title: QUESTION ÉCRITE E-1135/00 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Livre blanc sur la sécurité alimentaire et Autorité alimentaire européenne.

eurovoc_concepts:
EU expenditure
European Food Safety Authority
recruitment
size of business

formats: html pdf print

text: C 46 E/130 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/145) QUESTION (cid:201)CRITE E-1135/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (11 avril 2000) Objet: Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire et AutoritØ alimentaire europØenne En janvier 2000 paraissait le Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire (COM(1999) 719). Le chapitre 4 concerne la crØation d(cid:146)une AutoritØ alimentaire europØenne tandis que le chapitre 5 examine la lØgislation relative (cid:224) la sØcuritØ alimentaire. Le champ d(cid:146)action de l(cid:146)AutoritØ s(cid:146)Øtendra (cid:224) l(cid:146)ensemble de la cha(cid:238)ne alimentaire et englobera (cid:224) la fois les questions de risques et de nutrition. L(cid:146)AutoritØ disposera de son propre budget pour faire procØder (cid:224) des recherches en rØponse (cid:224) des situations d(cid:146)urgence et assurera les contacts avec les comitØs scientifiques et la Commission (paragraphes 45 et suivants). Pour amØliorer la qualitØ des avis scientifiques et la rapiditØ de leur communication, il est nØcessaire d(cid:146)augmenter les effectifs du secrØtariat scientifique prenant en charge (ou facilitant) le travail scientifique. Un budget propre pour les recherches ad hoc est de nature (cid:224) promouvoir la flexibilitØ. Par ailleurs, la composition du personnel de l(cid:146)AutoritØ revŒt une importance essentielle. 1. Quel budget la Commission compte-t-elle affecter (cid:224) l(cid:146)AutoritØ alimentaire? Quels seront les critŁres de recrutement de ses collaborateurs? De combien de collaborateurs (tous 2. niveaux) pourra-t-elle disposer? (2001/C 46 E/146) QUESTION (cid:201)CRITE E-1136/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (11 avril 2000) Objet: Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire et AutoritØ alimentaire europØenne En janvier 2000 paraissait le Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire (COM(1999) 719). Le chapitre 4 concerne la crØation d(cid:146)une AutoritØ alimentaire europØenne tandis que le chapitre 5 examine la lØgislation relative (cid:224) la sØcuritØ alimentaire. L(cid:146)identification et l(cid:146)exploitation des informations disponibles (cid:224) l(cid:146)intØrieur comme (cid:224) l(cid:146)extØrieur de la CommunautØ seront une des t(cid:226)ches clØs de l(cid:146)AutoritØ (point 49, etc. ). L(cid:146)information est importante pour identifier au plus t(cid:244)t les problŁmes potentiels. L(cid:146)AutoritØ se voit donc confØrer une fonction de chien de garde chargØ de prØvenir les risques nouveaux. Dans quelle mesure l(cid:146)AutoritØ peut-elle informer la Commission de problŁmes potentiels si 1. comitØs scientifiques ne sont pas impliquØs dans le processus? les 2. Un double circuit d(cid:146)information (cid:129) AutoritØ alimentaire et comitØs scientifiques (cid:129) ne risque-t-il pas de saper l(cid:146)efficacitØ de l(cid:146)AutoritØ alimentaire? Dans la nØgative, quelles garanties la Commission peut-elle donner qu(cid:146)un pareil double circuit d(cid:146)information sur le mŒme sujet n(cid:146)enlŁvera rien aux pouvoirs de l(cid:146)AutoritØ? (2001/C 46 E/147) QUESTION (cid:201)CRITE E-1137/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (11 avril 2000) Objet: Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire et AutoritØ alimentaire europØenne En janvier 2000 paraissait le Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire (COM(1999) 719). Le chapitre 4 concerne la crØation d(cid:146)une AutoritØ alimentaire europØenne tandis que le chapitre 5 examine la lØgislation relative (cid:224) la sØcuritØ alimentaire


title: 2000/567/EF: Kommissionens beslutning af 11. april 2000 om Tysklands statsstøtte til System Microelectronic Innovation GmbH, Frankfurt/Oder (Brandenburg) (meddelt under nummer K(2000) 1063) (EØS-relevant tekst) (Kun den tyske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Brandenburg
European Commission
State aid
control of State aid
electronic component
exchange of information

text: L 238/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 9. 2000 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 11. april 2000 om Tysklands statsstøtte til System Microelectronic Innovation GmbH, Frankfurt/Oder (Branden- burg) (meddelt under nummer K(2000) 1063) (Kun den tyske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2000/567/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit, under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (1), særlig artikel 14, (2) efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), under hensyntagen til disse bemærkninger, og ud fra følgende betragtninger: tanter for Kommissionen og delstaten Brandenburg. Sidstnævnte kunne imidlertid ikke give Kommissionen nærmere oplysninger om den pågældende virksomhed. Den 9. juni 1997 blev sagen registreret som statsstøt- tesag NN 80/97. af 5. brev august 1997 (5) Ved underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte. Beslutningen blev offent- liggjort Tidende (6). Kommissionen ændrede følgelig sagsnummeret til C 45/ 97. forbindelse blev interesserede parter opfordret til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte senest en måned efter offentliggø- relsen. Fællesskabers Europæiske I denne i De I. SAGSFORLØB (1) Efter at det var fremgået af en artikel i »Handelsblatt« af 22. august 1996, at delstaten Brandenburg havde til hensigt at yde virksomheden System Microelectronic Innovation GmbH (SMI) i Frankfurt/Oder en støtte på 10 mio. DEM, udbad Kommissionen sig den 2. september 1996 (3) og den 23. januar 1997 (4) yderligere oplysninger. Til trods for disse forespørgsler blev der ikke fremsendt en officiel meddelelse, for slet ikke at tale om en formel anmeldelse fra Tysklands side. Støtten var også genstand for en række møder mellem repræsen- (1) EFT L 83 af 27. 3. 1999, s. 1. (2) EFT C 352 af 20. 11. 1997, s. 3. (3) Brev D/52388. (4) Brev D/50321. (3) De tyske myndigheder reagerede på procedurens indled- ning ved brev af 6. oktober 1997 (registreret den 6. oktober 1997) og 29. januar 1998 (registreret den 30. januar 1998). Yderligere oplysninger blev fremsendt ved brev af 28. november 1998 (registreret den 5. januar 1999), 15. marts 1999 (registreret den 16. marts 1999), 7. juni 1999 (registreret den 9. juni 1999), 12. juli 1999 (registreret den 13. juli 1999 (registreret den 30. juli 1999). I sidstnævnte brev anførte de tyske myndigheder, at der var fundet en ny investor til SIMI's datterselskab MD & D, og meddelte, at de ville juli 1999) samt af 29. (5) Brev D/6624. (6) Se fodnote 2. 22. 9. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 238/51 fremsende nærmere oplysninger. Da de imidlertid ikke forelagde yderligere oplysninger, fremsendte Kommis- sion den 1. december 1999 supplerende spørgsmål til de tyske myndigheder. De tyske myndigheder svarede den 23. december 1999. Da de meddelte oplysninger stadig var utilfredsstillende, fremsendte Kommissionen den 13. januar gjorde opmærksom på, at den ville træffe en endelig beslutning på grundlag af de foreliggende oplysninger. Den 7. , 14. og 24. februar 2000 samt den 6. marts 2000 forelagde de tyske myndigheder de sidste oplysninger om SIMI og MD & D. afsluttende spørgsmål 2000 og (4) (5) (6) Kommissionen har kun — ved brev af 8. december 1997, som blev registreret den 23. december 1997 — modtaget bemærkninger fra en enkelt interesseret part, som støttede Kommissionens beslutning om at indlede proceduren. Disse bemærkninger er videresendt til Tysk- fra Tyskland blev modtaget af land. Kommentarer Kommissionen ved brev af 21. juli 1998 (registreret den 22. juli 1998). II. BAGGRUND Inden Tysklands genforening var VEB/Kombinat Halblei- terwerk Frankfurt/Oder med 8 500 medarbejdere førende på dette markedsområde blandt Comecon- landene. Virksomhedens hovedaktivitetsområde omfat- tede fremstilling af kundespecifikke kredsløb. Virksom- heden var beliggende i delstaten Brandenburg. Den oprindelige virksomhed Mikroelektronik und Techno- logie Gesellschaft mbH (MTG) ændrede den 1. marts 1993 navn til Halbleiter Electronic Frankfurt (O) GmbH (HEG) og skulle videreføre MTG's vigtigste aktivitetsom- råder. Samme dag dannedes et joint venture med det amerikanske selskab Synergy Semiconductor Corpora- tion (SSC), som erhvervede 49 % af andelene i MTG. I januar 1993 solgte MTG ligeledes de resterende 51 % til Treuhandanstalt (THA), som støttede videreførelsen af HEG med tilskud på i alt 63 mio. DEM. Den 1. december 1993 ændrede HEG navn til System Mikro- elektronik GmbH (SMI). Den 28. juni 1994 overdrog THA sin andel på 51 % til delstaten Brandenburg. Delstaten gav derpå C & L Treuarbeit Deutsche Revision til opgave at forvalte denne andel. Den 25. april 1997 måtte SMI indgive konkursbegæring og blev til SMI i. G. (SMI under generaleksekution). Konkursbehandlingen juli 1997. På det tidspunkt havde blev indledt den 1. virksomheden stadig 370 ansatte. SMI i. G. indstillede aktiviteterne pr. 30. juni 1997. Den 29. januar 1998 fremsendte de tyske myndigheder oplysninger om generaleksekutionsproceduren. Kura- toren besluttede at sikre virksomhedens drift og dannede med henblik herpå den 30. juni 1997 et redningsselskab med navnet Silicium Microelektronik Integration GmbH Frankfurt/Oder (SIMI) og en kapital på 50 000 DEM for at videreføre aktiviteterne med ca. 105 medarbejdere. Alle kapitalandele i SIMI tilhørte SMI i. G. Den 1. juli 1997 oprettede kuratoren et 100 % ejet datterselskab under SIMI, Microelectronic Design & Development (7) (8) (9) GmbH (MD & D), hvis aktivitetsområder skulle omfatte rådgivning, markedsføring, udvikling og udformning i forbindelse med mikroelektroniske produkter og tjene- steydelser. januar 1999 underrettede den tyske regering Den 29. Kommissionen om, at tilskuddet fra delstaten Branden- burg ikke udgjorde 67 mio. DEM, som det var anført i en såkaldt »konceptbog«, som delstaten Brandenburg uformelt havde forelagt i begyndelsen af 1997, men derimod i virkeligheden 70,3 mio. DEM (7). Ifølge disse oplysninger var disse foranstaltninger blevet godkendt af delstatsfinansministeriet. Derefter forsøgte delstaten Brandenburg og kuratoren i fællesskab at saelge SIMI til en privat investor. Som led i privatiseringsbestraebelserne havde kuratoren planer om at sælge kapitalandelene i SIMI og aktiverne i SMI i. G. til Integrated Semiconductor Technologies GmbH (IST). Kontrakten blev imidlertid udsat, da IST ikke var i stand til at opfylde rammebetingelserne i købsaftalen inden den 25. juni 1999. Da forhandlingerne med IST var definitivt slået fejl, underrettede de tyske myndigheder Kommissionen den 29. juli 1999 om nye forhandlinger med Megaxess Inc. (USA), en handelspartner til IST. Disse forhandlinger blev afsluttet med et godt resultat, og SIMI blev solgt til Megaxess. Ved aftale af 28. juni 1999 blev 80 % af aktierne i MD & D solgt til Megaxess. De resterende 20 % blev købt af tre arbejdstagere hos MD & D. Med juli 1999 erhvervede MD & D såvel virkning fra 14. kapitalandelene i SIMI til disses nominelle værdi af 50 000 DEM som de mobile anlægsaktiver i SMI i. G. til en pris af 1,7 mio. DEM. Datterselskabet erhvervede med andre ord kapitalandelene i redningsselskabet SIMI, det tidligere moderselskab, og anlægsaktiverne i det oprindelige selskab SMI i. G. III. FINANSIELLE FORANSTALTNINGER 3. 1. Finansielle foranstaltninger til fordel for SMI (10) Ifølge de oplysninger, som den tyske regering har fore- lagt, har SMI modtaget finansiel støtte fra to forskellige kilder: THA Skattemæssig 1993 Likviditetsstøtte Oversigt investeringspræmie fra Flytteaktiviteter i 1995 (ikke specificeret yderligere) (mio. DEM) 45 18 1,8 I alt 64,8 (7) På grund af manglende oplysninger havde Kommissionen i beslut- ningen om procedurens indledning ladet beløbets præcise størrelse stå åbent og dermed givet udtryk for sin tvivl med hensyn til støt- tens nøjagtige størrelse. Derfor medregnes støtten fra delstaten Bran- denburg med det fulde beløb på 70,3 mio. DEM i beslutningen om procedurens indledning og i denne beslutning. L 238/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 9. 2000 Delstaten Brandenburg afgøres, om en af undtagelsesbestemmelserne efter EF- traktatens artikel 87 finder anvendelse. (mio. DEM) Oversigt (17) Dækning af tab 1993-1997 ved hjælp af lån 70,3 I alt 70,3 (11) Af de finansielle foranstaltninger fra THA's side blev 63 mio. DEM anvendt investeringer og 1,8 mio. DEM til ikke nærmere specificerede flytteaktiviteter. De 70,3 mio. DEM fra delstaten havde til formål at dække tab i perioden 1993-1997. De finansielle foranstalt- ninger udgjorde således i alt 135,1 mio. DEM. til (12) Delstaten Brandenburg har anmeldt sine krav som led i konkursbehandlingen. THA's finansielle foranstaltninger blev ikke tilbagesøgt. 3. 2. Finansielle foranstaltninger til fordel for SIMI (13) Redningsselskabet SIMI blev ifølge oplysninger fra den tyske regering omfattet af følgende finansielle foranstalt- ninger: (18) — Den 29. juli 1997 ydede delstaten Brandenburg SIMI et lån på 4 mio. DEM for at gøre det muligt for virksomheden af videreføre driften af SMI i. G. Lånet havde frist indtil den 30. juni 1999, og rentesatsen lå 3 % over markedsrenten. Ifølge de oplysninger, som den tyske regering fremsendte ved brev af 7. februar 2000, var dette lån endnu ikke blevet tilbagebetalt. — Desuden skulle SIMI's forventede negative driftsre- sultat fra de 12 måneder indtil juni 1998 på indtil 1 mio. DEM dækkes af Bundesanstalt für vereini- gungsbedingte Sonderaufgaben. 3. 3. Finansielle foranstaltninger til fordel for MD & D (14) Da MD & D ifølge de tyske myndigheder hverken har modtaget eller vil modtage støtte, er denne undersøgelse begrænset til de finansielle foranstaltninger til fordel for SMI og SIMI. IV. KOMMISSIONENS BESLUTNING OM PROCEDURENS INDLEDNING EFTER EF-TRAKTATENS ARTIKEL 88, STK. 2 (15) (16) procedurens Ved Kommissionen indledning udgangspunkt i, at delstaten Brandenburg i årene inden generaleksekutionens indledning i 1997 forgæves havde forsøgt at privatisere SMI. tog Ifølge de uofficielle oplysninger i den »konceptbog«, som de tyske myndigheder havde fremsendt i begyndelsen af 1997, modtog virksomheden i perioden 1993-1997 støtte fra THA og delstaten Brandenburg på i alt 131 mio. DEM. Det fremgik dog ikke klart, om støtten til fordel for SMI er begrænset til dette beløb. På grund af manglen på nøjagtige oplysninger kunne det ikke Til trods for Kommissionens opfordring til at indgive en formel anmeldelse har den endnu ikke modtaget offici- elle oplysninger, som gør det muligt at analysere den ydet støtte, der SMI. til Kommissionen har heller forelagt nogen konkrete oplysninger om de fremtidige planer for virk- somheden. er år ikke fået forløbne i de Det fremgik heller ikke klart, om den finansielle støtte fra THA i 1993 var i form af tilskud eller lån. Det var derfor ikke muligt at vurdere, om denne foranstaltning var omfattet af den dagældende Treuhand-ordning fra 1992 (8). Det samme gælder for lånet fra delstaten. Desuden kunne Kommissionen ikke vurdere, om Fælles- skabets konkurrenceregler blev overholdt ved salget af SMI (dengang stadig HEG) til SSC. Kommissionen anmodede (9) derfor Tyskland om at fremsende alle relevante oplysninger, således at den kunne vurdere, om den allerede ydede og den planlagte støtte var forenelig med EF-traktatens artikel 92 (nu artikel 87). Trods Kommissionens anmodning herom har de tyske myndigheder endnu ikke indgivet en formel anmeldelse. V. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER (19) Som reaktion på procedurens indledning modtog Kommissionen kun bemærkninger fra en enkelt interes- seret part. Swedish Electronic Component Manufacturers Association (SECA) anså procedurens indledning for at være begrundet, da SMI som i følge af støtten opnåede en konkurrencefordel i forhold til andre virksomheder, der var aktive på samme marked. (20) De tyske myndigheder svarede, at de ikke kunne besvare SECA's bemærkninger, da brancheorganisationen ikke havde nævnt, hvilket marked den refererede til. VI. KOMMENTARER FRA TYSKLAND (21) I deres svar på åbningsskrivelsen af 6. oktober 1997 erklærede de tyske myndigheder, at tilskuddet fra THA til SMI i 1993 på i alt 64,8 mio. DEM var baseret på den anden THA-ordning og dermed var i overensstem- melse med fællesskabsretten. Der blev dog ikke givet oplysninger om det som delstaten Brandenburg havde ydet. I deres brev af 7. februar 2000 erklærede de tyske myndigheder, at dette lån var blevet ydet på normale markedsvilkår. lån på 70,3 mio. DEM, (8) E 15/92; denne ordning tillod kun lån, men ikke tilskud. (9) EFT C 119 af 17. 4. 1997, s. 4 og 8. 22. 9. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 238/53 (22) I deres supplerende svar af 29. januar 1998 anførte de tyske myndigheder med hensyn til de finansielle foran- staltninger til fordel for SIMI, at der ikke kunne være tale om støtte, da SIMI som ny virksomhed ikke kunne betragtes som kriseramt virksomhed. Rammebestemmel- serne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (10) fandt derfor ikke anven- delse. VII. VURDERING (23) Den europæiske halvlederindustri voksede hurtigt og opnåede store overskud indtil 1995. På grund af globali- seringen af produktionen og størrelsen af de vigtigste producenter i Europa eller andre steder koncentrerer de vigtige aktører sig om verdensmarkedet. Alligevel er handelen inden for Fællesskabet også en vigtig faktor, og der er hård konkurrence på markedet. Derfor vil foran- staltningerne til fordel for både SMI og SIMI formentlig påvirke samhandelen og konkurrencevilkårene mellem virksomheder på halvledermarkedet. (24) De enkelte foranstaltninger skal således undersøges på grundlag af EF-traktatens artikel 87, stk. 1, da de ydes ved hjælp af statsmidler og således truer med at fordreje konkurrencevilkårene, påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og give investorerne en fordel, da disse fritages for udgifter, som de ellers selv skulle have afholdt. Ifølge de tyske myndigheder var de finansielle foran- staltninger fra THA's side baseret på den anden og den tredje THA-ordning (11). Efter Kommissionens opfattelse var dette THA-tilskud på i alt 64,8 mio. DEM fra 1993 og 1995 ikke omfattet af disse THA- ordninger. Undtagen i forbindelse med privatiseringer tillader disse ordninger kun lån og garantier. I SMI's tilfælde var tilskuddet imidlertid en del af en transaktion, hvor THA kun solgte 49 % af kapitalandelene i SMI til SSC. THA ejede derfor fortsat majoriteten af ande- lene i SMI. Efter de tyske myndigheders opfattelse blev virksomheden på daværende tidspunkt »privati- seret« med salget til den private investor SSC. De gør gældende, at THA-ordningerne ikke indeholder noget om, hvorvidt forholdet »privatisering« forudsætter, at majoriteten af kapitalandelene overdrages fra en offentlig til en privat enhed. Endvidere berøres de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne ikke i henhold til EF-traktatens artikel 295. Også en offentlig ejer kan således betragtes som investor. Som følge heraf kunne også ovennævnte transaktion betragtes som privatisering i henhold til rammebe- stemmelserne. Der er ydet tilskud i overensstem- melse hermed. Efter Kommissionens opfattelse kan denne aftale ikke betragtes som »privatisering« i henhold til THA- ordningerne. (25) Det af kan udledes dokumentation, som den Kommissionen råder over, at begge virksomheder på baggrund af deres situation kunne betragtes som krise- ramte virksomheder. Både SMI og SIMI havde store underskud, da støtten blev ydet. SMI blev efterfølgende insolvent og gik konkurs. SIMI, som fra begyndelsen var et 100 % ejet datterselskab af SMI med en meget begrænset kapital og uden egne anlægsaktiver, kunne kun fungere ved at udnytte SMI's anlægsaktiver mod en månedlig betaling på 12 000 DEM. Selv om SIMI var en ny juridisk person, kunne den under disse omstændig- heder ikke drive virksomhed på normale markedsvilkår og skal derfor, betragtes som kriseramt virksomhed. Derudover var det i lang tid ikke muligt at finde en investor, som ønskede at overtage disse virksomheders aktiviteter. Endelig konstaterer Kommissionen, at på trods af anmodninger om oplysninger har de tyske myndigheder ikke forelagt væsentlig dokumentation for, at SMI og SIMI ikke er kriseramte virksomheder. ejet af det offentlige Efter disse ordninger blev der i forbindelse med en privatisering netop ydet tilskud på grund af THA's helt enestående opgave, dvs. omstillingen fra en statslig planøkonomi til en markedsøkonomi (12). En sådan støtte kan imidlertid kun nå sit mål, hvis virksomheder sælges og kontrollen hermed overdrages til private investorer. Under disse omstændigheder medfører princippet i EF-traktatens artikel 295, hvorefter de ejendomsret- lige ordninger i medlemsstaterne ikke berøres af traktaten, ikke, at ethvert salg af andele til statslige virksomheder kan betragtes som privatisering. I det foreliggende tilfælde beholdt en offentlig enhed majoriteten af andelene i virksomheden og en ubegrænset kontrol med dens aktiviteter, mens private ejere blot ejede en minoritetsandel. Derfor kan den ydede støtte på i alt 64,8 mio. DEM ikke anses for at falde ind under den anden og den tredje THA-ordning. 7. 1. Finansielle foranstaltninger til fordel for SMI (26) Der blev ydet følgende finansielle foranstaltninger til fordel for SMI: Disse finansielle foranstaltninger er ikke omfattet af en godkendt ordning og skal vurderes særskilt som led i denne procedure. THA ejede 51 % således — Tilskud fra THA på i alt 64,8 mio. DEM. (10) EFT C 368 af 23. 12. 1997, s. 12. (11) E 15/92 og N 768/94. (12) Se Kommissionens beslutning vedrørende den første THA-ordning, sag NN 108/91. L 238/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 9. 2000 af andelene i SMI, da tilskuddet blev ydet, men forhøjede ikke sin andel som følge heraf, og de andre ejere ydede ikke et tilsvarende bidrag. Kommissionen er af den opfattelse, at ingen privat investor havde investeret et sådant beløb under disse betingelser. Dette tilskud udgør derfor statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Disse foranstaltninger skulle desuden inden gennemførelsen anmeldes ad hoc til Kommissionen efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3. De tyske myndigheder har ikke overholdt denne anmeldelsespligt, da tilskuddet fra THA blev ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse. Støtten blev således ydet ulovligt. — Lån fra delstaten Brandenburg til SMI på 70,3 mio. DEM. til grund, at De tyske myndigheder argumenterede, at dette lån blev ydet på normale markedsvilkår. På tidspunktet for lånets ydelse var SMI dog en kriseramt virk- somhed med store underskud og en stigende gæld. Kommissionen lægger ingen privat kreditor havde ydet et sådant lån på disse betingelser. Endvidere skal det bemærkes, at de tyske myndig- ikke har forelagt heder trods opfordringer hertil væsentlig dokumentation for, at delstaten Branden- burg har udvist samme adfærd som en privat kreditor. Kommissionen drager derfor den konklu- sion, at også dette lån udgør statsstøtte i henhold EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Støtten blev godkendt af delstatsfinansministeriet, men hverken anmeldt til Kommissionen eller godkendt af denne. Den er heller ikke omfattet af som Kom- missionen tidligere har godkendt. Følgelig skulle denne støtte også anmeldes i henhold til EF-trakta- tens artikel 88, stk. 3. Da Tyskland som følge af den manglende anmeldelse af støtten ikke har overholdt anmeldelsespligten, blev også denne støtte ydet ulov- ligt. en støtteordning, 7. 2. Finansielle foranstaltninger til fordel for SIMI (27) Der blev ydet følgende finansielle foranstaltninger til fordel for redningsselskabet SIMI: — Lån på 4 mio. DEM fra delstaten Brandenburg til fordel for det nyoprettede selskab SIMI. Da BvS ikke modtog nogen modydelse for sit tilskud, må også denne foranstaltning betragtes som stats- støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. (28) Kommissionen gør opmærksom på, at den i beslut- ningen om indledningen af proceduren mod SMI i. G. nævnte enhver støtte, der var blevet eller ville blive ydet. Da støtten blev ydet til redningsselskabet SIMI, hørte dette helt og holdent ind under SMI i. G. , og der kunne ikke findes en privat investor. Da intet tyder på, at SIMI i forretningsmæssig henseende var selvstændig i forhold til det moderselskabet SMI i. G. , som ejede det 100 %, må det lægges til grund, at SMI i. G. i realiteten kontrollerede redningsselskabet SIMI. Foranstaltningerne til fordel for redningsselskabet kan derfor også betragtes som foran- staltninger til fordel for SMI i. G. , således at de også omfattes af beslutningen om procedurens indledning. I deres brev fra februar 2000 tilsluttede de tyske myndig- heder sig udtrykkeligt denne opfattelse. Derfor skal disse støtteforanstaltninger medtages i denne beslutning. Disse foranstaltninger skulle anmeldes i henhold til EF-trakta- tens artikel 88, stk. 3. Da denne støtte ikke blev anmeldt, har Tyskland ikke overholdt denne forpligtelse. Derfor blev disse støtteforanstaltninger ligeledes ydet ulovligt. VIII. STØTTEFORANSTALTNINGERNES FORENELIGHED MED TRAKTATEN (29) Det skal nu undersøges, om støtteforanstaltningerne kan undtages fra det principielle støtteforbud i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Kommissionen har desuden undersøgt, om undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, finder anvendelse. Undtagelsesbestem- melserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, kunne tjene som grundlag for at gøre støtten forenelig med fælles- markedet. Støtteforanstaltningerne er imidlertid a) ikke af social karakter til enkelte forbrugere, b) har ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af natur- katastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og ikke nødvendige for at opveje økonomiske c) er ulemper, som Tysklands deling har forårsaget. Undtagel- sesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b) og d), som vedrører vigtige projekter af fælleseuro- pæisk interesse eller fremme af kulturen og bevarelse af finder heller ikke anvendelse. De tyske kulturarven, myndigheder har heller ikke forsøgt at retfærdiggøre støtten på basis af ovennævnte grunde. Det var baseret på delstatsfinansministeriets godken- delse i 1997. Også dette lån skal betragtes som støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, da ingen privat bank og ingen privat investor havde ydet finansielle midler til en kriseramt virksomhed uden kapital, uden egne anlægsaktiver og uden passende sikkerhed. (30) Med hensyn til undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), har Kommissionen taget højde for, at de nye tyske delstater hører blandt de støtteberet- tigede områder, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse (13). imidlertid indledningsvis bemærkes, at ifølge Det skal — BvS' dækning af måneder indtil juni 1998. tab på 1 mio. DEM i de 12 (13) N 464/93, brev af 22. april 1994, SG(94) D/5633; N 613/96, brev af 23. januar 1997, SG(97) D/488. 22. 9. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 238/55 punkt 2 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (14) kan individuel ad hoc-støtte til en enkelt virk- somhed få alvorlige følger for konkurrencen på det pågældende marked og risikerer kun at få begrænset indvirkning på udviklingen i regionen. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at medmindre andet bevises, opfylder en sådan støtte ikke betingelserne i de nævnte retningslinjer for regionalstøtte. Den tyske regering har ikke forelagt nogen som helst dokumentation for, at der kan sikres balance mellem den fordrejning af konkur- rencen, støtten medfører, og de fordele, støtten har for udviklingen i en ugunstigt stillet region. Ifølge punkt 2, fodnote 10, i retningslinjerne for regionalstøtte gælder der desuden særskilte regler for individuel støtte til krise- ramte virksomheder (rammebestemmelser for rednings- og omstruktureringsstøtte), som ikke betragtes som regi- onalstøtte. De ovenfor beskrevne støtteforanstaltninger synes endvidere ikke at være forbundet med specifikke investeringer og skal derfor betragtes som driftsstøtte. Ifølge punkt 4. 15 i retningslinjerne for regionalstøtte kan der kun ydes en sådan støtte, hvis den i) findes velbegrundet på grundlag af bidraget til den regionale udvikling og støttens karakter, og ii) dens omfang står i forhold til de ulemper, den skal opveje. Derudover skal driftsstøtte ifølge punkt 4. 17 være tidsbegrænset og degressiv. De tyske myndigheder har ikke dokumenteret, at disse betingelser er opfyldt. Da nogle af disse foran- staltninger kan betragtes som investeringsstøtte, skal støttemodtagerens bidrag til finansieringen heraf ifølge punkt 4. 2 i retningslinjerne for regionalstøtte mindst udgøre 25 % for at sikre, at de støttede produktive inve- steringer er rentable og sunde. I det foreliggende tilfælde er denne betingelse heller ikke opfyldt. (31) BvS' og delstaten Brandenburgs støtteforanstaltninger til fordel for SMI og SIMI blev betegnet som omstrukture- ringsstøtte, hvormed en kriseramt virksomheds rentabi- litet 11 skulle genoprettes. Kommissionen undersøger derfor navnlig undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), vedrørende »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse«, da støtten frem for alt tager sigte på en omstrukturering af en kriseramt virksomhed. En sådan støtte kan anses for at være forenelig med fællesmarkedet, når de relevante betingelser er opfyldt. Disse betingelser fremgår af Fællesskabets rammebestem- melser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (15), der har fundet anvendelse siden 1994, og af Kommissionens ottende beretning om konkurrencepolitikken (16) for perioden inden da. Ifølge begge ordninger må der kun ydes redningsstøtte i det tidsrum, der er nødvendigt for at få fastlagt de fornødne og gennemførlige (normalt ikke over seks måneder), og omstruktureringsstøtte må kun ydes på grundlag af en egnet omstruktureringsplan. saneringsforanstaltninger 8. 1. Støtte til fordel for SMI (32) Det er en absolut betingelse, at omstruktureringsplanen inden for et rimeligt tidsrum og på basis af en realistisk vurdering af virksomhedens fremtidige driftsvilkår skal kunne gøre virksomheden sund og rentabel på længere sigt. Trods talrige skriftlige opfordringer og anmod- ninger om oplysninger fra Kommissionens side har de tyske myndigheder aldrig forelagt en omstrukturerings- plan, på grundlag af hvilken Kommissionen kunne have sikret sig, at SMI's rentabilitet genoprettes inden for et rimeligt tidsrum. af aldrig blev ledsaget (33) Det ser endog ud til, at THA's og delstaten Brandenburgs finansielle bestræbelser en omstruktureringsplan. Den forelagte »konceptbog« kan ikke anses for at være en omstruktureringsplan, da der ikke er tale om officielle oplysninger, som er forelagt Kommissionen, og som ville muliggøre en undersøgelse af støtten. Støtten fra delstaten Brandenburg blev udelukkende ydet i form af dækning af tab. Dækning af tab er kun tilladt som led i en omstrukturering med henblik på at give virksomheden en bedre start. I det foreliggende tilfælde holdt man imidlertid ved hjælp af støtten øjensynlig en virksomhed i live, som i modsat fald ville være forsvundet fra markedet. (34) Derudover blev det heller ikke dokumenteret, om de øvrige betingelser i rammebestemmelserne for rednings- og omstruktureringsstøtte, navnlig med hensyn til forhindring af konkurrencefordrejende virkninger og behovet for støtte, er opfyldt. (35) Trods alle bestræbelser var det imidlertid i sidste instans hverken muligt at genoprette SMI's rentabilitet eller at afværge virksomhedens konkurs. (14) EFT C 74 af 10. 3. 1998, s. 9. Ifølge punkt 6. 1 i disse retningslinjer vurderer Kommissionen regionalstøttens forenelighed med fælles- markedet på grundlag af de pågældende retningslinjer, så snart de er vedtaget. (15) Se fodnote 10. Disse rammebestemmelser blev for nylig erstattet af nye rammebestemmelser (EFT C 288 af 9. 10. 1999, s. 2). I punkt 101, litra b), i de nye rammebestemmelser er det dog fastsat, at i forbindelse med ikke-anmeldt støtte lægges de rammebestemmelser til grund, der var gældende på tidspunktet for støttens ydelse. (16) Se nr. 177 og 227-228. (36) Da betingelserne i rammebestemmelserne ikke blev opfyldt, kan støtteforanstaltningerne til fordel for SMI ikke undtages fra støtteforbuddet på grundlag af EF-trak- tatens artikel 87, stk. 3, litra c). På baggrund af oven- stående er både tilskuddet fra BvS på 64,8 mio. DEM og lånet fra delstaten Brandenburg på 70,3 mio. DEM ufor- enelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. L 238/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 9. 2000 8. 2. Støtte til fordel for SIMI IX. TILBAGEBETALING AF STØTTEN (37) SIMI blev oprettet med henblik på at overtage SMI i. G. 's anlægsaktiver. Der er tale om et såkaldt redningsselskab (Auffanggesellschaft). Som regel finder rammebestem- melserne for rednings- og omstruktureringsstøtte ikke anvendelse på virksomheder, som er baseret på anlægs- aktiver, da de er frigjort for den oprindelige virksomheds forpligtelser og således ikke betragtes som kriseramte virksomheder. Redningsløsningerne (17) for virksom- heder i de nye tyske delstater udgør undtagelsestilfælde, da der i den forbindelse ikke kun fandt et salg af aktiver sted, men alle aktiviteter i virksomheden under general- eksekution blev også videreført. I forbindelse med disse nye virksomheder blev der ved anvendelsen af de nævnte rammebestemmelser taget højde for de kolossale vanske- ligheder, som hovedsagelig kunne tilskrives kapital- mangel og forældede anlæg. Ydelsen af omstrukture- ringsstøtte til SIMI er derfor berettiget på grund af virk- somhedens historisk og økonomisk usædvanlige situa- tion i overgangsfasen fra planøkonomi til markedsøko- nomi og i betragtning af den særlige rolle, som BvS, forbindelse med efterfølgeren til Treuhand, spillede i denne overgang. Det er klart, at denne undtagelse er begrænset til Tysklands nye delstater. (38) Ved brev af 30. januar 1998 forelagde de tyske myndig- heder en omstruktureringsplan for SIMI. Da denne imid- lertid kun omfattede perioden fra indledningen af konkursbehandlingen af SMI i. G. indtil midten af 1998, og der ikke blev forelagt en yderligere plan for den efterfølgende periode, kan denne plan ikke betragtes som en bæredygtig omstruktureringsplan på grundlag af de nævnte rammebestemmelser. I den periode, der var omfattet af den forelagte plan, var genoprettelsen af virksomhedens rentabilitet ikke sikret. Det vigtigste krite- rium i rammebestemmelserne for rednings- og omstruk- tureringsstøtte var dermed ikke opfyldt. (39) Da der ikke blev fundet en privat investor, som kunne overtage SIMI, kunne Kommissionen heller ikke under- søge, om støtten var proportional, og om investoren havde ydet et betydeligt bidrag til omstrukturerings- planen af egne midler. (40) Da betingelserne i rammebestemmelserne for rednings- og omstruktureringsstøtte ikke blev opfyldt, kan støtte- foranstaltningerne til fordel for SIMI heller ikke undtages fra støtteforbuddet på grundlag af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). På baggrund af ovenstående er både lånet fra delstaten Brandenburg på 4 mio. DEM og det beløb på 1 mio. DEM, som BvS har ydet, uforenelige med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. (17) Se Kommissionens og godkendelsesskrivelser 30. 4. 1997: for statsstøtte N 874/96 og NN 139/96 til Union Werkzeugmaschinen GmbH — brev D/3428 af 2. 5. 1997; statsstøtte N 887/96 til fordel for Foron Haus- und Küchentechnik GmbH — brev D/4047 af 28. 5. 1997; se også de nye rammebe- stemmelser for rednings- og omstruktureringsstøtte, fodnote 15. 16. 4. 1997 fordel af (41) På grundlag af, at den effektive konkurrence skal genetableres i tilfælde af støtte, som både er ulovlig og foreskriver forordning uforenelig med fællesmarkedet, (EF) nr. 659/1999 i artikel 14, stk. 1, at »i negative beslutninger bestemmer ulovlig Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve I overens- støtten tilbagebetalt stemmelse hermed beslutter Kommissionen, at Tyskland fra støttemodtageren. skal kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«. støtte om (42) Under hensyntagen til de seneste ændringer i forbindelse med støttemodtageren anser Kommissionen det for passende at fastlægge omfanget af forpligtelsen til at tilbagesøge støtten nærmere. (43) Ifølge Kommissionens praksis og Domstolens retspraksis skal virksomheden tilbagebetale den støtte, som den rent faktisk har modtaget. Hvis modtageren efterfølgende blev solgt, skal støtten tilbagebetales af køberen, uanset om de pågældende beløb blev taget i betragtning i salgs- betingelserne eller ej. Et andet princip i den nationale ret kan således ikke være til hinder for, at fællesskabsretten anvendes fuldt ud (18). 9. 1. Støtte ydet til SIMI (44) For så vidt denne beslutning vedrører den støtte, der er ydet til SIMI, bemærkes det, at andelene heri blev solgt til MD & D den 14. juli 1999. Denne støtte skal derfor kræves tilbagebetalt fra MD & D. (45) 9. 2. Støtte ydet til SMI For så vidt denne beslutning vedrører den støtte, der er ydet til SMI, er det Kommissionens opfattelse, at for at medlemsstaten på behørig vis kan gennemføre en beslut- ning truffet af Kommissionen, som gør det nødvendigt at kræve statsstøtte tilbagebetalt, skal medlemsstaten udvise samme adfærd som en privat kreditor og mindst handle lige så omhyggeligt, som den ville handle i forbindelse med f. eks. inddrivelse af skatte- og socialfor- ikke sikringsgæld. Den nationale anvendes på en mindre fordelagtig måde end i forbin- delse med et krav, der gennemføres på grundlag af rent nationale bestemmelser, og heller ikke på en måde, som umuliggør eller i vidt omfang vanskeliggør inddrivelsen. Helt generelt betyder dette, at medlemsstaten skal bestræbe sig på at inddrive gælden på en gang, og at den skal anvende alle midler, der er til rådighed. I den forbin- delse skal den i givet fald træffe foranstaltninger med henblik på at søge fyldestgørelse af sit krav i de aktiver, som debitoren råder over, og foranledige debitorens virksomhed opløst, hvis virksomheden ikke er i stand til at tilbagebetale gælden. lovgivning må (18) Domstolens dom af 21. marts 1991 i sag C-303/88, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. I 1433. 22. 9. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 238/57 (50) (51) (52) (46) (47) (48) Som i forbindelse med enhver inddrivelse af gæld skal en medlemsstat, der udviser samme adfærd som en normal kreditor, bestræbe sig på at sikre, at der ikke er risiko for, at inddrivelsen af gæld bestrides eller annulleres, og skal således anvende ethvert middel i henhold til den f. eks. bestemmelser vedrørende nationale lovgivning, bekæmpelse af svig til ulempe for kreditorer eller vedrø- rende mistanke om aftaler inden insolvensbehandlinger. I forbindelse med en virksomhedsopløsning som følge af insolvensbehandling er det muligt eller endog sandsyn- ligt, at alle virksomhedens resterende aktiver sælges. Dette skal i sig selv ikke anses for at give anledning til særlige problemer, da salget finder sted under tilsyn af en kurator, som i kreditorernes interesse skal opnå det bedst mulige resultat, idet provenuet af salget af aktiver anvendes til at fyldestgøre deres krav. Provenuet af salget af aktiverne er dog i givet fald ikke tilstrækkeligt til at indfri hele virksomhedens gæld, og med henblik på at sikre en fuldstændig tilbagebetaling er en likvidation således ikke uden betydning i henseende til konkurrence- vilkårene. Konkurrerende virksomheder, som kunne være påført skade som følge af den uforenelige stats- støtte, får mulighed for at udfylde den niche på markedet, som den afviklede virksomhed har efterladt sig, og selv erhverve de aktiver, der er til salg, og anvende dem mere effektivt. For at forhindre, at Kommissionens beslutning omgås, og sikre, at enhver fordrejning af konkurrencevilkårene udelukkes, er Kommissionen imidlertid forpligtet til i givet fald at kræve, at inddrivelsen ikke begrænses til den oprindelige modtager, men derimod omfatter enhver virksomhed, som viderefører den oprindelige virksom- heds aktiviteter ved hjælp af de overdragne produktions- anlæg, såfremt visse aspekter ved overdragelsen hos hver part gør det muligt af fastslå, at aktiviteterne i realiteten videreføres. Som eksempler herpå kunne det undersøges, hvad der blev overdraget (aktiver og betalingsforplig- telser, personale, konsoliderede aktiver), købsprisen, identiteten af anpartshaveren eller ejeren af den oprinde- lige virksomhed og af køberen, det tidspunkt, hvor over- dragelsen finder sted (efter påbegyndelsen af indledende undersøgelse, efter indledningen af den formelle under- søgelsesprocedure eller efter vedtagelse af den endelige beslutning), og overdragelsens kommercielle karakter. Sådanne overvejelser gælder også, når aktiviteterne over- drages i løbet af insolvensbehandlinger. til at sikre, at de forpligtelser, der følger af en beslutning truffet af Kommissionen, opfyldes. foreliggende tilfælde blev SMI-aktiver solgt I det til MD & D sammen med SIMI-andele. Salget af aktiver var nødvendigt for at gøre det muligt for MD & D at over- tage SIMI's aktiviteter, da SIMI altid havde anvendt SMI's aktiver og således havde fået fordel af den støtte, som formelt var ydet til SMI. Salget af anlægsaktiver fandt sted kort tid efter den 28. juni 1999, hvor den samme kurator havde solgt 80 % af andelene i MD & D til Megaxess og de resterende 20 % til arbejdstagere hos MD & D. Det er således klart, at alle disse transaktioner står i nøje forbindelse med hinanden og medfører, at kontrollen med alle aktiver, som ejedes af SMI og blev udnyttet af SIMI, overføres til de nye ejere af MD & D, således at disse beskyttes mod krav om tilbagebetaling af ulovligt ydet statsstøtte. Under disse omstændigheder har de priser, der er betalt for MD & D- andelene på den ene side og for SMI-aktiver og SIMI- andele på den anden side, ingen indflydelse på vurde- ringen af den samlede transaktion. Transaktionerne den 28. juni 1999 og 14. juli 1999 blev gennemført under undersøgelsesproceduren. Modersel- skabets aktiver og andelene i dets 100 % ejede dattersel- skab blev med andre ord overdraget til et 100 % ejet datterselskab af datterselskabet under den igangværende procedure og inden vedtagelsen af en beslutning om den støtte, der var ydet til moderselskabet og dettes dattersel- skab. Megaxess og de andre købere af MD & D samt naturligvis MD & D selv havde således fuldt ud kendskab til eksistensen af denne procedure og skulle under alle omstændigheder have taget højde for den. De kunne også have anmodet Kommissionen om at redegøre for, hvilke konsekvenser dens fremtidige beslutning i givet fald bemærker Kommissionen, at de tyske myndigheder i deres brev af 7. februar 2000 udtrykkeligt bekræftede, at undersøgel- sesproceduren ikke kun vedrørte SMI og SIMI, men også MD & D. Kommissionen finder det derfor nødvendigt at gøre det klart i denne beslutning, at begrebet »støtte- modtager« ikke kun omfatter SIMI og SMI, men også MD & D samt enhver virksomhed, som SMI's, SIMI's eller MD & D's aktiver i en eller anden form er blevet eller vil blive overdraget til med henblik på at omgå konsekvenserne af denne beslutning. for MD & D. Endelig kunne få X. KONKLUSIONER (49) Efter procedurens indledning i dette tilfælde og kort tid inden vedtagelsen af den endelige beslutning fik juli 1999 Kommissionen oplyst, at kuratoren den 14. havde solgt SMI's aktiver til MD & D. Formålet med denne procedure kan være at holde disse aktiver uden for Kommissionens beslutning. Dette ville være i strid med Kommissionens forpligtelse til at forhindre, at dens beslutning omgås, og med medlemsstaternes forpligtelse (53) På baggrund af ovenstående konstaterer Kommissionen, at både tilskuddet fra THA på 64,8 mio. DEM og de 70,3 mio. DEM, som delstaten Brandenburg ydede til SMI og SIMI, samt lånet på 4 mio. DEM fra delstaten Brandenburg til SIMI og tilskuddet på 1 mio. DEM fra BvS til SIMI skal betragtes som støtte, der ikke er omfattet af nogen af undtagelsesbestemmelserne i EF- traktatens artikel 87, stk. 2 og 3. L 238/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 9. 2000 (54) Den ulovlige og uforenelige støtte, som virksomheden har fået udbetalt, skal kræves tilbagebetalt. SMI's general- eksekution må ikke være til hinder for, at den beslutning gennemføres. Desuden skal den samlede ovennævnte støtte også kræves tilbagebetalt fra MD & D, da denne virksomhed erhvervede andele i SIMI og fik overdraget aktiver i SMI med henblik på at omgå konsekvenserne af denne beslutning — eller dette var under alle omstæn- digheder virkningen heraf. Endelig skal støtten kræves tilbagebetalt fra enhver virksomhed, som SMI's, SIMI's eller MD & D's aktiver i en eller anden form er blevet eller vil blive overdraget til med henblik på at omgå konsekvenserne af denne beslutning. (55) (56) Tilbagebetalingen af støtten skal ske i overensstemmelse fra tids- med tysk lovgivning, herunder morarenter punktet for støttens udbetaling (19). Ifølge Domstolens retspraksis må de relevante bestem- melser om fremgangsmåden i national ret ikke gøre den efter fællesskabsretten krævede tilbagesøgning praktisk umulig. Eventuelle vanskeligheder vedrørende frem- gangsmåden eller af anden art, der vedrører gennem- førelsen af ikke dennes foranstaltningen, påvirker lovlighed (20) — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Det tilskud på i alt 64,8 mio. DEM, som Treuhandanstalt har udbetalt, og det lån på i alt 70,3 mio. DEM, som delstaten Brandenburg har ydet til System Microelectronics Innovation GmbH, Frankfurt/Oder i. G. (SMI), er uforenelige med fælles- markedet. Artikel 2 Det tilskud på 1 mio. DEM, som Bundesanstalt für vereini- lån på gungsbedingte Sonderaufgaben har udbetalt, og det 4 mio. DEM, som delstaten Brandenburg har ydet til rednings- selskabet System Microelectronic Innovation GmbH, Frankfurt/ Oder (SIMI), er uforenelige med fællesmarkedet. Artikel 3 Tyskland træffer alle nødvendige foranstaltninger for at 1. tilbagesøge den i artikel 1 og 2 nævnte støtte, som allerede ulovligt er udbetalt til støttemodtagerne. 2. Tilbagesøgningen skal ske i overensstemmelse med tysk lovgivning. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt, og indtil den er blevet tilbagebetalt. Renterne beregnes på basis af den referencesats, der anvendes til at beregne subventionsækvivalenten for regio- nalstøtte. 3. I henhold til denne artikel omfatter begrebet »støttemod- tager« SMI, SIMI og Microelectronic Design & Development GmbH (MD & D) samt enhver virksomhed, som SMI's, SIMI's eller MD & D's aktiver i en eller anden form er blevet eller vil blive overdraget til med henblik på at omgå konsekvenserne af denne beslutning. Artikel 4 Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen. Artikel 5 Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland. Udfærdiget i Bruxelles, den 11. april 2000. På Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen (19) Kommissionens brev SG(91) D/4577 af til medlemsstaterne 4. 3. 1991; se også Domstolens dom af 21. marts 1990 i sag C-142/87, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1990 I, s. I 959. (20) Se dom i fodnote 19, præmis 58-63


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1131/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten.

eurovoc_concepts:
European Commission
European Food Safety Authority
interinstitutional relations (EU)

text: 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/129 (2001/C 46 E/142) SKRIFTLIG FR¯GA E-1130/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. Livsmedelsmyndigheten skall b(cid:228)ra ansvaret f(cid:246)r vetenskaplig r(cid:229)dgivning och den m(cid:229)ste skapa sig en st(cid:228)llning som en referensinstans som (cid:229)tnjuter klar och tydlig aktning. Den m(cid:229)ste finnas till hands f(cid:246)r att informera konsumenterna om utvecklingen p(cid:229) livsmedelss(cid:228)kerhetens omr(cid:229)de. Slutligen skall den bedriva ett n(cid:228)ra samarbete med de nationella instanserna och d(cid:228)rigenom skapa ett n(cid:228)tverk. 1. Hur (cid:228)r det meningen att samarbetet mellan livsmedelsmyndigheten och de nationella organen f(cid:246)r upplysning skall f(cid:246)rl(cid:246)pa n(cid:228)r det g(cid:228)ller informationen till konsumenterna? ˜r det t(cid:228)nkt att myndigheten och de nationella organen skall f(cid:229) klart avgr(cid:228)nsade befogenheter, enligt vad som f(cid:246)reskrivs i subsidiaritets- principen? 2. Hur (cid:228)r det meningen att samarbetet mellan livsmedelsmyndigheten och de nationella organen f(cid:246)r upplysning skall f(cid:246)rl(cid:246)pa n(cid:228)r det g(cid:228)ller vetenskaplig r(cid:229)dgivning? ˜r det t(cid:228)nkt att myndigheten och de nationella organen skall f(cid:229) klart avgr(cid:228)nsade befogenheter, enligt vad som f(cid:246)reskrivs i subsidiaritetsprin- cipen? (2001/C 46 E/143) SKRIFTLIG FR¯GA E-1131/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719. Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. Kommissionen anser att den europeiska livsmedelsmyndigheten skall ha en r(cid:228)ttslig st(cid:228)llning f(cid:246)r att den skall kunna fullf(cid:246)lja sin roll p(cid:229) ett oberoende s(cid:228)tt och f(cid:246)r att effekten av dess verksamhet skall bli s(cid:229) stor som m(cid:246)jligt f(cid:246)r skyddet av konsumenternas h(cid:228)lsa. Likaledes b(cid:246)r myndigheten ha en oberoende st(cid:228)llning i f(cid:246)rh(cid:229)llande till EU:s institutioner. Inneb(cid:228)r den tillt(cid:228)nkta oberoende st(cid:228)llningen att myndigheten har befogenhet att till kommissionen rikta fr(cid:229)gor som g(cid:228)ller tolkningen av politiska beslut, i samband med vilka myndighetens r(cid:229)d spelat en roll? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: varf(cid:246)r anser inte kommissionen att myndigheten beh(cid:246)ver kunna st(cid:228)lla s(cid:229)dana fr(cid:229)gor n(cid:228)r det g(cid:228)ller uppf(cid:246)ljningen och/eller genomf(cid:246)randet av dess r(cid:229)d? (2001/C 46 E/144) SKRIFTLIG FR¯GA E-1132/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. Kommissionen vill inte utesluta en framtida utvidgning av denna myndighets befogenheter (stycke 40). 1. 2. Vilka nya befogenheter avser kommissionen d(cid:228)rmed? Inom vilken tidsrymd skall denna utvidgning av befogenheterna genomf(cid:246)ras?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-1160/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Vitboken om livsmedelssäkerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten.

eurovoc_concepts:
European social policy
food safety
labelling
product quality

text: C 53 E/88 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Vilka ytterligare befogenheter anser kommissionen sig beh(cid:246)va f(cid:246)r att kunna vidta snabba (cid:229)tg(cid:228)rder i 1. samband med uppf(cid:246)ljningen av inspektioner? 2. Har man redan utarbetat konkreta f(cid:246)rslag n(cid:228)r det g(cid:228)ller dessa ytterligare befogenheter? Om detta (cid:228)r fallet, vilka (cid:228)r d(cid:229) de huvudsakliga m(cid:229)ls(cid:228)ttningarna f(cid:246)r dessa f(cid:246)rslag? Om inte, n(cid:228)r kommer kommissionen d(cid:229) att f(cid:246)rfoga (cid:246)ver konkreta f(cid:246)rslag n(cid:228)r det g(cid:228)ller dessa ytterligare befogenheter som man vill erh(cid:229)lla? (2001/C 53 E/116) SKRIFTLIG FR¯GA E-1160/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. Kommissionen avser framl(cid:228)gga ett f(cid:246)rslag om att den s(cid:229) kallade 25-procentsregeln f(cid:246)r sammansatta ingredienser skall avskaffas (stycke 100). Kommissionen efterlyser ocks(cid:229) att problemet med (cid:246)verf(cid:246)ring av tillsats(cid:228)mnen skall uppm(cid:228)rksammas och likas(cid:229) fr(cid:229)gan om huruvida det skall bli obligatoriskt att uppge allergiframkallande ingredienser. I fr(cid:229)ga om de sistn(cid:228)mnda beh(cid:246)ver i dag endast produktkategorin anges p(cid:229) etiketten. 1. ˜r kommissionen beredd att p(cid:229) f(cid:246)rhand unders(cid:246)ka om det (cid:228)r praktiskt m(cid:246)jligt att n(cid:228)mna alla ingredienser? Om inte: inneb(cid:228)r detta d(cid:229) att kommissionen fr(cid:229)ng(cid:229)r kravet p(cid:229) att alla ingredienser skall omn(cid:228)mnas? Och vilka argument vill kommissionen d(cid:229) anf(cid:246)ra f(cid:246)r att redan p(cid:229) f(cid:246)rhand avst(cid:229) fr(cid:229)n m(cid:246)jligheten att alla ingredienser skall finnas omn(cid:228)mnda? 2. (cid:214)nskar kommissionen att (cid:246)verf(cid:246)rda tillsats(cid:228)mnen skall anges p(cid:229) etiketterna? Om inte: varf(cid:246)r inte? (2001/C 53 E/117) SKRIFTLIG FR¯GA E-1161/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (12 april 2000) ˜mne: Vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet och den europeiska livsmedelsmyndigheten I januari 2000 utkom vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet (KOM(1999) 719). Kapitel 4 behandlar inr(cid:228)ttandet av en europeisk livsmedelsmyndighet. Kapitel 5 tar upp lagstiftningen kring livsmedelss(cid:228)kerheten. S(cid:229) kallade h(cid:228)lsop(cid:229)st(cid:229)enden kommer att f(cid:246)rbjudas (allts(cid:229) p(cid:229)st(cid:229)enden d(cid:228)r ett livsmedel tillskrivs f(cid:246)rm(cid:229)gan att f(cid:246)rebygga, behandla eller bota en m(cid:228)nsklig sjukdom) (stycke 101). Samtidigt f(cid:246)resl(cid:229)s det att det b(cid:246)r (cid:246)verv(cid:228)gas om det skall vara till(cid:229)tet med (cid:148)funktionella p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148) eller (cid:148)n(cid:228)ringsfysiologiska p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148). Vidare avser kommissionen att se efter om direktivet om n(cid:228)ringsv(cid:228)rdesdeklaration f(cid:246)r livsmedel kunde anpassas. Med (cid:148)funktionella p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148) f(cid:246)rst(cid:229)s p(cid:229)st(cid:229)enden om att ett n(cid:228)rings(cid:228)mne har h(cid:228)lsofr(cid:228)mjande effekt p(cid:229) vissa normala fysiologiska funktioner. 1. Avser kommissionen utarbeta regler f(cid:246)r (cid:148)funktionella p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148)? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: enligt vilka principer skall dessa regler utarbetas? Om inte: inneb(cid:228)r detta d(cid:229) inte att det uppst(cid:229)r en lucka i fr(cid:229)ga om f(cid:246)reskrifter f(cid:246)r hur olika (cid:148)p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148) f(cid:229)r g(cid:246)ras? Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att (cid:229)ter framl(cid:228)gga sitt 2. f(cid:246)rslag fr(cid:229)n 1993 om n(cid:228)ringsfysiologiska p(cid:229)st(cid:229)enden? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: n(cid:228)r skall detta ske? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: inneb(cid:228)r detta att kommissionen f(cid:246)redrar helt(cid:228)ckande f(cid:246)reskrifter f(cid:246)r olika slags (cid:148)p(cid:229)st(cid:229)enden(cid:148)? 3. Avser kommissionen att utstr(cid:228)cka f(cid:246)reskrifterna om obligatorisk n(cid:228)ringsv(cid:228)rdesdeklaration till att omfatta alla livsmedel och/eller utvidga antalet uppgifter som d(cid:228)r skall ing(cid:229) fr(cid:229)n fyra till (cid:229)tta? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: vilka (cid:228)ndringar har d(cid:229) genomf(cid:246)rts i fr(cid:229)ga om m(cid:228)rkningen?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1117/00 esittäjä(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Espanjan sähköalan kilpailu.

eurovoc_concepts:
Spain
common commercial policy
competence of the Member States
control of State aid
electrical industry
merger control
privatisation
public expenditure

text: C 46 E/126 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/136) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1117/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (11. huhtikuuta 2000) Aihe: Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alan kilpailu Ilmoitus HidrocantÆbrico-yhti(cid:246)n avoimesta osakeannista ja sen oletettu hyv(cid:228)ksyminen v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)t kilpailua Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alalla. Kilpailun v(cid:228)henemiseen on jo aiemmin vaikuttanut esimerkiksi Endesan, Fecsan ja Sevillana de Electricidadin keskittyminen. Onko komission mielest(cid:228) vapaaseen kilpailuun siirtymisest(cid:228) aiheutuvat kustannukset t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vi(cid:228)? Uskooko komissio, ett(cid:228) Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alalla on todellista kilpailua? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. toukokuuta 2000) Uponneisiin kustannuksiin my(cid:246)nnettyjen valtiontukien tarkoituksena on korvata sitoumukset tai toimintaa koskevat takeet, jotka annettiin ennen s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoita koskevista yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY voimaantuloa (1) ja joita kyseisen direktiivin vuoksi ei ehk(cid:228) voida t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228). Kyseess(cid:228) on siis korvaus aikaisemmin syntyneist(cid:228) kustannuksista, jotka s(cid:228)hk(cid:246)markkinoiden vapauttamisen vuoksi eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) ole kilpailukykyisi(cid:228) ja jotka m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n yrityskohtaisesti. Kyseisell(cid:228) keskittym(cid:228)ll(cid:228) ei siten pit(cid:228)isi periaatteessa olla vaikutuksia analyy- siin uponneiden kustannusten yhteensopivuudesta valtiontukia koskevien EY:n perustamissopimuksen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa. Komissio ei pysty ottamaan kantaa kilpailuun Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alalla arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitse- man toimenpiteen j(cid:228)lkeen ennen kuin toimenpide on tutkittu sovellettavien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen nojalla. Komission on tutkittava kyseinen toimenpide ainoastaan, jos sill(cid:228) on yrityskeskittyminen valvonnasta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (2) 1 artiklassa tarkoitettua yhteis(cid:246)nlaa- juista ulottuvuutta. Muussa tapauksessa toimenpiteen tutkiminen kuuluu kansallisille viranomaisille. (1) EYVL L 27, 30. 1. 1997. (2) EYVL L 395, 30. 12. 1989, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1310/97 (EYVL L 180, 9. 7. 1997). (2001/C 46 E/137) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1119/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle (13. huhtikuuta 2000) Aihe: Akin Birdalin vangitseminen ja Necmettin Erkabanin tuomitseminen Turkissa Ankaran valtakunnansyytt(cid:228)j(cid:228)nvirasto kielt(cid:228)ytyi tiistaina 28. maaliskuuta 2000 lykk(cid:228)(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) Turkissa hyvin tunnetun ja rohkean kansalaisoikeustaistelijan Arkin Birdalin rangaistusta ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)si h(cid:228)net vangittavaksi. jo aiemmin tuomittu (cid:148)kapinaan yllytt(cid:228)vien puheiden pit(cid:228)misest(cid:228)(cid:148). H(cid:228)nen asianajajansa olivat Birdal oli pyyt(cid:228)neet rangaistuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon lykk(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) puolella vuodella, koska h(cid:228)nen murhayrityksess(cid:228) saamansa vammat vaativat jatkuvaa l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rihoitoa. Maaliskuun alussa entinen p(cid:228)(cid:228)ministeri Necmettin Erkaban tuomittiin vuodeksi vankilaan samantapaisten syyt(cid:246)sten nojalla, jotka koskivat vuonna 1994 pidetty(cid:228) puhetta. Eik(cid:246) neuvosto katso, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) t(cid:246)rke(cid:228)t ilmaisunvapauden ja ihmisoikeuksien loukkaukset ovat 1. ristiriidassa niiden sitoumusten, ja ehdokasvaltioille asetettujen perusehtojen kanssa? N(cid:228)it(cid:228) ehtoja ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuk- sen 6 artiklan 1 kohdassa esitettyjen unionin perusperiaatteiden ja K(cid:246)(cid:246)penhaminan Eurooppa-neuvostossa kes(cid:228)kuussa 1993 m(cid:228)(cid:228)riteltyjen poliittisten kriteerien noudattaminen joita Turkin hallitus teki hakiessaan Euroopan unionin j(cid:228)senyytt(cid:228), Eik(cid:246) neuvosto katso tarpeelliseksi vaatia Ankaran hallitusta lopettamaan Birdalin ja Erkabanin 2. oikeudellisen ja muunlaisen vainoamisen?


title: PERGUNTA ESCRITA E-1142/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Livro Branco sobre a segurança dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia.

eurovoc_concepts:
animal feedingstuffs
drafting of EU law
food safety

text: C 53 E/82 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 2. 2001 Surgem propostas com vista (cid:224) cria(cid:231)ªo de um quadro geral relativamente a dom(cid:237)nios aos quais nªo sªo aplicÆveis quaisquer regras harmonizadas espec(cid:237)ficas (neste caso trata-se principalmente da questªo do reconhecimento mœtuo). Tenciona a Comissªo apresentar nova legisla(cid:231)ªo horizontal? Em caso negativo, a legisla(cid:231)ªo existente Ø suficiente para garantir o reconhecimento mœtuo de produtos, apesar dos procedimentos complexos e morosos envolvidos? (2001/C 53 E/101) PERGUNTA ESCRITA E-1142/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Abril de 2000) Objecto: Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia Em Janeiro de 2000 foi publicado o Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (COM(1999) 719 final). O Cap(cid:237)tulo 4 aborda a cria(cid:231)ªo de uma Autoridade Alimentar Europeia (AAE) e o Cap(cid:237)tulo 5 aborda os aspectos regulamentares da seguran(cid:231)a dos alimentos. Os princ(cid:237)pios relativos (cid:224) seguran(cid:231)a dos alimentos devem imperativamente ser aplicÆveis tambØm (cid:224) alimenta(cid:231)ªo animal (ponto 69). Os problemas dos œltimos anos justificam que se considere o sector da alimenta(cid:231)ªo animal como uma componente da cadeia alimentar. Importa definir com clareza as matØrias- -primas que podem ou nªo ser utilizados na produ(cid:231)ªo de alimentos para animais, incluindo os subprodutos de origem animal. (cid:201) prefer(cid:237)vel elaborar uma lista positiva das matØrias-primas autorizadas mas essa tarefa Ø complexa e morosa. A breve prazo, a actual lista negativa deve ser rapidamente completada mas a Comissªo estÆ empenhada em elaborar uma lista positiva a mØdio prazo. A legisla(cid:231)ªo comunitÆria serÆ revista, a fim de excluir da alimenta(cid:231)ªo animal os cadÆveres de animais e os materiais proibidos. S(cid:243) os materiais provenientes de animais saudÆveis serªo autorizados na alimenta(cid:231)ªo animal. O procedimento com vista (cid:224) elabora(cid:231)ªo de uma lista positiva jÆ foi iniciado? Em caso negativo, 1. quando tenciona a Comissªo iniciar esse procedimento? 2. Que procedimento segue (ou seguirÆ) a Comissªo para a elabora(cid:231)ªo dessa lista positiva? (2001/C 53 E/102) PERGUNTA ESCRITA E-1143/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Abril de 2000) Objecto: Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia Em Janeiro de 2000 foi publicado o Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (COM(1999) 719 final). O Cap(cid:237)tulo 4 aborda a cria(cid:231)ªo de uma Autoridade Alimentar Europeia (AAE) e o Cap(cid:237)tulo 5 aborda os aspectos regulamentares da seguran(cid:231)a dos alimentos. (cid:201) necessÆrio demarcar claramente as diferentes categorias de produtos utilizados na alimenta(cid:231)ªo animal para evitar zonas de sombra. DeverÆ igualmente ser proibida ou suprimida progressivamente a utiliza(cid:231)ªo de antibi(cid:243)ticos como factores de crescimento na UE, no caso de estes antibi(cid:243)ticos serem utilizados como medicamento nos seres humanos e nos animais. Os antibi(cid:243)ticos nªo utilizados para fins terapŒuticos nos seres humanos e nos animais podem, ao 1. contrÆrio dos outros antibi(cid:243)ticos, ser utilizados na alimenta(cid:231)ªo animal? Tenciona a Comissªo proceder a (ou encomendar) estudos complementares sobre os riscos da 2. utiliza(cid:231)ªo de antibi(cid:243)ticos na alimenta(cid:231)ªo animal? 3. Tenciona a Comissªo empenhar-se a n(cid:237)vel internacional na harmoniza(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo relativa aos antibi(cid:243)ticos, tendo em conta os efeitos de distor(cid:231)ªo da concorrŒncia da(cid:237) decorrentes? Em caso negativo, que pol(cid:237)tica tenciona seguir a Comissªo quando os produtores europeus se ressentirem dos preju(cid:237)zos devidos ao facto de nªo poderem utilizar determinados meios?