ikke har gennemført bestemmelsen om skønsmæssige beføjelser i artikel 7, stk. 3. Generelt har denne manglende præcisering kun medført mindre praktiske problemer i forbindelse med retshåndhævelse. Der er i forbindelse med artikel 7 blevet afsagt en række vigtige domme. Det er således blevet fastslået i en afgørende tysk dom, at ændringen af programmeringen i et edb-program, der er beskyttet med en hardwarelås (dongle), med henblik på at fjerne programbeskyttelsen, er en krænkelse af ophavsretten. 12 8. Beskyttelsens varighed (artikel 8) Artikel 8 blev ophævet i henhold til artikel 11, stk. 1, i direktiv 93/98/EØF om harmonisering af beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder13. I henhold til artikel 1, stk. 1, i direktivet om beskyttelsestid gælder ophavsretten til litterære eller kunstneriske værker som defineret i artikel 2 i Berner-konventionen i en harmoniseret periode på 70 år efter ophavsmandens død. Denne bestemmelse finder ligeledes anvendelse på ophavsretten til edb- programmer. Samtlige medlemsstater har gennemført direktivet på dette område. 9. Fortsat anvendelse af andre retsforskrifter (artikel 9) retsforskrifter vedrørende Artikel 9, stk. 1, indeholder en bestemmelse om, at direktivet ikke berører anvendelsen af andre forskrifter om patenter, varemærker, illoyal konkurrence, forretningshemmeligheder, halvlederprodukter eller aftaler. Det fastsættes ligeledes i denne artikel, at enhver aftalebestemmelse, som strider mod artikel 6 (dekompilering) eller mod undtagelserne i artikel 5, stk. 2 og 3, er ugyldig. edb-programmer, herunder Konsekvenserne af Nederlandenes og Spaniens manglende gennemførelse af netop disse bestemmelser dæmpes i et vist omfang af disse medlemsstaters almindelige retsprincipper, der sandsynligvis gør det muligt alligevel at opfylde direktivets målsætning. (Østrig, Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, En lang række medlemsstater Italien, Luxembourg, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige) har undladt expressis verbis at gennemføre bestemmelsen om, at bestemmelsen ikke berører andre retsforskrifter. Det er dog underforstået, at de andre relevante retsforskrifter fortsat vil finde anvendelse i disse medlemsstater i henhold til princippet om lex specialis. Denne udeladelse vil derfor næppe have nogen negative konsekvenser, der strider mod fællesskabskravene. Internationale software-producenter har anerkendt direktivets dekompileringskrav i deres licensaftaler. En række i overensstemmelse med direktivets artikel 5, 6 og 9. Fordi visse undtagelser og "brugerrettigheder" som fastsat i bestemmelserne er ufravigelige, vil sådanne aftaler blive betragtet som ugyldige. amerikanske og europæiske er dog ikke licensaftaler 12 13 Karlsruhe appeldomstol, [1996] WRP 587; stadfæstet af den tyske højesteret (BGH) [1996] CR 737. EFT L 290 af 24. 11. 1993, s. 9. 15 VI. 1. OVERSIGT OVER VIRKNINGERNE AF GENNEMFØRELSEN De berørte kredse er generelt tilfredse med grundtrækkene i den nuværende ordning Bortset fra de nyeste begivenheder i kølvandet på Kommissionens fremsættelse af forslag til direktiv om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet14, som beskrives nedenfor, er der intet pres fra de berørte kredse for i nogen væsentlige ændringer af direktivet. De interessegrupper, der blev interviewet forbindelse med 1997-undersøgelsen, var uden undtagelse alle af den opfattelse, at direktivet havde haft en betydelig harmoniserende virkning, fordi der blev fastsat fælles kriterier for en ophavsretlig beskyttelse af edb-programmer som litterære værker. 2. Virkning på edb-program-industrien Direktivets vedtagelse har haft en gavnlig virkning på edb-program-industrien på fire vigtige områder: nedbringelse af piratkopieringen (fald i hele Vesteuropa fra et gennemsnit på 78 % i 1990 til 36 % i 1998)15 øget beskæftigelse (den europæiske software-industri havde en vækst fra 19 mia. ECU i 1992 til 31 mia. ECU i 1997)16 øget anvendelse af åbne systemer (se resultaterne af det arbejde, der er udført af arbejdsgruppen vedrørende åbne systemer på http://eu. conecta. it), og harmonisering af reglerne vedrørende medarbejderudviklede edb-programmer. 3. Virkning på lovgivningen i tredjelandene Direktivet har fungeret som model i et betydeligt antal central- og østeuropæiske lande samt i Hongkong, Filippinerne og Australien. Direktivet giver tilsyneladende samme beskyttelse som lovgivningen hos Fællesskabets vigtigste handelspartnere. Det er blevet sagt, at et særligt aspekt i den ophavsretlige beskyttelse af edb-programmer giver anledning til en række internationale misforhold. Det er således i forbindelse med 1997- fastsat undersøgelsen blevet konstateret, at der undtagelser for "ethvert programsprog, -regel eller -algoritme, der anvendes til at udarbejde sådanne" edb-programmer. i den japanske ophavretlovgivning er Kommissionen deler den opfattelse, at der ikke er grund til at udvide undtagelserne fra direktivets anvendelsesområde til også at omfatte programsprog. Det kan efter direktivets artikel 1, stk. 2, diskuteres, hvorvidt regler og algoritmer skal være omfattet af "principper", især hvis der ved principper forstås "procedurer, funktionsmåder eller matematiske begreber som sådan". 14 15 16 EFT C 108 af 7. 4. 1998, s. 6, og ændret forslag i EFT C 180 af 25. 6. 1999, s. 6. BSA/SIIA Piracy Statistics 1998, SIIA Global Software Piracy Report 1999. Price Waterhouse-rapport. 16 Endelig er der tilsyneladende ingen relevant retspraksis vedrørende artikel 47, stk. 2, i den japanske ophavsretlovgivning, der medfører andre forhold i Japan end i EU eller USA. 4. Konsekvenser af andre misforhold i medlemsstaternes gennemførelse Selvom de berørte kredse var af den opfattelse, at de fleste forskelle i gennemførelsen ikke afstedkom problemer af betydning for det indre marked, kan det dog konstateres, at de medlemsstater, der afviger mest fra direktivet, er de stater, der har tilsluttet sig EU efter direktivets vedtagelse. Dette synes at være en konsekvens af, at disse nye medlemsstater ikke har været involveret i den proces, der førte til direktivets vedtagelse. VII. EVENTUELT BEHOV FOR YDERLIGERE FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER Kommissionen har siden undersøgelsens færdiggørelse i august 1997 modtaget forskellige henvendelser fra de berørte kredse om spørgsmål, der er opstået som følge af gennemførelsen af direktiv 91/250/EØF og som følge af situationens udvikling efter direktivets ikrafttrædelse. Det fremgår af visse af disse henvendelser, at der er behov for at præcisere visse aspekter i direktivet. Disse anliggender beskrives i det efterfølgende. 1. Retten til offentlig spredning og kommunikation I henhold til den nye WIPO-traktat om ophavsret af december 1996 har ophavsmænd til litterære og kunstneriske værker inklusive edb-programmer eneretten til at tillade enhver offentlig trådbunden eller trådløs kommunikation, herunder tilgængeliggørelse (artikel 4 sammenholdt med artikel 8 i WIPO-traktaten). tilføje en Det er på grundlag af sådanne nye internationale regler blevet foreslået at udtrykkelig ret til offentlig kommunikation (inklusive retten til tilgængeliggørelse) til den række handlinger, der i henhold til direktivets artikel 4 er underlagt restriktioner. Dele af edb- program-industrien præcisere forbindelse har konsumptionsprincippets anvendelsesområde. ligeledes foreslået denne at i Der skal i forbindelse med konsumption af ophavsretten tages hensyn til, at princippet om konsumption i Fællesskabet i henhold til direktivet kun finder anvendelse på salg af kopier, dvs. varer, hvorimod online-levering ikke medfører konsumption. 17 Kommissionen bemærker desuden, at direktivets artikel 4, litra c), i modsætning til den øvrige gældende fællesskabsret om retten til spredning henviser til "enhver form" for "offentlig" spredning af et edb-program, der er underlagt ophavsretlig beskyttelse. Dette kan fortolkes således, at retten til spredning efter direktiv 91/250/EØF ikke er begrænset til spredning af fysiske kopier af et edb-program på diskette. Selvom artikel 4, litra c), kan være genstand for denne brede fortolkning, er der ikke belæg for ophavsmandens eneret til at tillade enhver offentlig tilgængeliggørelse af værket på en sådan måde, at almenheden får adgang dertil på individuelt valgte steder og tidspunkter (se artikel 8 i WIPO-traktaten om ophavsret). Forslaget til direktiv om ophavsret og beslægtede tager på dette grundlag hensyn til behovet for, at rettigheder i informationssamfundet 17 Svar afgivet af kommissær Mario Monti på mundtlig forespørgsel H-0436/95 fra Arthur Newens, medlem af Europa-Parlamentet (11. 7. 1995), Europa-Parlamentets forhandlinger (dansk udg. ) nr. 466, s. 175. 17 Fællesskabet sikrer overholdelse af bestemmelserne i WIPO-traktaten om ophavsret ved at indføre supplerende regler om tilgængeliggørelse af edb-programmer. 2. Sikkerhedskopier Erhvervslivet har udtrykt bekymring, fordi bestemmelserne om sikkerhedskopier (direktivets artikel 5, stk. 2) anvendes i strid med hensigten til at fremstille og sælge såkaldte "sikkerhedskopier" på det frie marked. Selv videogrammer, kompileringer på cd-rom og andre multimedia-applikationer med integration af software-elementer har tilsyneladende været genstand for ulovlig reproduktion, foretaget af enkeltpersoner, der hævdede at være berettiget dertil. I denne kontekst har sætningen "middel, hvis eneste formål er at lette ulovlig fjernelse eller omgåelse af tekniske indretninger, som måtte være blevet anvendt til at beskytte et edb- program" i artikel 7, stk. 1, litra c), skabt problemer for producenterne af computerspil, fordi der til omgåelse af for beskyttelsesanordninger og -programmer, da det eneste virkelige formål med disse anordninger eller programmer er blevet fortiet i salgsmaterialet, således at det kun er blevet oplyst, at formålet var sikkerhedskopiering. leverandører af udstyr ikke er blevet ind over skredet Det skal dog for det første bemærkes, at begrebet "sikkerhedskopiering" efter direktiv 91/250/EØF kun betyder kopiering af "sikkerhedsmæssige årsager". For det andet er Kommissionen af den opfattelse, at ordlyden og formålet med artikel 5, stk. 2, har som konsekvens, at kun "en" (enkelt) kopi er tilladt, og at den udelukkende skal foretages af sikkerhedsmæssige årsager. Undtagelsen med hensyn til sikkerhedskopiering skal blot tilsikre, at programmet fortsat kan anvendes normalt i tilfælde af tab af eller fejl i originalen. Det skal således være "nødvendigt" for anvendelsen af edb-programmet. Undtagelsen bortfalder, når retten til at anvende et edb-program ikke er eller ikke længere er til stede. Det er idet det betragtes som piratkopiering. foretage privatkopiering til ulovlige formål, ikke tilladt at at en for trods opfattelse forskellige række medlemsstaters rettighedshaverne kan påberåbe Til nøjagtige anvendelsesområde for undtagelsen for sikkerhedskopiering har det i den generelle nationale retspraksis været muligt at håndtere denne form for ulovlige aktiviteter effektivt. Hertil i kommer, fællesskabsretten, f. eks. direktiv 96/9/EF om retlig beskyttelse af databaser18, med henblik på at bekæmpe piratvirksomhed på multimediaområdet. Endelig kan der forventes en stramning af de lovgivningsmæssige rammer for håndhævelse af de intellektuelle ophavsrettigheder som et resultat af den høringsprocedure, der er blevet iværksat med Kommissionens grønbog "Bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked"19. relevante bestemmelser sig andre af det 3. Retsmidler Det anerkendes i direktivet, at retsmidlerne med hensyn til ophavsret har stor betydning, men det indeholder kun generelle bestemmelser derom. En række forskellige interessegrupper, som er blevet hørt, mener, at der er behov for en række minimumsstandarder og -procedurer for ophavsretlige retsmidler, som har et bredt grundlag og bygger på TRIPs-aftalen. De tillægger dette meget stor betydning, fordi sådanne standarder og procedurer efter deres opfattelse vil have lige så stor en virkning som direktivet. 18 19 EFT L 77 af 27. 3. 1996, s. 20. KOM (98) 569 endelig udg. 18 En række aspekter af den overordnede harmonisering af ophavsretlige retsmidler og bekæmpelsen af piratkopiering behandles inden for rammerne af forslaget til direktiv om ophavsret og beslægtede rettigheder informationssamfundet og af opfølgningen af grønbogen "Bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked". i 4. Tekniske anordninger En række af de berørte kredse har gjort gældende, at direktivets artikel 7 om retsmidler bør ændres, således at den er på linje med den nye WIPO-traktat om ophavsret. Der er ifølge denne opfattelse også et vist misforhold mellem anvendelsesområdet for artikel 7, litra c), i direktiv 91/250/EØF og artikel 6 i forslaget til direktiv om visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet, der kunne give anledning til mere detaljerede bestemmelser om forpligtelserne med hensyn til teknologiske foranstaltninger. De kontraherende parter til WIPO-traktaten om ophavsret skal i henhold til traktatens artikel 11 sikre en passende retlig beskyttelse og effektive retsmidler mod omgåelse af de gældende teknologiske foranstaltninger, som anvendes af ophavsmænd i forbindelse med udøvelsen af deres rettigheder efter WIPO-traktaten om ophavsret eller Berner-konventionen, og som begrænser handlinger vedrørende deres værker, som ophavsmændene ikke har givet tilladelse til eller loven ikke tillader. Der skal i henhold til artikel 7, stk. 1, litra a), b) og c), stk. 2 og 3, i direktivet om edb- programmer af EU- medlemsstaterne, at de fastsætter passende retsmidler mod visse handlinger. "særlige beskyttelsesforanstaltninger", hvilket kræver indføres Det skal erindres, at WIPO-traktaten om ophavsret endnu ikke er trådt i kraft, og at den kun vil være bindende for de kontraherende parter efter en frist på tre måneder at regne fra den dato, hvor 30 signatarlande har deponeret deres tiltrædelses- eller ratificeringsinstrument. Endelig er lovgivningsarbejdet vedrørende forslaget til direktiv om ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet endnu ikke afsluttet. Det er derfor for tidligt at overveje eventuelle ændringer af direktiv 91/250/EØF, hvilket må afvente den endelige udgave af artikel 6 i informationssamfundsdirektivet. Det vil blive vurderet på et senere tidspunkt, om der er behov for at tilpasse artikel 7 i direktivet om edb-programmer. VIII. BESLÆGTEDE FÆLLESSKABSINITIATIVER 1. Patentbeskyttelse for softwarerelaterede nyskabelser Kommissionen har konstateret, at visse kredse fejlagtigt tror, at edb-programmer kun kan beskyttes med udgangspunkt i ophavsretten. Den ønsker derfor at henvise til direktivets artikel 9, stk. 1, 1. punktum, ikke berører anvendelsen af andre retsforskrifter til beskyttelse af patentrettigheder og andre intellektuelle ejendomsrettigheder. ifølge hvilket bestemmelserne i direktivet for at Behovet skabe gennemsigtighed og klare retlige rammer med hensyn til patentbeskyttelse af softwarerelaterede nyskabelser drøftes indgående i opfølgningen af grønbogen om innovation og grønbogen om EF-patentet20: 20 KOM (1999) 42 endelig udg. 19 ”Europa-Parlamentet har påpeget, at det skal være muligt at udtage patent på edb- programmer, forudsat at det pågældende produkt opfylder betingelserne for en teknisk opfindelses nyhed og funktionsdygtighed, sådan som det er tilfældet hos vores internationale økonomiske partnere, især USA og Japan. Kommissionen er enig i denne analyse og foreslår en indsats på to områder. For bedst muligt at sikre, at det indre marked gennemføres og fungerer på dette område, vil Kommissionen for det første snarest fremlægge et forslag til direktiv med EF-traktatens artikel 95 (tidligere artikel 100 A) som retsgrundlag med henblik på at harmonisere medlemsstaternes lovgivning om edb-programmers patenterbarhed. Ved direktivet skal det sikres, at de nye regler for edb-programmers patenterbarhed anvendes og udlægges på samme måde i hele EU. I den sammenhæng vil det ikke give anledning til særlige vanskeligheder, at ophavsret og patentret finder anvendelse på edb-programmer på én gang, fordi disse to regelsæt hver for sig regulerer et særligt område. Som led i forslaget til direktiv bør det nøje undersøges, hvilke undtagelser der bør fastsættes fra de generelle bestemmelser om edb- programmers patenterbarhed. Samtidig bør de kontraherende parter til München-konventionen ændre artikel 52, stk. 2, litra c), i den europæiske patentkonvention, bl. a. for at fjerne edb-programmer fra listen over ikke- patenterbare opfindelser. Det er nødvendigt for at sikre, at der er overensstemmelse mellem tiltagene på EU-plan og indsatsen inden for rammerne af München-konventionen. alle patentmyndigheder I øvrigt bør for softwarevirksomheder, navnlig SMV'er, og oplyse dem om, hvilke økonomiske fordele de kan opnå ved korrekt anvendelse af patentsystemet. ” informationsarbejde over forbedre deres Et af formålene med patentbeskyttelsen vil være at dække de idéer og principper, der ligger til grund for et edb-program, som i henhold til betragtning 14 i direktiv 91/250/EØF ikke vil kunne blive omfattet af ophavsretten. Det skal i forbindelse med enhver kommende patentlovgivning sikres, at ophavsretten til edb-programmer ikke ændres. 2. Statslig brug af edb-programmer fortsat fremgår det dog af tal fra erhvervslivet, at der Selvom direktivets gennemførelse klart har medført et fald i omfanget af piratkopiering af foregår omfattende software, piratvirksomhed, og dette endog hos offentligt finansierede institutioner, der i visse tilfælde af blandt de største brugere af kommerciel software. Der er i Kommissionens grønbog "Bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked" blevet foreslået en række mulige tiltag for at bekæmpe piratvirksomhed i EU. Det er desuden inden for rammerne af TEP-handlingsplanen blevet aftalt, at EU og USA vil undersøge eventuelle muligheder og i givet fald vedtage foranstaltninger med henblik på at sikre, at offentlige institutioner udelukkende anvender tilladt software. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at visse medlemsstater ligesom USA21 har udstedt politiske erklæringer om anvendelsen af tilladt software i statslige institutioner. Det er muligt, at også andre lande overvejer at offentliggøre de foranstaltninger, der er truffet på dette område, og Kommissionens tjenestegrene er i så fald yderst interesserede i at høre om sådanne tiltag med henblik på en eventuel opfølgning på EU-plan inden for rammerne af grønbogen om bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering. 21 Bekendtgørelse af 1. 10. 1998 “Computer Software Piracy” 20 IX. ENDELIGE KONKLUSIONER Medlemsstaternes gennemførelse af direktivet er generelt set tilfredsstillende, men ikke altid så god som forventet. Det kan i en række specifikke tilfælde blive nødvendigt for indlede overtrædelsesprocedurer efter traktatens artikel 226 Kommissionen ex officio at (tidligere artikel 169 i EF-traktaten). Den gennemførelse, som indtil videre har fundet sted, har dog allerede haft en gavnlig virkning. De områder, hvor der ikke er sket nogen harmonisering, f. eks. manglen på en bindende definition af "edb-program", udgør kun et mindre problem og berettiger ikke til noget tiltag på EU-niveau. Kommissionen har sammen med de berørte kredse, der i 1998 afgav en fælles erklæring i denne henseende, den opfattelse, at der på grundlag af de foreløbige erfaringer med direktivets gennemførelse ikke er anledning til en ændring på nuværende tidspunkt af de grundlæggende bestemmelser om ophavsret i direktivet. Direktivet og især bestemmelserne om dekompilering var resultatet af en intensiv debat hos de berørte kredse, og den balance, der den gang blev fundet frem til i direktivet, synes fortsat at holde, og EU-institutionerne er således blevet opfordret til "ikke på ny at åbne sluseportene for debatten om dette direktiv". lyset af de gode resultater, der Under disse omstændigheder og i fremgår af denne gennemgang, anser Kommissionen det ikke for nødvendigt at iværksætte nye initiativer for på nuværende tidspunkt at foreslå ændringer til direktiv 91/250/EØF. Dette udelukker dog ikke muligheden for på et senere tidspunkt at tage visse spørgsmål op til fornyet overvejelse afhængig af resultaterne af andre igangværende initiativer, især vedrørende gennemførelsen af WIPO-traktaten om ophavsret. 21


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1190/00 υποβολή: Timothy Kirkhope (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ευρωπαϊκό Κοινωνικό Ταμείο.

eurovoc_concepts:
European Social Fund
payment
powers of the institutions (EU)

text: 28. 12. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 374 E/209 Te·low o·son afora· thn politikh· thw apo-eunikopoi·hshw tvn ue·sevn, apo· thn parapa·nv apa·nthsh proky·ptei o·ti den ypa·rxei idiai·tero pro·blhma ston enlo·gv tome·a. (2000/C 374 E/247) GRAPTH ERVTHSH P-1190/00 ypobolh·: Timothy Kirkhope (PPE-DE) prow thn Epitroph· (10 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Eyrvpai¤ko· Koinvniko· Tamei·o Sta plai·sia toy isxy·ontow kauestv·tow plhrvmv·n gia to Eyrvpai¤ko· Koinvniko· Tamei·o (EKT), ta sxe·dia ston euelontiko· kai koinotiko· tome·a eispra·ttoyn prokatabolh· thw ta·jevw toy 50 %, thw opoi·aw e·petai pro·sueth prokatabolh· 30 % (afoy· dapanhuei· to h·misy thw prv·thw prokatabolh·w). To ypo·loipo 20 % kataba·lletai meta· thn ypobolh· thw telikh·w ai·thshw. To ne·o kauestv·w poy protei·netai apo· to Ypoyrgei·o Paidei·aw kai Apasxo·lhshw proble·pei prokatabolh· mo·liw 10 %, env· sth syne·xeia ypoba·llontai aith·seiw ek tvn yste·rvn (endexome·nvw ana· tri·mhno) gia peraite·rv plhrvme·w. To ypo·loipo 20 % parakratei·tai gia na katablhuei· meta· thn ypobolh· thw telikh·w ai·thshw. Ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na dieykrini·sei kata· po·son e·xei to dikai·vma kai thn armodio·thta na parembai·nei stiw plhrvme·w toy Eyrvpai¤koy· Koinvnikoy· Tamei·oy se euniko· epi·pedo, o·tan ei·nai thw gnv·mhw o·ti ta kondy·lia den diati·uentai kata· ton apotelesmatiko·tero tro·po v·ste na epvfeloy·ntai oi organv·seiw ekei·new poy aji·zoyn kai xreia·zontai aytoy·w toyw po·royw gia na epibiv·soyn; Ypologi·zetai o·ti, sta plai·sia toy ne·oy kauestv·tow, to 90 % e·vw 95 % toyla·xisto tvn organv·sevn poy xrhmatodotoy·ntai tv·ra apo· to EKT ua diako·coyn th leitoyrgi·a toyw lo·gv e·lleichw po·rvn gia thn efarmogh· tvn programma·tvn toyw. Ua mporoy·se mh·pvw h Epitroph· na yposthri·jei to enallaktiko· kauestv·w plhrvmv·n poy protei·noyn oi endiafero·menew organv·seiw; Ayte·w protei·noyn to «Skotse·ziko Pro·typo», sy·mfvna me to opoi·o oi plhrvme·w katane·montai vw ejh·w: (cid:129) 1o Tri·mhno: 30 % prokatabolh· (cid:129) 2o Tri·mhno: 25 % prokatabolh·, efo·son diapistvuoy·n ikanopoihtika· apotele·smata sto 1o Tri·mhno (cid:129) 3o Tri·mhno: 25 % prokatabolh·, efo·son diapistvuoy·n ikanopoihtika· apotele·smata sto 2o Tri·mhno (cid:129) 4o Tri·mhno: 20 % ek tvn yste·rvn ejo·flhsh ypoloi·poy meta· thn pragmatopoi·hsh epityxoy·w logistikoy· ele·gxoy o·lvn tvn Trimh·nvn. Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy Ek me·royw thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w (3 Mai(cid:138)oy 2000) H eyuy·nh gia ton kauorismo· tvn leptomerv·n kano·nvn gia thn efarmogh· toy Eyrvpai¤koy· Koinvnikoy· Tamei·oy (EKT) se e·na kra·tow me·low anh·kei sthn arxh· poy ei·nai armo·dia gia th diaxei·rish toy progra·mmatow. Ta e·ggrafa programmatismoy· poy e·xei egkri·nei h Eyrvpai¤kh· Epitroph· den ua perilamba·noyn plhrofori·ew p. x. gia ta posa· poy pre·pei na katablhuoy·n vw prokatabolh· stoyw diorganvte·w toy sxedi·oy. Ka·tv apo· ayte·w tiw synuh·kew, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· den mporei· na epe·mbei se ayto· to ue·ma. Pa·ntvw to tmh·ma ekpai·deyshw kai apasxo·lhshw pro·sfata apofa·sise, y·stera apo· syzhth·seiw sto Hnvme·no Basi·leio, na ayjh·sei thn prokatabolh· apo· 10 % se 30 % tvn dapanv·n toy prv·toy e·toyw toy sxedi·oy gia o·lew tiw organv·seiw. H Epitroph· kalvso·rise ayth· thn apo·fash


title: Kommissionens förordning (EG) nr 746/2000 av den 10 april 2000 om utfärdande av importlicenser för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet

eurovoc_concepts:
Canada
United States
beef
import licence
product quality

formats: pdf print

text: 11. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 89/5 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 746/2000 av den 10 april 2000 om utfärdande av importlicenser för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 936/97 av den 27 maj 1997 om öppnande och förvaltning av tull- kvoter för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet samt fryst buffelkött (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 134/1999 (2), och av följande skäl: (1) (2) I förordning (EG) nr 936/97 fastställs i artiklarna 4 och 5 villkoren angående ansökningar om och utfärdande av importlicenser för det kött som avses i artikel 2 f i samma förordning. I artikel 2 f i förordning (EG) nr 936/97 fastställs att den kvantitet av färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet med ursprung i Förenta staterna och i Kanada som får importeras på särskilda villkor fr. o. m. den 1 juli 1999 t. o. m. den 30 juni 2000 skall vara 11 500 t. (3) Det bör påpekas att de licenser som utfärdas i enlighet med denna förordning endast kan användas under deras giltighetstid med förbehåll för gällande bestämmelser om hälsoskydd. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Alla ansökningar om importlicenser för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet i enlighet med artikel 2 f i förord- ningen (EG) nr 936/97 som lämnats in från och med den 1 till och med den 5 april 2000 skall beviljas i sin helhet. 2. Ansökningar om licenser för 9 567,157 ton lämnas in i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 936/97 under de första fem dagarna i maj 2000. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 11 april 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 10 april 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 137, 28. 5. 1997, s. 10. (2) EGT L 17, 22. 1. 1999, s. 22


title: Council Regulation (EC) No 1335/2000 of 10 April 2000 concerning the export of certain ECSC steel products from Bulgaria to the Community for the period 1 January to 31 December 2000 (extension of the double-checking system)

eurovoc_concepts:
Bulgaria
European Community
export
import policy
iron and steel product
transport document

text: 27. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 154/1 I (Acts whose publication is obligatory) COUNCIL REGULATION (EC) No 1335/2000 of 10 April 2000 concerning the export of certain ECSC steel products from Bulgaria to the Community for the period 1 January to 31 December 2000 (extension of the double-checking system) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 133 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas: (1) (2) The Europe Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Bulgaria, of the other part (1), entered into force on 1 February 1995. The Parties decided by Decision No 2/2000 of the EU- Bulgaria Association Council of 23 May 2000 (2) to extend the double-checking system introduced by Decision No 3/97 (3) of the Association Council for the period between 1 January and 31 December 2000. (3) It is consequently necessary to extend the Community implementing legislation introduced by Regulation (EC) No 86/98 (4), HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Regulation (EC) No 86/98 shall continue to apply for the period between 1 January and 31 December 2000, in accord- ance with the provisions of Decision No 2/2000. In the title, preamble and Article 1(1) and (4) of the Regulation, references to the period 1 January to 31 December 1999 shall be replaced by references to 1 January to 31 December 2000. Article 2 This Regulation shall enter into force on the day of its publica- tion in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall apply with effect from 1 January 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Luxembourg, 10 April 2000. For the Council The President J. GAMA (1) OJ L 358, 31. 12. 1994, p. 3. (2) See page 22 of this Official Journal. (3) OJ L 13, 19. 1. 1998, p. 85. (4) OJ L 13, 19. 1. 1998, p. 29 Regulation as amended by Regulation (EC) No 1002/1999 (OJ L 123, 13. 5. 1999, p. 18)


title: Dyrektywa 2000/15/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 10 kwietnia 2000 r. zmieniająca dyrektywę Rady 64/432/EWG w sprawie problemów zdrowotnych zwierząt wpływających na handel wewnątrzwspólnotowy bydłem i trzodą chlewną

eurovoc_concepts:
cattle
database
exchange of information
health control
intra-EU trade
swine

text: 03/t. 29 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 71 32000L0015 L 105/34 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 3. 5. 2000 DYREKTYWA 2000/15/WE PARLAMENTU EUROPEJSKIEGO I RADY z dnia 10 kwietnia 2000 r. zmieniająca dyrektywę Rady 64/432/EWG w sprawie problemów zdrowotnych zwierząt wpływających na handel wewnątrzwspólnotowy bydłem i trzodą chlewną PARLAMENT EUROPEJSKI I RADA UNII EUROPEJSKIEJ, 3) artykuł 18 otrzymuje brzmienie: uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 152, „Artykuł 18 uwzględniając wniosek Komisji (1), uwzględniając opinię Komitetu Ekonomiczno-Społecznego (2), po konsultacji z Komitetem Regionów, Państwa Członkowskie, które nie wprowadziły zatwierdzo- nego systemu sieci nadzoru, zapewniają, że następujące komputerowe bazy danych, zgodne z przepisami ustano- wionymi w art. 14, są w pełni gotowe do użytku: stanowiąc zgodnie z procedurą określoną w art. 251 Trak- tatu (3), a) dla bydła, od dnia 31 grudnia 1999 r. ; a także mając na uwadze, co następuje: (1) Zarówno dyrektywa 64/432/EWG (4), jak i rozporzą- dzenie Rady (WE) nr 820/97 z dnia 21 kwietnia 1997 r. ustanawiające system identyfikacji i rejestracji bydła i dotyczące etykietowania wołowiny i produktów z wołowiny (5) odnoszą się do tworzenia komputerowych baz danych dotyczących bydła i trzody chlewnej w celu przechowywania informacji na temat zwierząt ich przemieszczania się. i (2) Należy zapewnić właściwe wprowadzenie w życie funk- cjonalnych krajowych baz danych do rejestrowania prze- mieszczania się trzody chlewnej, PRZYJMUJĄ NINIEJSZĄ DYREKTYWĘ: Artykuł 1 W dyrektywie 64/432/EWG wprowadza zmiany: się następujące 1) w art. 14 ust. 3 lit. c) pkt 3 akapit trzeci otrzymuje brzmienie: „Jednakże jedynie pkt 2, 3 i 4 mają zastosowanie do świń. ”; 2) w art. 14 ust. 3 lit. c) dodaje się punkt w brzmieniu: „4) W celu zagwarantowania funkcjonowania krajowych komputerowych baz danych dotyczących świń przyj- muje się, zgodnie z procedurą określoną w art. 17, właściwe zasady stosowania, w tym dotyczące infor- macji, jakie muszą zawierać krajowe bazy danych. ”; (1) Dz. U. C 100 z 2. 4. 1998, str. 23. (2) Dz. U. C 235 z 27. 7. 1998, str. 59. (3) Opinia Parlamentu Europejskiego z dnia 16 czerwca 1998 r. (Dz. U. C 210 z 6. 7. 1998, str. 30) potwierdzona dnia 16 września 1999 r. , wspólne stanowisko Rady z dnia 24 stycznia 2000 r. (Dz. U. C 83 z 22. 3. 2000, str. 84) oraz decyzja Parlamentu Europejskiego z dnia 15 marca 2000 r. (4) Dz. U. 121 z 29. 7. 1964, str. 1977/64. Dyrektywa zmieniona i zaktualizowana dyrektywą Rady 97/12/WE (Dz. U. L 109 z 25. 4. 1997, str. 1) oraz ostatnio zmieniona dyrektywą Rady 98/99/WE (Dz. U. L 358 z 31. 12. 1998, str. 107). (5) Dz. U. L 117 z 7. 5. 1997, str. 1. b) dla rejestru gospodarstw hodowli świń, zgodnego z prze- pisami ustanowionymi w art. 14 ust. 3 lit. c) pkt 2, od dnia 31 grudnia 2000 r. ; c) dla przemieszczania świń, zgodnego z przepisami usta- nowionymi w art. 14 ust. 3 lit. c) pkt 3: — z gospodarstwa ich urodzenia, do dnia 31 grudnia 2001 r. , — ze wszystkich innych gospodarstw, do dnia 31 grudnia 2002 r. Do bazy danych wprowadza się odpowiedni zapis w odnie- sieniu do każdego odrębnego przemieszczania się świń. Zapis taki zawiera przynajmniej następujące dane: liczbę przemieszczanych świń, numer identyfikacyjny gospodar- stwa lub stada pochodzenia, numer identyfikacyjny gospo- darstwa lub stada przeznaczenia oraz daty wysyłki i przy- bycia. ”. Artykuł 2 1. Państwa Członkowskie wprowadzą w życie przepisy usta- wowe, wykonawcze i administracyjne niezbędne do wykonania niniejszej dyrektywy. Niezwłocznie powiadamiają o tym Komisję. Przepisy przyjęte przez Państwa Członkowskie zawierają odnie- sienie do niniejszej dyrektywy lub odniesienie taki towarzyszy ich urzędowej publikacji. Metody dokonywania takiego odnie- sienia określane są przez Państwa Członkowskie. 2. Państwa Członkowskie przekażą Komisji teksty podstawo- wych przepisów prawa krajowego przyjętych w dziedzinach objętych niniejszą dyrektywą. 72 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 29 Niniejsza dyrektywa wchodzi w życie z dniem jej opublikowania w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europej- skich. Artykuł 3 Niniejsza dyrektywa skierowana jest do Państw Członkowskich. Artykuł 4 Sporządzono w Luksemburgu, dnia 10 kwietnia 2000 r. W imieniu Parlamentu Europejskiego N. FONTAINE Przewodniczący W imieniu Rady J. GAMA Przewodniczący


title: Food science and techniques series : 42nd series.

eurovoc_concepts:
consumer protection
food inspection
food standard
health control
human nutrition
scientific committee (EU)


title: PERGUNTA ESCRITA P-1235/00 apresentada por Glyn Ford (PSE) à Comissão. Bristol Austria ‐ Dipl. Ing K. J. Madden c/ Pfeifer Ges m.b.H..

eurovoc_concepts:
EU competence
European Commission
United Kingdom
application of EU law
brand name
civil defence
clothing industry
electronic commerce

text: 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/213 (2000/C 374 E/251) PERGUNTA ESCRITA P-1235/00 apresentada por Glyn Ford (PSE) (cid:224) Comissªo (10 de Abril de 2000) Objecto: Bristol Austria (cid:129) Dipl. Ing K. J. Madden c/ Pfeifer Ges m. b. H. A «Bristol Austria (cid:129) Dipl. Ing K. J. Madden» Ø uma pequena sociedade registada em nome do seu proprietÆrio, Sr. Ken J. Madden. Esta sociedade presta servi(cid:231)os de consultoria a empresas brit(cid:226)nicas que tencionam realizar exporta(cid:231)ıes com destino (cid:224) Europa Central e, nomeadamente (cid:224) Bristol Uniforms Ltd. , que fornece uniformes de sapadores bombeiros (cid:224) Brigada de Sapadores Bombeiros da `ustria. A sociedade do Sr. Madden tem um endere(cid:231)o Internet: «bristol-austria. com». Uma empresa austr(cid:237)aca, a Pfeifer Ges m. b. H. , tem instado a sociedade do Sr. Madden a alterar o seu endere(cid:231)o actual, «bristol-austria. com», substituindo-o por algo que nªo inclua o termo «`ustria». AtØ (cid:224) data de 6 de Abril, a sociedade do Sr. Madden deve proceder a tal altera(cid:231)ªo ou contestar a ac(cid:231)ªo, se bem que o endere(cid:231)o Internet nªo faz mais do que indicar a propriedade da sociedade. A Pfeifer, uma das duas sociedades austr(cid:237)acas produtoras de roupas de protec(cid:231)ªo contra o fogo, constitui praticamente um monop(cid:243)lio na `ustria. Contra a mesma, em 1997, foi intentada uma ac(cid:231)ªo pela Feuerwehrverband (Associa(cid:231)ªo da Brigada de Sapadores Bombeiros) da `ustria pela utiliza(cid:231)ªo il(cid:237)cita do logotipo registado da associa(cid:231)ªo junto da denomina(cid:231)ªo de uma sociedade filial e, mais recentemente, a Pfeifer lan(cid:231)ou no mercado europeu um novo fato anti-incŒndio que foi considerado pela BTTG (o principal laborat(cid:243)rio de testes do Reino Unido) e por dois laborat(cid:243)rios de testes alemªes diferentes, ap(cid:243)s ensaios minuciosos, 32 % abaixo da norma. Pode a Comissªo informar se estÆ disposta a analisar a questªo e determinar se a Pfeifer Ges m. b. H. tem ou nªo agido de forma il(cid:237)cita ao tentar obrigar a sociedade do Sr. Madden a alterar o seu endere(cid:231)o Internet? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (12 de Maio de 2000) A pergunta do Senhor Deputado parece referir-se, de acordo com a informa(cid:231)ªo apresentada, a um lit(cid:237)gio relativo a um nome de dom(cid:237)nio, no dom(cid:237)nio de mÆximo n(cid:237)vel. COM. O registo de nomes de dom(cid:237)nio no. COM Ø da responsabilidade da empresa Network Solutions Inc. (NSI). A empresa Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) criou um procedimento uniforme para a resolu(cid:231)ªo de lit(cid:237)gios, aplicÆvel a todos os lit(cid:237)gios em matØria de marcas resultantes de um registo no. COM. Segundo a pol(cid:237)tica estabelecida pela ICANN, a maioria dos tipos de lit(cid:237)gios relativos a nomes de marcas deverªo ser sanados mediante acordo, arbitragem ou ac(cid:231)ªo judicial, antes de a entidade responsÆvel cancelar, suspender ou transferir um nome de dom(cid:237)nio (ver http://www. icann. org/udrp/udrp. htm). Os lit(cid:237)gios resultantes de registos abusivos de nomes de dom(cid:237)nios (por exemplo, «ciber-usurpa(cid:231)ªo»/cybersquat- ting) poderªo ser tratados em procedimentos administrativos cØleres, iniciados pelo titular dos direitos da marca atravØs da apresenta(cid:231)ªo de uma queixa junto de um fornecedor autorizado de servi(cid:231)os Internet de resolu(cid:231)ªo de lit(cid:237)gios. A Comissªo nªo Ø competente para decidir nestes casos. O residente na circunscri(cid:231)ªo eleitoral do Senhor Deputado poderÆ ter de recorrer ao aconselhamento jur(cid:237)dico de um especialista nesta Ærea. (2000/C 374 E/252) PERGUNTA ESCRITA E-1255/00 apresentada por Armando Cossutta (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo Objecto: Menor italiana retida em Kuwait City (14 de Abril de 2000) Erica tem treze anos e Ø filha de mªe italiana e de pai eg(cid:237)pcio. Desde meados de Janeiro encontra-se refugiada na Embaixada italiana de Kuwait City, para onde se dirigiu voluntÆria e espontaneamente (cid:224)