eurovoc_concepts:
Zimbabwe
democratisation
human rights
the EU's international role

text: 7. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 40/425 Donnerstag, 13. April 2000 D. mit Interesse zur Kenntnis nehmend, daß der Gouverneur von Illinois ein Moratorium für Hinrichtun- gen verabschiedet hat, weil er ernsthafte Bedenken über die Fairneß von Todesurteilen in seinem Staat hegt, E. F. G. in Kenntnis der Berichte, denen zufolge das US-Justizministerium eine Überprüfung des Zusammen- hangs zwischen Rasse und Todesurteilen auf Bundesebene durchführt; mit der dringenden Forderung, daß die Methode und der Umfang dieser Studie veröffentlicht werden, in der Erwägung, daß 1999 in den Vereinigten Staaten 98 Personen hingerichtet wurden, die zum Tode verurteilt waren, in Sorge über die von Amnesty International vorgelegten Schätzungen, denen zufolge im Jahr 1998 nur China, die Demokratische Republik Kongo und der Irak mehr Hinrichtungen durchgeführt haben als die Vereinigten Staaten, H. in Kenntnis der Tatsache, daß sogar Justizministerin Janet Reno einräumt, daß bislang noch in keiner Studie die abschreckende Wirkung der Todesstrafe nachgewiesen werden konnte, bekräftigt seine Forderung nach der Abschaffung der Todesstrafe und der unverzüglichen Verhän- 1. gung eines Moratoriums in jenen Ländern, in denen es noch immer die Todesstrafe gibt; 2. fordert die Regierung der Vereinigten Staaten dringend auf, der Forderung der Interamerikanischen Kommission für Menschenrechte vom 27. Januar 2000 nachzukommen, daß niemand hingerichtet werden soll, bevor die Kommission den Fall geprüft und darüber entschieden hat; 3. fordert Präsident Clinton dringend auf, gegenüber Juan Garza Milde walten zu lassen und als ersten Schritt zur allgemeinen Abschaffung der Todesstrafe in den Vereinigten Staaten unverzüglich ein Morato- rium für Hinrichtungen auf Bundesebene zu verhängen; fordert alle Kandidaten im gegenwärtigen Wahlkampf für die Präsidentschaftswahlen auf, das Mora- 4. torium für die Todesstrafe zu billigen und die allgemeine Abschaffung der Todesstrafe zu unterstützen; 5. beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung dem Rat und der Kommission, Präsident Clinton, Vizepräsident Gore und Gouverneur Bush, der Interamerikanischen Kommission für Menschenrechte sowie dem Vorsitzenden der Menschenrechtskommission der Vereinten Nationen zu übermitteln. 14. Menschenrechte: Simbabwe B5-0381, 0382, 0386 und 0389/2000 Entschließung des Europäischen Parlaments zur Lage in Simbabwe Das Europäische Parlament, A. B. C. D. E. in der Erwägung, daß der Rat „Allgemeine Angelegenheiten“ die Regierung Simbabwes zur baldigen Abhaltung von Wahlen gedrängt hat, die frei und fair zu sein haben, in der Erwägung, daß Simbabwe demokratische Wahlen für dieses Jahr vorgesehen hat und daß es für eine demokratische und nachhaltige Entwicklung von größter Bedeutung ist, daß diese Wahlen offen und transparent sind, in der Erwägung, daß es in Simbabwe an der Umsetzung grundlegender demokratischer Prinzipien mangelt, wie beispielsweise ein vollauf unabhängiges Justizsystem, Achtung der Menschenrechte und gebührende Verantwortlichkeit, in der Erwägung, daß die Regierung Simbabwes einen Großteil des Staatshaushalts zur Bestreitung der Kosten der militärischen Intervention in der Demokratischen Republik Kongo aufwendet, in der Erwägung, daß in der derzeit eskalierenden Krise mehr als 800, hauptsächlich im Besitz von Weißen befindliche Farmen von Anhängern der Regierungspartei Zanu-PF und ehemaligen Guerillas besetzt wurden und daß diese Schritte vom Obersten Gericht für illegal erklärt und in einem nationa- C 40/426 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 7. 2. 2001 Donnerstag, 13. April 2000 F. G. H. len Referendum zurückgewiesen worden sind, von Präsident Robert Mugabe, der seit der Unabhängig- keit von Großbritannien im Jahr 1980 die Herrschaft innehat, jedoch gutgeheißen wurden, unter Hinweis darauf, daß ein Teil des unverzüglich nach der Unabhängigkeit enteigneten Landes zu Unrecht den politischen Anhängern von Präsident Mugabe zugewiesen wurde, anstatt gleichmäßig an die Bevölkerung verteilt zu werden, in der Erwägung, daß viele Aktivisten der Opposition in Simbabwe den Eigentümern der beschlag- nahmten Farmen ihre Unterstützung zugesichert haben, in der Erwägung, daß die Beschlagnahme von Farmen ein weiterer Verstoß gegen rechtsstaatliche Prinzipien in Simbabwe ist und daß das bedeutende Anliegen einer gerechten Landverteilung nur im Wege eines demokratischen und gewaltfreien Prozesses auf der Grundlage der Rechtmäßigkeit gelöst werden kann, fordert die Durchführung allgemeiner Wahlen zum frühestmöglichen Zeitpunkt, jedoch keinesfalls 1. später als zum vorgeschlagenen Termin vom 1. Juni 2000; fordert die Behörden Simbabwes auf, die Menschenrechte, einschließlich der Rechte von Minderhei- 2. ten, zu achten und die internationalen Vorschriften für Wahlen einzuhalten; 3. fordert die Behörden Simbabwes dringend auf, einen Demokratisierungsprozeß in diesem Land ein- zuleiten, auch indem der unabhängigen Presse und der Bürgergesellschaft das Recht auf freie Meinungsäu- ßerung voll zuerkannt wird; 4. fordert die Regierung Simbabwes auf, ihre Streitkräfte aus der Demokratischen Republik Kongo abzu- ziehen und ihre finanziellen Ressourcen für die Verbesserung der Lebensbedingungen ihrer Bürger einzu- setzen; ist der Auffassung, daß das Anliegen der Landreform nur im Wege gewaltfreier und rechtlicher Maß- 5. nahmen erreicht werden kann; nutzt diese Gelegenheit zu der Mahnung, daß der Rechtsstaat so bald wie möglich wiedereingeführt 6. wird, damit eine normale Entwicklung weitergeführt werden kann; fordert den Rat und die Kommission auf, das Europäische Parlament in die Überwachung der bevor- 7. stehenden Wahlen einzubeziehen; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung der Kommission, dem Rat, der Paritätischen Ver- 8. sammlung AKP-EU, der OAU und der Regierung von Simbabwe zu übermitteln. 15. Weltbildungsforum B5-0355, 0357, 0371, 0380 und 0384/2000 Entschließung des Europäischen Parlaments zum Weltbildungsforum Das Europäische Parlament, A. unter Hinweis auf die Konferenz „Bildung für alle“ 1990 in Jomtien, bei der die Regierungen der Welt beschlossen, Bildung für alle bis zum Jahr 2000 zu verwirklichen, auf die Fünfjahresrevision der Kon- ferenz „Bildung für alle“ 1995 in Amman, sowie auf den Weltgipfel für soziale Entwicklung 1995 in Kopenhagen, bei dem die Regierungen die Ziele für die Gleichstellung der Geschlechter auf das Jahr 2005 und für die allgemeine Grundbildung auf das Jahr 2015 verschoben haben, B. C. in Kenntnis der Allgemeinen Erklärung der Menschenrechte und der Konvention über die Rechte des Kindes, die beide rechtsverbindlich sind und die die Regierungen der Welt zur kostenlosen Bereit- stellung von Bildung verpflichten, in Kenntnis der Tatsache, daß die Erfüllung der internationalen Entwicklungsziele für Bildung eine Vorbedingung ist, um andere Ziele im Gesundheitsbereich zu erreichen und die Anzahl der Menschen, die in Armut leben, bis zum Jahr 2015 um die Hälfte zu senken,


title: Nolīgums Vēstuļu Apmaiņas Veidā starp Eiropas Kopienu un Šveici par kopēja sakaru tīkla/kopējas sistēmu saskarnes (CCN/CSI) paplašināšanu saistībā ar Konvenciju par kopējo tranzīta procedūru

eurovoc_concepts:
EFTA countries
Switzerland
Union transit
agreement (EU)
computer network
exchange of information
information system

formats: html pdf print

text: 390 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/9. sēj. 22000A0427(01) 27. 4. 2000. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 102/52 NOLĪGUMS VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ starp Eiropas Kopienu un Šveici par kopēja sakaru tīkla/kopējas sistēmu saskarnes (CCN/CSI) paplašināšanu saistībā ar Konvenciju par kopējo tranzīta procedūru A. Eiropas Kopienas vēstule Briselē, 2000. gada 13. aprīlī Godātais kungs, Attiecībā uz kopēja sakaru tīkla/kopējas sistēmu saskarnes (CCN/CSI) lietošanas paplašināšanu par jaunu datorizētu tranzīta sistēmu attiecībā uz Šveici (1), es vēlos piedāvāt šādu apņemšanos Eiropas Kopienas vārdā: I. II. Puses izpildīs tehniskās specifikācijas, kas noteiktas dokumentos, kas uzskaitīti šīs vēstules pielikumā un kas ir iesniegti Šveicei, kopā ar visiem turpmākiem grozījumiem, kas ir veikti saistībā ar projektu. Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk tekstā — Komisija) arī attiecībā uz partnervalstīm pārvaldīs un attīstīs sistēmu saskaņā ar pamatnostādnēm, ko izstrādājusi Muitas politikas komitejas Darba grupas datu apstrādei CCN/CSI Tehniskā apakšgrupa (MPK — DGDA — CCN/CSI). III. Puses piemēros vispārīgo drošības politiku kā tas izklāstīts un nolemts saistībā ar projektu. IV. Ne vēlāk kā 2000. gada 15. maijā Šveice apmaksās CCN/CSI uzstādīšanas izmaksas atbilstoši Komisijas iesniegtajam pamatojumam, ņemot vērā īpašu Nolīgumu, kuru tā šajā nolūkā ir noslēgusi ar apakšuzņēmēju. V. Ne vēlāk kā 2000. gada 15. maijā Šveice apmaksās Komisijas tīkla izmantošanas izmaksas, kuras radušās no datortehnikas un programmatūras uzstādīšanas brīža līdz 1999. gada 31. decembrim. VI. Katru gadu 15. maijā Šveice maksās vienotas likmes summu (par 2000. gadu EUR 90 000) par Šveices ikgadējām tīkla lietošanas izmaksām. Katru gadu pirms 31. jūlija Komisija informēs Šveici par nākošā gada vienotās likmes summu. VII. Katru gadu pirms 31. janvāra Komisija dzēsīs kontus attiecībā uz ikgadējām tīkla izmantošanas izmaksām, pamatojoties uz jau samaksāto summu un faktiskajām izmaksām, kas jāmaksā Šveicei, un sniegs Šveicei rēķina pārskatu. Komisija aprēķinās faktiskās izmaksas, pamatojoties uz tās attiecībām ar apakšuzņēmēju, kas izvēlēts saskaņā ar pašreizējām līgumu piešķiršanas procedūrām. Galīgais maksājums (atlikušās summas maksājums) notiks 30 dienas pēc rēķina pārskata iesniegšanas. Kopējā Šveices maksājamā summa jebkurā gadījumā nepārsniegs jau samaksāto ikgadējo vienotās likmes summu vairāk par 20 %. VIII. Šveici, tāpat kā Eiropas Savienības dalībvalstis, informēs par šo izmaksu prognožu tendencēm, kā arī par galvenajiem CCN/CSI aspektiem, kas visdrīzāk ietekmēs šīs izmaksas. IX. Ne vēlāk kā 2000. gada 15. maijā Šveice samaksās EUR 40 000 kā ikgadējo iemaksu par nākotnes attīstību un riskiem. Komisija iesniegs Šveicei rēķina pārskatu, norādot izmaksu sadalījumu attiecībā uz šo iemaksu. Ne vēlāk kā līdz katra gada 15. maijam Šveice papildina iemaksu, iemaksājot summu, kas atbilst iepriekšējā gadā nākotnes attīstībai un riskiem faktiski izlietotajai summai. X. Visi maksājumi jāveic Komisijai. Ja vien nav norādīts citādi, tos aprēķinās ņemot vērā Komisijas iesniegto rēķina pārskatu, kurā būs izmaksu sadalījums, norādot dažādus pakalpojumus un datortehnikas un programmatūras piegādes, un tie jāsamaksā 60 dienu laikā. (1) Abas Puses piekrīt, ka CCN/CSI lietošanas paplašināšana attiecībā uz Šveici ir piemērojama arī Lihtenšteinas Firstistei, kamēr šo firstisti ar Šveici saista Muitas savienības līgums. 02/9. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 391 XI. XII. Šis Nolīgums paliks spēkā tik ilgi, cik ilgi abas Puses ir 1987. gada 20. maija Konvencijas par kopējo tranzīta procedūru līgumslēdzējas Puses. Tomēr abas Puses patur sev tiesības, savstarpēji vienojoties, grozīt Nolīgumu. Ja Šveice samaksā summas, kas norādītas IV, V, VI, VII un IX punktā vēlāk par šajos norādītajiem termiņiem, tad Eiropas Savienība var pieprasīt soda procentus (pēc likmes, ko piemēro Eiropas Centrālā banka savām operācijām eiro, ko publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijā dienā, kurā beidzas atmaksas termiņš, pieskaitot pusotru punktu). Tāda pati likme ir piemērojama Kopienas veicamajiem maksājumiem. Es būtu pateicīgs, ja jūs varētu apstiprināt Šveices piekrišanu iepriekšminētajam. Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus. Eiropas Savienības Padomes vārdā 392 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/9. sēj. PIELIKUMS VĒSTUĻU APMAIŅAI CCN/CSI ĀRĒJIE DOKUMENTI VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 21info_en 21info_fr Arap_101 Bnf104de Bnf104en Bnf104fr Lr092v08 Lr155v01 CCN/CSI telemātiskā integrācija muitas un netiešo nodokļu jomā (angļu valodā). CCN/CSI: telemātiskā integrācija muitas un netiešo nodokļu jomā (franču valodā). Eiropas lietojumprogrammu arhitektūra. CCN/CSI izmantošanas Eiropas DG XXI lietojumprogrammām paredzamais lietderīgums (vācu valodā). CCN/CSI izmantošanas Eiropas DG XXI lietojumprogrammām paredzamais lietderīgums (angļu valodā). CCN/CSI izmantošanas Eiropas DG XXI lietojumprogrammām paredzamais lietderīgums (franču valodā). CSI piedāvājuma apraksts. CCN/CSI dinamiskās mijiedarbības apraksts. Lst-rol-XXI-00 CCN/CSI nozīmes apraksts. Mathaeus-Dublin Kopienas sistēmu arhitektūra un metodoloģija. Pre-gen-XXI CCN/CSI noformējums un lasīšanas rokasgrāmata. CCN/TC Ccn_tc_sla_03 Vienošanās par CCN/TC pakalpojumu līmeni. EpmOl Sqp_01 ATTĪSTĪBA Acg_03 Prg_c_05 CCN/TC ārējo procedūru rokasgrāmata. CCN/TC pakalpojumu kvalitātes plāns. Lietojumprogrammas konfigurācijas rokasgrāmata. Lietojumprogrammas programmēšanas rokasgrāmata (C valoda). Prg_Cob_BS2000_03 Lietojumprogrammas programmēšanas rokasgrāmata (Cobol valoda BS2000). Prg_Cob_CICS_01 Lietojumprogrammas programmēšanas rokasgrāmata (Cobol valoda IBM). Prg_Cob_GCOS7_03 Lietojumprogrammas programmēšanas rokasgrāmata (Cobol valoda GCOS7). Prg_Cob_GCOS8_01 Lietojumprogrammas programmēšanas rokasgrāmata (Cobol valoda GCOS8). Ref_cd09 Kopīgo definīciju atsauču rokasgrāmata (C valoda). Ref_Cob_cd01 Kopīgo definīciju atsauču rokasgrāmata (Cobol valoda). Ref_Cob_cs01 CSI atsauču rokasgrāmata (Cobol valoda). Ref_Cob_gs01 GSS atsauču rokasgrāmata (Cobol valoda). Ref_Cob_hl01 HL atsauču rokasgrāmata (Cobol valoda). 02/9. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 393 Ref_Cob_os01 ATS atsauču rokasgrāmata (Cobol valoda). Ref_Cob_pr01 Noformējuma atsauču rokasgrāmata (Cobol valoda). Ref_cs09 Ref_er05 Ref_gs03 Ref_hl07 Ref_os01 Ref_pr07 DROŠĪBA CSI atsauču rokasgrāmata (C valoda). Kļūdas kodu atsauču rokasgrāmata. GSS atsauču rokasgrāmata (C valoda). HL atsauču rokasgrāmata (C valoda). ATS atsauču rokasgrāmata (C valoda). Noformējuma atsauču rokasgrāmata (C valoda). Pol-sec-XXI-01 CCN/CSI vispārīgā drošības politika. SPECIFIKĀCIJAS Ad_07 Frs_03 Fss_05 Ovw_07 MĀCĪBAS Projektēšana Specifikācijas Funkcionālās sistēmas specifikācijas Sistēmu pārskats Tra-csi(modl)- 05. ppt Kursi CSI lietojumprogrammas arhitektiem un attīstītājiem Tra-csi(mod2)- 05. ppt Kursi CSI lietojumprogrammas arhitektiem un attīstītājiem (C valoda) Tra-csi(mod3)- 03. ppt Kursi CSI lietojumprogrammas arhitektiem un attīstītājiem (C valoda) Tra-csi_cob(mod2)- 01. ppt Kursi CSI lietojumprogrammas arhitektiem un attīstītājiem (Cobol valoda) Tra-csi_cob(mod 3)- 0 1. ppt Kursi CSI lietojumprogrammas arhitektiem un attīstītājiem (Cobol valoda) 394 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/9. sēj. B. Vēstule no Šveices Berne, 2000. gada 14. aprīlis Godātais kungs, Ar šo es apstiprinu, ka esmu saņēmis Jūsu vēstuli par kopēja sakaru tīkla/kopējas sistēmu saskarnes (CCN/CSI) lietošanas paplašināšanu attiecībā uz Šveici par NCTS, kur teikts: “Attiecībā uz kopēja sakaru tīkla/kopējas sistēmu saskarnes (CCN/CSI) lietošanas paplašināšanu par jaunu datorizētu tranzīta sistēmu attiecībā uz Šveici (1), es vēlos piedāvāt šādu apņemšanos Eiropas Kopienas vārdā: I. II. Puses izpildīs tehniskās specifikācijas, kas noteiktas dokumentos, kas uzskaitīti šīs vēstules pielikumā, kas ir iesniegta Šveicei, kopā ar visiem turpmākiem grozījumiem, kas ir veikti saistībā ar projektu. Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk — Komisija) arī attiecībā uz partnervalstīm pārvaldīs un attīstīs sistēmu saskaņā ar pamatnostādnēm, ko izstrādājusi Muitas politikas komitejas Darba grupas datu apstrādei CCN/CSI Tehniskā apakšgrupa (MPK — DGDA - CCN/CSI). III. Puses piemēros vispārīgo drošības politiku kā tas izklāstīts un nolemts saistībā ar projektu. IV. Ne vēlāk kā 2000. gada 15. maijā Šveice apmaksās CCN/CSI uzstādīšanas izmaksas atbilstoši Komisijas iesniegtajam pamatojumam, ņemot vērā īpašu Nolīgumu, kuru tā šajā nolūkā ir noslēgusi ar apakšuzņēmēju. V. Ne vēlāk kā 2000. gada 15. maijā Šveice apmaksās Komisijas tīkla izmantošanas izmaksas, kuras radušās no datortehnikas un programmatūras uzstādīšanas brīža līdz 1999. gada 31. decembrim. VI. Katru gadu 15. maijā Šveice maksās vienotas likmes summu (par 2000. gadu EUR 90 000) par Šveices ikgadējām tīkla lietošanas izmaksām. Katru gadu pirms 31. jūlija Komisija informēs Šveici par nākošā gada vienotās likmes summu. VII. Katru gadu pirms 31. janvāra Komisija dzēsīs kontus attiecībā uz ikgadējām tīkla izmantošanas izmaksām, pamatojoties uz jau samaksāto summu un faktiskajām izmaksām, kas jāmaksā Šveicei, un sniegs Šveicei rēķina pārskatu. Komisija aprēķinās faktiskās izmaksas, pamatojoties uz tās attiecībām ar apakšuzņēmēju, kas izvēlēts saskaņā ar pašreizējām līgumu piešķiršanas procedūrām. Galīgais maksājums (atlikušās summas maksājums) notiks 30 dienas pēc rēķina pārskata iesniegšanas. Kopējā Šveices maksājamā summa jebkurā gadījumā nepārsniegs jau samaksāto ikgadējo vienotās likmes summu vairāk par 20 %. VIII. Šveici, tāpat kā Eiropas Savienības dalībvalstis, informēs par šo izmaksu prognožu tendencēm, kā arī par galvenajiem CCN/CSIaspektiem, kas visdrīzāk ietekmēs šīs izmaksas. IX. Ne vēlāk kā 2000. gada 15. maijā Šveice samaksās EUR 40 000 kā ikgadējo iemaksu par nākotnes attīstību un riskiem. Komisija iesniegs Šveicei rēķina pārskatu, norādot izmaksu sadalījumu attiecībā uz šo iemaksu. Ne vēlāk kā līdz katra gada 15. maijam Šveice papildina iemaksu, iemaksājot summu, kas atbilst iepriekšējā gadā nākotnes attīstībai un riskiem faktiski izlietotajai summai. X. Visi maksājumi jāveic Komisijai. Ja vien nav norādīts citādi, tos aprēķinās ņemot vērā Komisijas iesniegto rēķina pārskatu, kurā būs izmaksu sadalījums, norādot dažādus pakalpojumus un datortehnikas un programmatūras piegādes, un tie jāsamaksā 60 dienu laikā. 02/9. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 395 XI. XII. Šis Nolīgums paliks spēkā tik ilgi, cik ilgi abas Puses ir 1987. gada 20. maija Konvencijas par kopējo tranzīta procedūru līgumslēdzējas Puses. Tomēr abas Puses patur sev tiesības, savstarpēji vienojoties, grozīt Nolīgumu. Ja Šveice samaksā summas, kas norādītas IV, V, VI, VII un IX punktā vēlāk par šajos norādītajiem termiņiem, tad Eiropas Savienība var pieprasīt soda procentus (pēc likmes, ko piemēro Eiropas Centrālā banka savām operācijām eiro, ko publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijā dienā, kurā beidzas atmaksāšanas termiņš, pieskaitot vienu ar pusi punktu). Tāda pati likme ir piemērojama Kopienas veicamajiem maksājumiem. Es būtu pateicīgs, ja jūs varētu apstiprināt Šveices piekrišanu iepriekšminētajam. (1) Abas Puses piekrīt, ka CCN/CSI lietošanas paplašināšana attiecībā uz Šveici ir piemērojama arī Lihtenšteinas Firstistei, kamēr šo firstisti ar Šveici saista Muitas savienības līgums. ” Man ir gods apstiprināt Šveices piekrišanu šīs vēstules saturam. Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus. Šveices valdības vārdā


title: Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta "Vuotuinen selvitys alueiden komitean poliittisista tavoitteista"

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
European integration
enlargement of the Union
the EU's international role

formats: pdf print

text: C 226/46 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 8. 8. 2000 Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Vuotuinen selvitys alueiden komitean poliittisista tavoitteista” (2000/C 226/13) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan komission strategiset lopullinen, tavoitteet vuosina 2000–2005 KOM(2000) 154 ottaa huomioon Euroopan komission työohjelman vuodeksi 2000 KOM(2000) 155 lopullinen, ottaa huomioon alueiden komitean tärkeimmät poliittiset tavoitteet (R/CdR 351/99 pt. 7), ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan komission viisivuotisesta strategisesta ohjelmasta (B5-0143, 0144 ja 0145/2000), ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan komission työohjelmasta (B-50228, 0229 ja 0230/2000) ja katsoo, että EU:n kaikkien elinten asettamien painopisteiden ja tavoitteiden yhdenmukaistaminen lisää yksittäisten toimielinten aloitteiden ja toimenpiteiden vaikutuksia, katsoo, että Euroopan alue- ja paikallisviranomaisten edustajana komitean tulee reagoida Euroopan komission ehdotuksiin painopistealoiksi, katsoo, että komitean tulee asettaa tulevan vuoden painopistealansa lähiaikoina hyväksyttävän, vuosien 2000–2001 työohjelmansa huomioon ottaen, katsoo, että unionilla on laajentumisen vuoksi edessään vielä erityisen paljon jatkuvia, perustavaa laatua olevia uudistuksia, katsoo, että alueiden komitean osallistuminen alue- ja paikallisviranomaisten edustajana EU:n institutio- naaliseen toimintaan laajentaa EU:n toimien pohjaa, katsoo, että suurimmassa osassa Euroopan valtioita suuntauksena on lisääntyvä hajauttaminen ja valtiollisen tason alapuolella olevien tasojen toimivallan vahvistuminen ja että näin ollen kyseisillä hallintotasoilla vaikuttavat entistä enemmän yhteisön toimintalinjat ja valinnat, joihin ne itse myös suoraan osallistuvat, A. Ottaa ta¨ten kantaa Euroopan komission asettamiin painopistealoihin mukaisena; nämä ydintoiminnot on tarkistettava selvittämällä entistä tarkemmin yhteisön toiminta-alat, Euroopan komission strategiset tavoitteet vuosina 2000-2005 1. ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan komission vuosien 2000–2005 strategisiin tavoitteisiin ja siihen, että julkaisemalla tulevien vuosien tärkeimmät poliittiset tavoitteensa komissio on antanut alue- ja paikallisviranomaisille mahdollisuuden ilmaista mielipiteensä ja tehdä konkreettisia ehdotuksia ja aloitteita, 3. allekirjoittaa komission nimeämät neljä päämäärää ymmärtäen niiden tärkeyden ja kiireellisyyden ja ilmaisee halunsa antaa mahdollisuuksiensa mukaan kaiken panoksensa, jotta asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa mahdollisimman nopeasti, 2. tyä ydintoimintoihinsa, panee tyytyväisenä merkille, että komissio aikoo keskit- ja pitää tätä toissijaisuusperiaatteen 4. muistuttaa, että Euroopan unionin kaikkien politiikkojen tavoitteena on vastata Euroopan kansalaisten odotuksiin ja että kaikenlaisilla unionin toimielinten uudistuksilla tulee pyrkiä ennen kaikkea kansalaisten luottamuksen palauttamiseen, 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 226/47 korostaa siksi erityisesti talous-, sosiaali-, ympäristö- ja 5. kuluttajansuojakysymyksiä, 15. toteaa huolestuneena, että EU:n toimia vaaditaan usein sellaisilla aloilla, joilla jäsenvaltiot eivät pysty tekemään tarvit- tavia uudistuksia tai vaikeita poliittisia päätöksiä; vaarana on, että tämä heikentää EU:n uskottavuutta, Työohjelma vuodeksi 2000 ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan komission vuoden 6. 2000 työohjelmaan, C. AK:n ta¨rkeimma¨t tavoitteet vuosina 2000-2001 7. on kuitenkin huolissaan siitä, että niin kunnianhimoinen ja yksityiskohtainen työohjelma saattaa osoittautua liian mitta- vaksi Euroopan komission voimavaroihin nähden ja että voimavarojen hajauttaminen saattaa johtaa epäonnistumiseen, 8. katsoo siksi, että onnistumisen mahdollisuuksia voidaan lisätä toimia vähentämällä ja painopistealoihin voimakkaasti keskittymällä sekä hyödyntämällä käytettävissä olevia voima- varoja kohdennetusti ja tehokkaasti sen sijaan, että yritetään toimia kaikilla aloilla yhtaikaa, 9. ehdottaa, että Euroopan komission tulevissa työohjel- missa erotellaan selkeästi kyseiselle vuodelle asetettavat paino- pisteet ja mahdolliset lisätoimet, 10. katsoo, että ennen uusiin aloitteisiin ryhtymistä monilla aloilla olisi painotettava entistä enemmän nykyisen lainsäädän- nön täytäntöönpanon kehittämistä, 11. suosittaa, että komission tavoitteet sovitetaan Lissabo- nin ylimääräisen huippukokouksen päätelmissä esitettyihin tavoitteisiin, B. La¨heisyysperiaate 12. uskoo, että Euroopan integraatiota on muutaman lähi- vuoden aikana vietävä eteenpäin, jotta Eurooppa saa maail- massa johtavan aseman, mutta katsoo samalla, että mahdolli- simman laajan hyväksynnän saavuttamiseksi ja jotta Eurooppa voisi esiintyä todella yksimielisenä, integraation on rajoituttava aloille, joilla EU tuottaa erityistä lisäarvoa, 13. on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimykseen ryhtyä toimenpiteisiin kansalaisläheisyyden puutteen korjaa- miseksi EU:ssa sekä ehdotukseen ratkaista ongelma tii- vistämällä EU:n ja sen jäsenvaltioiden ja alueiden politiikkojen keskinäistä yhteyttä; komitea katsoo kuitenkin, että läheisyys- periaatteen soveltaminen tulisi laajentaa koskemaan alue- ja paikallishallintoa, 14. on sitä mieltä, että poliittisen päätösvastuun antaminen mahdollisimman alhaiselle tasolle on paras tapa luoda kansa- laisläheisyyttä ja varoittaa supistamasta kansalaisläheisyyden käsitettä pelkäksi EU:n PR-toiminnan vahvistukseksi ja etujär- jestöjen edustukseksi, HVK, Euroopan hallintomalli ja EU:n toimielinten nykyaikaista- minen tulee osallistumaan aktiivisesti perustamissopimuksen 16. uudistamiseen hallitustenvälisessä konferenssissa ja puoltaa kunnianhimoista uudistusohjelmaa vuoden 2000 hallitusten- välisestä konferenssista antamassaan lausunnossa (CdR 53/99) esitetyllä tavalla, suhtautuu myönteisesti 17. innovatiiviseen lähestymista- paan, jonka Euroopan komissio on omaksunut aloitteessaan Euroopan uusista hallintomalleista, ja aikoo osallistua täysipai- noisesti kyseistä hallintomallia koskevien uusien ideoiden ja käsitteiden käsittelyyn ja kehittämiseen sekä tehdä ehdotuksia lainsäädännön kehittämiseksi, 18. katsoo, että keskustelua uusista hallintomalleista ei tulisi rajoittaa koskemaan valtaoikeuksien yksinkertaistettua vertikaalista jakoa, vaan käsitettä tulisi tarkastella laaja-alaisesti, ja tällöin tulisi ottaa huomioon yhteiskunnan muuttuvat rakenteet, kannustaa voimakkaasti Euroopan komissiota sen pyr- 19. kiessä toteuttamaan aito, demokraattinen ja samalla kunnian- himoinen uudistus, jonka tarkoituksena on palauttaa kansalais- ten luottamus Euroopan unioniin ja sen toimielimiin; katsoo, että uudistuksissa on päästävä pelkkää tehostamista pidemmäl- le ja niiden tuloksena on oltava nykyaikainen ja joustava työvoima, joka on suuntautunut uuden poliittisen kulttuurin mukaisesti; korostaa samalla, että sisäisten uudistusten ei pidä olla ulkoisten toimintalinjojen vastaisia, Laajentuminen 20. katsoo, että laajentumisvalmistelut tulee asettaa etusijal- le, kun otetaan huomioon Helsingin huippukokouksessa joulu- kuussa 1999 tehty päätös neuvottelujen aloittamisesta kaik- kien, myös toisen laajentumiskierroksen ehdokasvaltioiden kanssa, sekä korostaa erityisesti tarvetta saada ehdokasvaltioi- den alue- ja paikallisviranomaiset osallistumaan valmisteluihin, aikoo laajentaa, vahvistaa ja tehostaa suhteitaan kaik- 21. kiin ehdokasvaltioihin ja pyrkii alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen lisäämiseen liittymisvalmisteluissa, C 226/48 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 8. 8. 2000 22. kehottaa toimien koordinointiin ja AK:n ja EU:n toimi- elinten väliseen yhteistyöhön synergian lisäämiseksi ja tulosten parantamiseksi asianomaisten ehdokasvaltioiden kannalta, jotta laajentumis- ja integraatioprosessit saisivat osakseen entistä laajempaa ymmärrystä ja hyväksyntää niin jäsen- kuin ehdokasvaltioissa, 30. on muiden tapaan huolissaan siitä, että monilla unionin alueilla on edelleenkin paljon pitkäaikaistyöttömyyttä ja toi- voo, että ongelma pyrittäisiin ratkaisemaan lähentämällä ta- louspolitiikkoja ja hyvinvointivaltion uudistuspolitiikkoja siten, että niiden avulla päästäisiin täystyöllisyyteen ja siten koko ongelman ratkeamiseen, 23. korostaa, että laajentumisstrategia tulee toteuttaa sopu- soinnussa erityisesti Välimeren ja Itämeren aluetta koskevan unionin ulkosuhdestrategian kanssa, jotta myös laajentuneen unionin ulkopuolella voidaan varmistaa rauhan sekä taloudelli- sen ja yhteiskunnallisen yhteistyön alueiden syntyminen, Arvojen Eurooppa lähellä kansalaisiaan 24. on vakuuttunut siitä, että kansalaiset eivät kannata ”supermarket-Eurooppaa”, vaan kuten äskettäiset tapahtumat ovat osoittaneet, poliittista, arvojen ja perusoikeuksien Euroop- paa, ja katsoo siksi, että perustamissopimusuudistuksessa, perusoikeuskirjan laadinnassa ja uusista hallintomalleista an- nettavassa tulevassa valkoisessa kirjassa on keskityttävä ensisi- jaisesti näihin seikkoihin, 25. katsoo, että perustamissopimukseen tulee kirjata vaati- mus paikallisdemokratiasta; näin ollen on välttämätöntä, että perusoikeuskirja muodostaa kiinteän osan unionin perustamis- sopimusta, 26. kehottaa jäsenvaltioita neuvottelemaan HVK:ssa roh- keasti ja avarakatseisesti; uskoo vakaasti, että HVK:n esityslistan tulee olla kansalaisten esityslista ja pitää siksi tärkeänä, että parlamentti ja alue- ja paikallisviranomaiset AK:n välityksellä osallistuvat kiinteästi neuvotteluihin; suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen ”Vuoropuhelu Euroopasta” ja käyttää mielellään hyväkseen tilaisuutta antaa aktiivinen panos HVK-prosessiin, kehottaa Euroopan komissiota edistämään Euroopan 27. unionin toiminnan näkyvyyttä sekä tehokkaan tiedottamisen avulla että parantamalla kaikkien toimiensa avoimuutta kansa- laisten luottamuksen palauttamiseksi, 28. kehottaa populistisen rasismin ja suvaitsemattomuuden uhan uusiutumisen vuoksi Euroopan komissiota lujittamaan moraalista vastuutaan yhtäläisten oikeuksien ja mahdollisuuk- sien sekä vähemmistöjen suojelun turvaamisesta koko unio- nissa, jotta voidaan taata kaikkien eurooppalaisten pääseminen osallisiksi vauraudesta, turvallisuudesta ja solidaarisuudesta, Työllisyys 29. on tyytyväinen Lissabonin huippukokouksen tuloksiin ja kannattaa siinä esitettyä yhdennettyä lähestymistapaa ja painopisteen asettamista uuden taloudellisen dynamiikan käynnistämiselle, 31. korostaa, että työllisyyden edistäminen ei edellytä pelkästään erityistoimia, vaan myös suotuisien kansantaloudel- listen olosuhteiden luomista sekä asiaankuuluvien politiikko- jen koordinointia ja yhteensovittamista samalla kun kunnioite- taan eurooppalaisen yhteiskuntamallin pohjana olevia periaat- teita, 32. muistuttaa, että Amsterdamin sopimuksessa yhteisön velvollisuudeksi asetettiin työllisyyden korkean tason edistämi- nen kannustamalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tuke- malla niiden toimenpiteitä tällä alalla, tukee siksi kaikkia innovaatiota, teknologista edistystä, 33. tietoyhteiskuntaa ja yrittäjyyttä edistäviä toimia sekä kaikkien pk-yritysten kehitystä tukevien toimenpiteiden hyväksymistä, 34. korostaa näin ollen tarvetta sisällyttää työllisyyssuunta- viivoihin syrjinnän vastaisia toimintalinjoja sekä ryhtyä toi- menpiteisiin niiden ryhmien auttamiseksi, joita työttömyys koettelee kovimmin, kuten naiset, nuoret, vanhat ihmiset, etniset vähemmistöt, vammaiset jne. , on tyytyväinen ilmoitukseen uuden sosiaalialan toimin- 35. taohjelman käynnistämisestä; AK toivoo, että ohjelma on riittävän kunnianhimoinen vastaamaan uuden taloudellisen dynamiikan asettamiin haasteisiin, suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, 36. jonka mukaan talous-, työllisyys- ja sosiaalistrategian osana tulisi asettaa entistä useampia yhteisiä eurooppalaisia tavoitteita ja indikaat- toreita, ja korostaa, että kestävän kehityksen ja työllisyyden saavuttamiseksi määrätavoitteiden lisäksi myös laatutavoitteet ovat erittäin tärkeitä kaikilla politiikan aloilla, 37. kehottaa Euroopan komissiota laatimaan selonteon toisaalta korkeasta työttömyydestä, toisaalta työvoimapulasta kärsivien alueiden välisestä epätasapainosta sekä työmarkki- noiden liikkuvuuden merkityksestä tässä asiassa, jotta toteutet- tavat toimet voidaan kohdentaa entistä paremmin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi ja alueiden välisten erojen pienentämiseksi, ja ilmaisee olevansa valmis yhteistyöhön komission kanssa näiden pohdintojen syventä- miseksi, ja tarjoaa käyttöön em. aiheisiin liittyvän Euroopan alueiden ja kaupunkien kokemuksen ja osaamisen. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 226/49 38. korostaa, että eurooppalaisen politiikan tulee ensisijai- sesti tähdätä koko unionissa edistämään paikallista kehitystä ja unionin kaikkien alueiden voimavaroihin liittyvien mahdolli- suuksien hyödyntämistä, ja esittää tähän liittyen, että euroop- palaiselle työllisyyssopimukselle annetaan enemmän sisältöä ja alueelliset työllisyyssopimukset yleistetään ja tällöin otetaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten asiantuntemus ja kokemus, 39. panee tyytyväisenä merkille päätöksen järjestää joka kevät ylimääräinen EU-huippukokous yhteisön toimien ja jäsenvaltioiden politiikan ohjaamiseksi ja koordinoimiseksi ja haluaa alue- ja paikallisviranomaisten ja niiden työllisyys- ja kehityspolitiikkaan liittyvän toimivallan edustajana osallistua tiiviisti kyseisen prosessiin. Ympäristö 40. odottaa kiinnostuneena ympäristöalan kuudennen toi- mintaohjelman julkaisemista ja kannattaa komission jäsenen Margot Wallströmin ajamaa realistista ja tulosjohteista lähesty- mistapaa sekä erityisesti voimakasta keskittymistä nykyisen lainsäädännön toimeenpanemiseen, 41. panee huolestuneena merkille, että ympäristökysymyk- set näyttävät siirtyvän poliittisella asialistalla alaspäin aikana, jolloin määrätietoinen ympäristönsuojelu on tärkeämpää kuin koskaan; pahoittelee, että ympäristönäkökohtia ei ole sisällytet- ty riittävästi muiden alojen politiikkoihin, ja kiirehtii Euroopan komissiota esittämään konkreettisia toimia, 42. katsoo, että viime vuosien ympäristökatastrofit ovat tehneet riittävän selväksi tarpeen parantaa – myös rajanylit- tävää – yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden ja erityisesti ehdokasvaltioiden kanssa; korostaa, että ”saastuttaja maksaa” -periaatetta on sovellettava asianmukaisesti, 43. kannattaa talouspolitiikkojen ja ympäristövaatimusten tasapainoista keskinäissuhdetta, sillä kestävä kasvu on välttä- mätöntä; muistuttaa, että kestävää kehitystä ja maaseudun sekä syrjäseutujen oheistoimia on edistettävä koordinoidusti, 44. korostaa alue- ja paikallisviranomaisten erityisroolia EU:n ja kansainvälisten politiikkojen täytäntöönpanijoina, mutta myös hallintotasona, joka joutuu suorimmin tekemisiin ympäristöhaittojen seurausten kanssa, Bryssel 13. huhtikuuta 2000. Tietoyhteiskunta korostaa olevan tärkeää, että kaikilla kansalaisilla on 45. mahdollisuus osallistua tietoyhteiskuntaan erityisesti käynnissä olevan Internet-vallankumouksen aikana, sillä viime kädessä juuri tiedonsaanti avaa kansalaisille mahdollisuuksia, korostaa tietoyhteiskunnan ja työllisyyden välistä tärkeää yhteyttä, jonka ansiosta esimerkiksi sähköisen kaupankäynnin ja etätyöskentelyn alalla syntyy uudenlaisia työtehtäviä ja joka johtaa talouden ajanmukaistumiseen ja jonka ansiosta hankalien kulkuyhteyksien päässä sijaitsevat alueet tai maaseu- tualueet niveltyvät talouselämään, toivoo, että kansalaisten kouluttaminen ja opettaminen uusien tekniikoiden käytössä asetetaan ensi sijalle priorisoimalla kou- luopetusta ja tarjoamalla oppilaitoksille ilmainen Internet- yhteys, huomauttaa, että uusia tekniikoita hyödyntämällä voidaan kehittää älykkäitä monimuotokuljetusten järjestelmiä kansa- laisten jokapäiväisessä elämässään kohtaamien liikenneongel- mien vähentämiseksi, Kaupunkipolitiikat 46. muistuttaa, että 80 % EU:n kansalaisista asuu kaupun- kialueilla ja että kaupungit ovat elintärkeitä alueiden ja Euroo- pan kilpailukyvyn turvaamiseksi, ja toteaa, että on arvokasta kehittää kaupunkeja, maaseutua ja syrjäseutuja tasapuolisesti, koordinoidusti ja kestävästi, 47. huomauttaa, että tästä huolimatta ei ole olemassa mitään erityistä EU:n kaupunkipolitiikkaa ja että kaupunkiulot- tuvuus tulee hyvin vähän esiin muilla politiikan aloilla, 48. kannustaa Euroopan komissiota käsittelemään laajasti kaupunkialueita ja niiden erityistarpeita sekä toteuttamaan lopulta käytännössä Agenda 2000:ssa jälleen vaaditun keskitty- misen kaupunkikysymyksiin kestävän kehityksen edel- lyttämällä tavalla, hyväksyy vuosittaisen työohjelmansa tämän päätöslau- 49. selman pohjalta, kehottaa puheenjohtajaansa 50. tämän päätöslauselman Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaaliko- mitealle. välittämään Alueiden komitean puheenjohtaja Jos CHABERT


title: Euroopan parlamentin päätöslauselma, johon sisältyvät parlamentin ehdotukset hallitustenväliselle konferenssille (14094/1999 – C5-0341/1999 — 1999/0825(CNS))

eurovoc_concepts:
EU institution
enlargement of the Union
institutional reform
intergovernmental conference (EU)
operation of the Institutions

text: 7. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 40/409 Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston asetukseksi jäsenvalti- oiden toimintaohjelmien toteuttamisesta EMOTR:n tukiosaston menojen valvonnan osalta annetun asetuksen (EY) N:o 723/97 muuttamisesta (KOM(1999) 169 ’ C4-0225/1999 ’ 1999/0091(CNS)) Torstai 13. huhtikuuta 2000 (Kuulemismenettely) Euroopan parlamentti, joka (cid:13) ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(1999) 169) (1), (cid:13) neuvoston kuultua sitä EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti (C4-0225/1999), (cid:13) katsoo, että ehdotettu oikeusperusta ei ole asianmukainen ja että olisi viitattava myös EY:n perustamis- sopimuksen 280 artiklan 4 kohtaan, (cid:13) ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, (cid:13) ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan lausunnon oikeusperustasta, (cid:13) ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A5-0079/2000), 1. hyväksyy komission ehdotuksen näin muutettuna; pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 2. kohdan mukaisesti; pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sana- 3. muodosta; vaatii aloittamaan neuvottelumenettelyn, jos neuvosto aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sana- 4. muodosta; pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdo- 5. tukseen; 6. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. (1) EYVL C 137, 18. 5. 1999, s. 8. 7. Hallitustenvälinen konferenssi A5-0086/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma, johon sisältyvät parlamentin ehdotukset hallitustenväliselle konferenssille (14094/1999 ’ C5-0341/1999 ’ 1999/0825(CNS)) Euroopan parlamentti, joka (cid:13) neuvoston kuultua sitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan toisen kohdan mukaisesti joihin hallitustenvälisen konferenssin (HVK) koollekutsumisesta niiden sopimusten tarkistamiseksi, unioni perustuu (C5-0341/1999), (cid:13) ottaa huomioon komission 26. tammikuuta 2000 antaman lausunnon ”Toimielinjärjestelmän mukaut- taminen laajentumisen onnistumiseksi” (KOM(2000) 34 (cid:13) C5-0072/2000), (cid:13) ottaa huomioon 10. joulukuuta 1999 kokoontuneen Helsingin Eurooppa-neuvoston päätelmät, (cid:13) ottaa huomioon alueiden komitean 17. helmikuuta 2000 antaman lausunnon ”Hallitustenvälinen kon- ferenssi 2000”, C 40/410 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 2. 2001 Torstai 13. huhtikuuta 2000 (cid:13) ottaa huomioon talous- ja sosiaaliskomitean 1. maaliskuuta 2000 antaman lausunnon ”Hallitustenväli- nen konferenssi 2000 (cid:13) talous- ja sosiaalikomitean rooli” (CES237 (cid:13) 2000), (cid:13) ottaa huomioon 18. marraskuuta 1999 antamansa päätöslauselman perustamissopimusten uudistuk- sen ja seuraavan hallitustenvälisen konferenssin valmistelusta (1) ja 3. helmikuuta 2000 antamansa pää- töslauselman hallitustenvälisen konferenssin koollekutsumisesta (2) ja erityisesti sen 5 kohdan, (cid:13) ottaa huomioon Euroopan parlamentin 16. maaliskuuta 2000 antaman päätöslauselman Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimisesta (3), (cid:13) ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä ulkoasi- oiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan, budjettivalio- kunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasi- ja raha-asioiden valiokunnan, oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden oiden valiokunnan, valiokunnan, teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, työllisyys- ja sosiaaliva- liokunnan, ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, kalatalousvaliokunnan, aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuva- liokunnan, kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan lausunnot (A5-0086/2000), talous- I. Demokraattisempi ja tehokkaampi unioni: unionin toimielinten ja muiden elinten kokoonpano ja toiminta sekä päätöksentekomenettelyt 1. toteaa jälleen, että unionin toimielinten (cid:13) parlamentin, neuvoston ja komission (cid:13) kokoonpanon ja toiminnan sekä niiden välisen tasapainon on heijastettava unionin kaksitahoista legitimiteettiä sekä kanso- jen että valtioiden liittona ja että kaiken kaikkiaan on saavutettava tasapaino pienten ja suurten valtioiden jonka mukaan kansojen liittoa ja kansojen välille; tämän vuoksi perustuslaeista lähtöisin oleva periaate, edustaa parlamentti ja valtioiden liittoa edustaa neuvosto, on otettava huomioon; toteaa, että toimielinten kokoonpanoa koskevissa määräyksissä on otettava huomioon laajentumiske- 2. hityksen kesto ja näin ollen olisi hyväksyttävä siirtymäkauden ajaksi mukauttamista koskevia sääntöjä; pitää ehdottoman välttämättömänä perusteellista keskustelua Euroopan yhdentymisprosessin näky- 3. mistä ja tulevan unionin rajoista; korostaa, että HVK on saatettava päätökseen vuoden 2000 loppuun mennessä tarkoituksena välttää 4. tärkeän ja historiallisen laajentumisen viivästyminen; Euroopan parlamentti vahvistaa, että jäsenten enimmäismääränä on säilytettävä seitsemänsataa, 5. kokoonpanon osalta seuraavaa: ja ehdottaa parlamentin 5. 1. koska on todennäköistä, että Euroopan unioniin liittyy joitakin uusia jäsenvaltioita ensimmäisessä vaiheessa vuosina 2004(cid:13)2006, vaalikautena 2004(cid:13)2009 parlamentin kokoonpanon on perustuttava edustajanpaikkojen jakautumiseen jäsenvaltioittain ensimmäisen siirtymäkauden mukautuksen poh- jalta, jolla pyritään siihen, että parlamentin jäsenten määrä ei ylitä seitsemääsataa, 5. 2. ennen vuoden 2009 vaaleja ja liittymisaikatauluista riippumatta kustakin jäsenvaltiosta parlamenttiin valittavien edustajien määrä lasketaan unionin väestömäärän perusteella sellaisena kuin se on kaikkien niiden ehdokasvaltioiden liityttyä unioniin, joiden kanssa neuvotellaan, kuitenkin niin että edustajan- paikkoja on enintään seitsemänsataa; edustajien määrä lasketaan väestömäärän perusteella käyttäen suhteellista kerrointa, jota korjataan antamalla kullekin jäsenvaltiolle vähintään neljä edustajanpaik- kaa (4); 6. ehdottaa, että perustamissopimukseen sisällytetään määräys, jonka perusteella on mahdollista valita jäseniä yhdestä eurooppalaisesta vaalipiiristä siten, että jokaisella äänestäjällä on käytettävissään kaksi ääntä: yksi kansallista listaa ja toinen eurooppalaista listaa varten; eurooppalaisilla listoilla on oltava vähin- tään yksi kansalainen kustakin jäsenvaltiosta; (1) Hyväksytyt tekstit, kohta 4. (2) Hyväksytyt tekstit, kohta 11. (3) Hyväksytyt tekstit, kohta 4. (4) Nykyistä kuuden edustajan vähimmäismäärää vähennetään yhdellä kolmanneksella johtuen unionin väestömäärän kasvusta yhdellä kolmanneksella. 7. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 40/411 Torstai 13. huhtikuuta 2000 pyytää, että EY:n perustamissopimuksen 190 artiklan 5 kohta muutetaan seuraavasti: ”Euroopan par- 7. lamentti vahvistaa jäsentensä tehtäviä ja velvollisuuksia koskevat säännöt ja yleiset ehdot. ” 8. ehdottaa poliittisten puolueiden osalta seuraavaa: 8. 1. EY:n perustamissopimuksen 191 artiklan sanamuotoa muutetaan seuraavasti: ”Euroopan tason poliit- tiset puolueet myötävaikuttavat eurooppalaisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten poliittisen tahdon ilmaisemiseen”. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät kahdentoista kuu- kauden kuluessa tämän perustamissopimuksen voimaantulosta komission ehdotuksesta ja 251 artik- lassa määrättyä menettelyä noudattaen Euroopan tason poliittisten puolueiden tunnustamista koske- vat ehdot, puolueiden ohjesäännön ja yksityiskohtaiset säännöt niiden rahoituksesta (yhteisön myöntämä rahoitus mukaan lukien), 8. 2. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa voidaan komission pyynnöstä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston annettua lausuntonsa käynnistää sellaisia Euroopan tason puolueita, jotka eivät noudata demokraattisia periaatteita ja perusoikeuksia, koskeva menettely niiden EU:lta saaman rahoituksen lakkauttamiseksi; tämän artiklan nojalla tehtävät päätökset rahoituksen lakkauttamismenettelystä hyväksytään kahdentoista kuukauden kuluessa tämän perussopimuksen voimaantulosta komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen tekemällä päätöksellä; ehdottaa, että EY:n perustamissopimuksen 289 artiklaan lisätään virke seuraavasti: ”Euroopan parla- 9. mentti päättää jäsentensä ehdottomalla enemmistöllä koti- ja kokoontumispaikastaan. ” Neuvosto 10. ehdottaa määräenemmistöön perustuvan päätöksenteon osalta seuraavaa: 10. 1. määräenemmistöä edellyttävät neuvoston päätökset hyväksytään, jos ne saavat taakseen vähintään unionin jäsenvaltioiden koko väestön enemmistöä edustavien jäsenvaltioiden yksinkertaisen enem- mistön, 10. 2. hallitustenvälinen konferenssi vahvistaa demokraattisen periaatteen, jonka mukaan neuvoston on toimittava lainsäätäjänä tai budjettivallan käyttäjänä julkisesti; neuvoston kokouksista julkaistaan sanatarkat pöytäkirjat; neuvosto tekee parlamentille selkoa käsittelyistään; Eurooppa-neuvosto hyväksyy oman tehokkuutensa ja järjestyksensä parantamiseksi työjärjestyksen, 11. jonka se julkaisee ja jota se noudattaa; Komissio 12. ehdottaa komission kokoonpanon osalta seuraavaa: 12. 1. komission on oltava sen kokoinen, että se pysyy toimintakykyisenä; siinä tulisi olla: (cid:13) joko aina 20 jäsentä ja puheenjohtaja edellyttäen, että noudatetaan vuorottelujärjestelmää, jolla varmistetaan, että ajan mittaan kaikkien jäsenvaltioiden kansalaiset saavat yhtäläiset osallistumis- mahdollisuudet (cid:13) tai yksi jäsen kustakin jäsenvaltiosta edellyttäen, että puheenjohtajan asemaa lujitetaan ja luo- daan sisäinen hierarkia, joka mahdollistaa komission tehokkaan toiminnan; 12. 2. parlamentti valitsee komission puheenjohtajan neuvoston nimeämistä ehdokkaista, 12. 3. komission puheenjohtaja nimittää komission jäsenet yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden kanssa; puheenjohtaja huolehtii siitä, että komissioon kuuluu yksi kansalainen kustakin jäsenvaltiosta vähin- tään joka toinen toimikausi (1), 12. 4. parlamentti asettaa komission virkaan, 12. 5. parlamentti arvioi komission jäsenehdokkaiden pätevyyden kuulemistilaisuuksissa, 12. 6. komission jokaisen jäsenen on esitettävä eronpyyntönsä komission puheenjohtajalle tämän sitä pyy- täessä, kun on kyse vakavista rikkomuksista tehtävien hoidossa, 12. 7. 216 artiklan nojalla yhteisön tuomioistuin voi päättää komission jäsenen erottamisesta myös parla- mentin pyynnöstä; (1) Kukin jäsenvaltio voisi ehdottaa komission jäsentä viidessä komission kokoonpanossa seitsemästä. C 40/412 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 2. 2001 Torstai 13. huhtikuuta 2000 13. katsoo, että on välttämätöntä taata komission täydellinen riippumattomuus, sen asema perussopi- musten vartijana ja sen kollektiivinen vastuu erityisesti lujittamalla komission puheenjohtajan poliittista asemaa; ehdottaa komission toiminnan ja toimivallan osalta seuraavaa: 13. 1. komission puheenjohtaja voi komission muita jäseniä kuultuaan pyytää parlamenttia äänestämään luottamuslauseen antamisesta komissiolle; jos parlamentin jäsenten enemmistö kieltäytyy antamasta luottamuslausetta, komissio eroaa, 13. 2. komissio harjoittaa täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviään ja sääntelyvaltaansa lainsäädäntöviran- omaisten valvonnan alaisena neuvoston ja parlamentin EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen hyväksymien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, 13. 3. komissiolla on lainsäädäntöä koskeva aloiteoikeus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EY:n perusta- missopimuksen 192 artiklan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston (määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta), VI osaston (määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudelli- sesta yhteistyöstä rikosasioissa) sekä 48 artiklan määräyksiä; Yhteisöjen tuomioistuin ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ehdottaa, että yhteisöjen tuomioistuimen tuomareiden määrä on pariton ja suurempi tai yhtä suuri 14. kuin jäsenvaltioiden määrä ja että julkisasiamiesten määrää lisätään vastaavasti; ehdottaa, että yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jäsenet nimi- 15. tetään yhdeksäksi vuodeksi; samaa henkilöä ei voida valita uudeksi toimikaudeksi; 16. katsoo, että tietynlaisten asioiden vahvistamista ja yhteisön tuomioistuimen perussäännön muutta- mista koskevat päätökset on hyväksyttävä neuvostossa määräenemmistöllä sen jälkeen, kun Euroopan par- lamentti on antanut puoltavan lausuntonsa; tarvittaessa työjärjestyksen hyväksymisestä ja muuttamisesta päättää se tuomioistuin, johon sitä sovelletaan; 17. ehdottaa, että tiettyjen kanneryhmien osalta myöhemmin mahdollisesti ilmenevien ongelmien rat- kaisemiseksi EY:n perustamissopimuksen 225 artiklasta poistetaan määräys, jonka mukaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ole toimivaltainen ratkaisemaan ennakkoratkaisukysymyksiä, edellyttäen että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksiin voidaan hakea muutosta yhteisöjen tuomioistuimessa tapauksissa, jotka ovat oikeudellisesti periaatteellisia; 18. ehdottaa yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan laajentamista kaikkiin EY:n perustamissopimuksen IV osaston kattamiin aloihin (viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka sekä muu henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvä politiikka) ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston kattamiin aloihin (määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa) poistamalla niiden sisäl- tämät rajoitukset; ehdottaa, että parlamentti lisätään niiden toimielinten joukkoon, jotka voivat EY:n perustamissopi- 19. muksen 68 artiklan 3 kohdan nojalla pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta ratkaisua; vaatii, että myös EY:n perustamissopimuksen IV osastoon liittyviin asioihin sovelletaan yhteisön 20. tuomioistuimen tavanomaista ennakkoratkaisujärjestelmää; katsoo tarpeelliseksi uudistaa ja yksinkertaistaa menettelyjä mahdollistamalla modernien viestintävä- 21. lineiden käyttö; 22. ehdottaa EY:n perustamissopimuksen 230 artiklan tarkistamista siten, että parlamentilla on oikeus nostaa kanne yhteisöjen tuomioistuimessa puuttuvan toimivallan, olennaisen menettelymääräyksen rikko- misen, perustamissopimuksen tai sen soveltamista koskevan oikeussäännön rikkomisen tai harkintavallan väärinkäytön perusteella; 23. ehdottaa, että yhteisön tuomioistuimelle annetaan EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 6 koh- dassa määrätyin edellytyksin toimivalta tehdä ratkaisu Euroopan parlamentin pyynnöstä, kun parlamentilta on pyydetty 300 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa määrättyä menettelyä noudattaen lausunto suun- nitellusta sopimuksesta; Euroopan yleinen syyttäjävirasto ehdottaa, että perustetaan riippumaton Euroopan yleinen syyttäjävirasto, joka vastaa unionin etujen 24. suojelemisesta petollisilta menettelyiltä koko yhteisön alueella; pitää välttämättömänä muuttaa EY:n perustamissopimuksen 280 artiklaa, jotta unioni voi ryhtyä 25. lainsäädännöllisiin toimiin rikosasioissa unionin etuja vahingoittavien petollisten menettelyjen osalta; 7. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 40/413 Torstai 13. huhtikuuta 2000 Tilintarkastustuomioistuin 26. ehdottaa, että tilintarkastustuomioistuimen jäsenten määrä on muuttumaton; neuvosto, joka tekee päätöksensä määräenemmistöllä ja parlamentin puoltavan lausunnon saatuaan, nimittää jäsenet kuudeksi jos tilintarkastustuomioistuimen jäsenten vuodeksi kerrallaan; osa jäsenistä vaihtuu joka kolmas vuosi; määrä on pienempi kuin jäsenvaltioiden määrä, otetaan käyttöön vuorottelujärjestelmä sen takaamiseksi, että jäsenenä on kansalainen kustakin jäsenvaltiosta vähintään joka kolmas vuosi; tilintarkastustuomioistui- mella on oltava välitön oikeus puuttua kansallisten ja alueellisten viranomaisten varainhoidon valvontaan siltä osin kuin on kyse Euroopan unionin talousarviosta rahoitettavista menoista; Euroopan keskuspankki 27. katsoo, että Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) muiden päätöksentekoelinten kehittämisessä on myös otettava huomioon laajentuminen EKP:n ja EKPJ:n päätöksentekoprosessien toimivuuden säilyttämiseksi; Alueiden komitea 28. ehdottaa alueiden komitean kokoonpanon osalta seuraavaa: 28. 1. komitean jäsenten määrä on enintään puolet parlamentin jäsenten määrästä, 28. 2. alueiden komitean poliittisen legitimiteetin säilyttämiseksi komitean jäsenet hoitavat valittuina edus- tajina poliittista mandaattiaan alueellisella tai paikallisella tasolla, tai he ovat poliittisessa vastuussa edustajakokoukselle, joka on valittu yleisillä, välittömillä vaaleilla, 28. 3. alueiden komitea voi oikeuksiensa turvaamiseksi nostaa kanteen yhteisöjen tuomioistuimessa; Talous- ja sosiaalikomitea 29. ehdottaa talous- ja sosiaalikomitean kokoonpanon osalta seuraavaa: 29. 1. talous- ja sosiaalikomitean jäsenten määrä on enintään kolmannes parlamentin jäsenten määrästä, 29. 2. komitea muodostuu kansalaisyhteiskunnan edustajista, talous- ja yhteiskuntaelämän eri alojen edus- tajat mukaan lukien, 29. 3. komitean tehtävää mukautetaan siten, että sen asemaa yhteiskunnallisen vuoropuhelun foorumina ja kansalaisyhteiskunnan näkemysten esilletuojana tehostetaan; Päätöksentekomenettelyt 30. ehdottaa päätöksentekomenettelyjen osalta seuraavaa: 30. 1. EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätty yhteispäätösmenettely (joka ei edellytä tarkista- mista) ja määräenemmistöön perustuva päätöksenteko neuvostossa ovat yleissääntöjä lainsäädännän alalla tehtävissä päätöksissä; yhteistoimintamenettely, jota sovelletaan vielä EY:n perustamissopimuk- sen VII osaston (talous- ja rahapolitiikka) kattamilla aloilla, poistetaan; yhteispäätösmenettelyä sovel- letaan myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon perustuvaan johdettuun oikeuteen, 30. 2. määräenemmistöäänestystä sovelletaan myös niihin päätöksiin, jotka koskevat nimityksiä Euroopan unionin toimielimissä ja elimissä; kun on kyse toimielimistä tai elimistä, joiden jäsenten kokoonpa- nossa on tietty jäsenvaltiokohtainen kiintiö, nimitys edellyttää asianosaisen jäsenvaltion hyväksyntää, 30. 3. neuvoston päätöksentekoa koskeva yksimielisyysvaatimus rajoitetaan unionin perustuslakiin liittyviin päätöksiin, jotka edellyttävät perustamissopimuksen mukaisesti kansallisten parlamenttien hyväksyn- tää (1), (1) Uusien jäsenvaltioiden liittymistä koskevan yksimielisyysvaatimuksen olisi katettava kunkin liittymisprosessin hyväk- syminen: ensimmäisellä uudella jäsenvaltiolla ei tule olla mahdollisuutta estää seuraavan jäsenvaltion liittymistä, ellei liittymisten välillä ole kulunut tiettyä aikaa. C 40/414 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 2. 2001 Torstai 13. huhtikuuta 2000 30. 4. EY:n perustamissopimuksen 308 artiklan toistuva käyttö erillisvirastojen perustamiseksi luomiseksi, taloudellisen, rahoituksellisen ja teknisen yhteistyön toteuttamiseksi kolmansien maiden kanssa ja energia-alan asioissa oikeuttaa sellaisten erityisten oikeusperustojen luomisen EY:n perustamissopi- mukseen, jotka edellyttävät 251 artiklassa määrättyä menettelyä tai, kun on kyse yhteistyösopimuk- sesta kolmansien maiden kanssa, määräenemmistöäänestystä neuvostossa ja parlamentin puoltavaa lausuntoa; 30. 5. parlamentti antaa puoltavan lausunnon perussopimusten tarkistamisesta, kaikista EY:n perustamisso- pimuksen 300 artiklan mukaisista kansainvälisistä sopimuksista silloin kun 251 artiklassa määrättyä menettelyä sovelletaan sisäisissä asioissa, omia varoja koskevista päätöksistä sekä jäsenten nimittämi- sestä tilintarkastustuomioistuimeen, yhteisöjen tuomioistuimeen, ensimmäisen oikeusasteen tuo- mioistuimeen ja Euroopan keskuspankin johtokuntaan; II. Perustuslaillistamisprosessi unionissa 31. ehdottaa seuraavia määräyksiä perussopimusten muokkaamiseksi perustuslain kaltaiseksi: 31. 1. perussopimuksia yksinkertaistetaan ja ne konsolidoidaan yhdeksi ainoaksi tekstiksi, joka koostuu kahdesta osasta seuraavasti: (cid:13) A-osa: perustuslakiluonteiset määräykset: johdanto-osa, unionin tavoitteet, perusoikeuskirja, toi- mielimet, päätöksentekomenettelyt sekä unionin ja jäsenvaltioiden välinen toimivallan jako, (cid:13) B-osa: muut nykyisten perussopimusten kattamat alueet, 31. 2. otetaan käyttöön säädöshierarkia: (cid:13) neuvosto hyväksyy perussopimuksen A-osan yksimielisesti, jonka jälkeen se annetaan parlamen- tin hyväksyttäväksi ja jäsenvaltioiden ratifioitavaksi, (cid:13) neuvosto voi muuttaa perussopimuksen B-osaa saatuaan parlamentin puoltavan lausunnon, (cid:13) neuvosto, joka tekee päätöksensä määräenemmistöllä, ja parlamentti antavat säädökset EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen; kyseiseen artiklaan sisältyy säädöksen määritelmä (1), (cid:13) komissio hyväksyy hallinnolliset toimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin toimielinten ja muiden elinten itsenäistä toimivaltaa; parlamentti ja neuvosto vahvistavat valvontaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä nou- dattaen perussopimuksen voimaantuloa seuraavien kuuden kuukauden kuluessa; kannattaa toimivallan selkeämpää rajaamista eurooppalaiseen ja kansalliseen toimivaltaan, 32. poliittisen vastuun jakautuminen olisi unionin kansalaisten kannalta avoimempaa; jotta 33. pyytää HVK:ta 33. 1. ottamaan asialistalleen perusoikeuskirjan sisällyttämisen perustamissopimukseen, jotta siitä tulee oikeudellisesti sitova, ottaen huomioon sen ratkaisevan roolin Euroopan kansojen välisen yhä kiin- teämmän unionin aikaansaamisen kannalta, 33. 2. toimimaan siten, että Euroopan unioni jotta yhdessä Euroopan neuvoston kanssa luodaan kiinteää yhteistyötä ja vältetään Euroopan yhteisöjen tuomiois- tuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen väliset mahdolliset konfliktit ja toiminnan päällek- käisyydet, liittyy Euroopan ihmisoikeussopimukseen, 33. 3. parantamaan kaikkien luonnollisten ja oikeushenkilöiden mahdollisuuksia ajaa asiaansa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa täydentämällä olemassa olevia tuomioistuinvalvonnan mekanismeja ja luomalla asianmukaisia ennakkoratkaisumenettelyjä kansallisen oikeudenkäytön tasolla; 34. katsoo, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklassa tarkoitetun perussopimusten tar- kistamismenettelyn on joka tapauksessa heijastettava unionin kaksitahoista legitimiteettiä sekä kansojen että valtioiden liittona; katsoo, että koska nykyinen pilarirakenne ja hallitustenvälinen yhteistyö eivät enää mahdollista 35. tehokasta ja demokraattista päätöksentekoa, niistä olisi asteittain luovuttava; (1) Ks. komission 3. 7. 1996 hyväksymä kertomus yhteispäätösmenettelyn soveltamisalasta (SEC(96) 1225 (cid:13) C4-0464/ 96), s. 10, ja parlamentin 14. 11. 1996 antaman asiaa koskevan päätöslauselman (EYVL C 362, 2. 12. 1996, s. 267) 3 ja 4 kohta. 7. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 40/415 Torstai 13. huhtikuuta 2000 36. ehdottaa, että Euroopan unionin jäsenvaltion oikeuksien pidättämistä koskevaa menettelyä muute- taan: neuvosto voi jäsenvaltioiden neljän viidesosan enemmistöllä ja jäsenvaltioiden yhden kolmasosan tai parlamentin tai komission ehdotuksesta ja saatuaan parlamentin puoltavan lausunnon todeta, että jokin jäsenvaltio rikkoo vakavasti (1) EU:sta tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa mainittuja periaatteita, kehotettuaan ensin asianomaisen jäsenvaltion hallitusta esittämään huomautuksensa; Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan muita määräyksiä sovelletaan; 37. katsoo, että tiiviimmän yhteistyön on toimittava sysäyksenä unionin kehittymiselle ja että tehostet- tua yhteistyötä voidaan käyttää vain silloin, kun Euroopan unionin yhtenäinen toiminta todella on mahdo- tonta; tällaisessa tapauksessa Euroopan unioni huolehtii siitä, että kaikkien jäsenvaltioiden osallistuminen yhteistyöhön mahdollistetaan, ja ehdottaa tältä osin seuraavia määräyksiä, 37. 1. tiiviimpi yhteistyö kootaan Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa yhdeksi ainoaksi luvuksi, jota sovelletaan kyseisen sopimuksen ja EY:n perustamissopimuksen V osastoon (määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta) ja VI osastoon (määräykset poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa), 37. 2. tiiviimpi yhteistyö koskee vähintään yhtä kolmasosaa jäsenvaltioista; tiiviimmälle yhteistyölle välttä- mättömät muut ehdot (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 40 artiklan 1 kohta ja 43 artiklan 1 kohta sekä EY:n perustamissopimuksen 11 artiklan 1 kohta) säilytetään, 37. 3. luvan tehdä tiiviimpää yhteistyötä antaa neuvosto, joka tekee päätöksensä määräenemmistöllä ja joka komission ehdotuksesta sen jälkeen, kun se on saanut puoltavan lausunnon parlamentilta, hyväksyy lausunnon jäsentensä enemmistöllä; tällöin on säilytettävä oikeusjärjestelmän ja toimielin- ten yhtenäisyys; III. Euroopan unionin ulkoisen roolin tehostaminen Unionin oikeushenkilön asema 38. katsoo, että unionilla on oltava perussopimuksissa asetettuihin menettelyihin perustuva ja muiden rajoitteiden ja ehtojen mukainen oikeushenkilön asema, jonka puuttuessa sen kansainvälinen asema, näky- vyys ja neuvotteluvaltuudet ovat rajallisia; Ulkoiset taloussuhteet 39. ehdottaa, että EY:n perustamissopimuksen 133 artiklan 1(cid:13)4 kohdan määräyksiä sovelletaan myös neuvotteluihin ja kansainvälisiin sopimuksiin, jotka koskevat palvelualoja, investointeja ja tekijänoikeuksia; 40. pyytää, että menettelyjä yksinkertaistetaan tällä alalla ja parlamentin toimivaltaa lisätään; 40. 1. ottamalla käyttöön yhteispäätösmenettely kauppapolitiikkaan liittyvissä toimissa (EY:n perustamisso- pimuksen 133 artiklan 2 kohta), 40. 2. laajentamalla hyväksyntämenettelyn soveltaminen EY:n perustamissopimuksen 133 artiklassa tarkoi- tettuihin sopimuksiin ja kaikkiin muihin kansainvälisiin sopimuksiin, silloin kun edellytetään EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn yhteispäätösmenettelyn soveltamista sisäisten sään- töjen sekä talouspakotteisiin liittyvien toimien hyväksymiseksi (EY:n perustamissopimuksen 300 ja 301 artikla), 40. 3. ehdottaa, että parlamentti otetaan täysimääräisesti mukaan kansainvälisten sopimusten laadinta- ja tekomenettelyyn ja erityisesti, että (cid:13) Ennen kuin neuvosto on valtuuttanut komission (valtuuksien antaminen): a) parlamentti otetaan tiiviimmin mukaan kansainvälisten sopimusten ja kauppasopimusten tekomenettelyyn kuulemalla parlamenttia ennen neuvoston valtuutuksen vahvistamista (esi- merkiksi EY:n perustamissopimuksen 133 artiklan 3 kohta), (1) Ilmaisu ”ja jatkuvasti” poistetaan. C 40/416 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 2. 2001 Torstai 13. huhtikuuta 2000 (cid:13) Neuvottelujen aikana: b) c) d) komissio antaa parlamentille neuvottelujen aikana säännöllisesti tietoa vuoropuhelumenet- telyssä, parlamentilla on neuvottelujen aikana milloin tahansa oikeus antaa komissiolle ehdotuksia ja suosituksia, kun Euroopan unionin toimielinten välillä ilmenee mielipide-eroja parlamentin osallistumi- sesta menettelyyn, sovelletaan vuoden 1975 toimielinten välisen sopimuksen mukaista neu- vottelumenettelyä, (cid:13) Neuvottelujen päätyttyä: e) parlamentti antaa puoltavan lausunnon kansainvälisestä sopimuksesta ja osallistuu yhteis- päätösmenettelyn kautta tarvittavan yhteisön tason lainsäädännön laatimiseen; Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka 41. katsoo, että Helsingin Eurooppa-neuvoston päätökset jättävät avoimeksi kysymyksen siitä, missä määrin perussopimusten tarkistaminen on välttämätöntä Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspoli- tiikan täytäntöönpanemiseksi, ja että tarvittaessa Euroopan unionista tehtyä sopimusta olisi tarkistettava seuraavasti: 41. 1. perussopimukseen sisältyvää erottelua ensimmäiseen ja toiseen pilariin olisi asteittain kavennettava ja yhteisön toimivaltaa olisi vahvistettava, erityisesti korostamalla komission asemaa sellaisten yhteisön ja jäsenvaltioiden ei-sotilaallisten välineiden koordinoinnissa, jotka liittyvät kansainväliseen kriisinhallintaan, 41. 2. on perustettava puolustusministerineuvosto, joka hoitaa Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiik- kaa koskevia teknisiä ja toiminnallisia kysymyksiä siten, että kaikki yhteistä ulko- ja turvallisuuspo- litiikkaa koskevat asiat on esitettävä yleisten asioiden neuvostolle, joka päättää niistä, 41. 3. kun WEU:n Petersbergin tehtävien toteuttamista koskevat toiminnot siirretään EU:lle vuoden 2000 loppuun mennessä, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan joitakin kohtia täytyy uudis- taa (mahdollisesti poistaa viittaukset WEU:hun), 41. 4. WEU:n institutionaalisten rakenteiden ja operatiivisen toimintakyvyn siirto unionille edellyttää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräysten muuttamista; erityisesti tämä koskee WEU:sta tehdyn sopimuksen V artiklan avunantoa koskevaa lauseketta, joka olisi siirrettävä WEU:ta koske- vaksi pöytäkirjaksi Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, jolloin jokaisella jäsenvaltiolla olisi mahdollisuus liittyä siihen, 41. 5. tällaisen yhdentymisen ja sen seurausten aiheuttamat institutionaaliset ongelmat on otettava asian- mukaisesti huomioon, ja perinteisesti neutraalien sekä sellaisten jäsenvaltioiden, jotka eivät kuulu mihinkään liittoutumiin, on voitava osallistua täysimääräisesti ja tasa-arvoisesti Euroopan unionin toimiin, 41. 6. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 25 artiklan ”poliittinen komitea” on korvattava ”pysyvällä poliittisella ja turvallisuusasiain komitealla”; tarvittaessa olisi myös mainittava ”sotilaskomitea”; kor- kean edustajan olisi johdettava kyseisiä elimiä, kun taas ulkosuhteista vastaava komission jäsenen olisi oltava vastuussa kriisinhallinnan siviilivoimavarojen yhteensovittamisesta, 41. 7. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua määräenemmistöpäätök- siin liittyvää veto-oikeutta ja asian saattamista Eurooppa-neuvoston ratkaistavaksi olisi tarkasteltava uudelleen; veto-oikeuden asemesta HVK:ssa olisi tutkittava mahdollisuuksia sallia yhteistä kantaa tai toimintaa vastustavan jäsenvaltion olla hyväksymättä yhteistä kantaa tai olla osallistumatta yhteiseen toimintaan, 41. 8. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklaan, joka koskee tietojen antamista parlamentille ja parlamentin kuulemista, olisi lisättävä, että parlamentille antavat säännöllisesti tietoja ulko- ja turval- lisuuspolitiikan kehityksestä paitsi puheenjohtajavaltio ja komissio myös yhteisen ulko- ja turvalli- suuspolitiikan korkea edustaja; jotta yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka voidaan sisällyttää täysi- määräisesti yhteisön tavanomaisiin päätöksentekomenettelyihin, olisi ryhdyttävä lisätoimiin sen varmistamiseksi, että parlamentti voi osallistua tärkeimpien päätösten tekemiseen ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yleisten suuntaviivojen laatimiseen, 7. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 40/417 Torstai 13. huhtikuuta 2000 41. 9. Petersbergin tehtävien toimintamenojen rahoitusta koskevassa 28 artiklassa pitää todeta selkeästi, että vaikka kriisinhallintaan osallistuvat jäsenvaltiot rahoittavat tähän toimintaan tarvittavista jou- koista ja niiden varustelusta aiheutuvat kustannukset, yhteinen toiminta rahoitetaan kokonaisuudes- saan kuitenkin yhteisön talousarviosta; tämä vahvistaisi poliittista solidaarisuutta, 41. 10. korkean edustajan ja ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen toimet olisi ajan myötä yhdistet- tävä erikseen nimitettävän komission varapuheenjohtajan toimeksi; IV. Sisäisen politiikan tehostaminen Talous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikan yhteensovittaminen korostaa ”sosiaalisen markkinatalouden” käsitteen merkityksellisyyttä ja kehottaa hallitustenvälistä 42. konferenssia sisällyttämään sen asianmukaiseen kohtaan perustamissopimuksessa; 43. katsoo, että parlamentin osallistumista tulisi lisätä kaikissa jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitii- kan laajoja suuntaviivoja koskevissa asioissa tällä hetkellä EMUlle ominaisen demokratiavajeen vähentämi- seksi; vaatii erityisesti, että komissio esittää talouspolitiikan laajat suuntaviivat mieluummin ehdotuksen kuin suosituksen muodossa, ja että parlamenttia kuullaan virallisesti tässä menettelyssä; 44. katsoo, että olisi mahdollista ajatella, että neuvosto hyväksyy määräenemmistöllä talouspolitiikan, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden laajat suuntaviivat komission ehdotuksesta ja saatuaan lau- sunnon parlamentilta, jota on kuultava koko menettelyn ajan ja erityisesti seuraavissa tapauksissa: 44. 1. 44. 2. komission talouspolitiikan, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden laajoja suuntaviivoja kos- kevan ehdotuksen pohjalta käytävässä talouspoliittisessa työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevassa keskustelussa, johon osallistuvat aktiivisesti komissio ja neuvosto, parlamentin puhemiehen osallistuessa joka vuoden kesäkuussa pidettävään Eurooppa-neuvoston kokoukseen, jossa käsitellään talouspolitiikkaa, työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, mikä antaa tehdyille valinnoille enemmän näkyvyyttä; pyytää, että parlamenttia kuullaan järjestelmällisesti kaikissa niissä toimissa, jotka liittyvät VII osas- 45. ton (talous- ja rahapolitiikka) alaan liittyviin EKP:n ja/tai komission ehdotuksiin tai suosituksiin; 46. ehdottaa, että nykyisiä EY:n perustamissopimuksen työllisyyttä (VIII osasto) ja talouspolitiikkaa (VII osaston 103 ja 104 artikla) koskevia menettelyjä yksinkertaistetaan ja lujitetaan perustamissopimuksen uudistamisen yhteydessä; uskoo tämän olevan oleellista erityisesti sen suhteen, että EMUn talous- ja raha- poliittisten ulottuvuuksien välistä tasapainoa saataisiin parannettua ennen EU:n seuraavaa laajentumista; 47. katsoo, kun otetaan huomioon Euroopan investointipankin roolin huomattava laajentuminen EU:n käytössä olevana sisä- ja ulkopoliittisten tavoitteiden saavuttamisen välineenä, että olisi harkittava EY:n perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan A tarkistusta EIP:n toiminnan avoimuuden lisäämiseksi; katsoo, että parlamentille on annettava sosiaalipolitiikkaa koskevissa kysymyksissä säännöllisesti tie- 48. toja työmarkkinaosapuolten välisistä neuvotteluista ja sopimuksista; silloin kun sopimukset pannaan täy- täntöön neuvoston päätöksellä, ne edellyttävät parlamentin puoltavaa lausuntoa; kehottaa tunnustamaan perussopimuksessa, että sosiaaliturva on yhteisön edun mukainen asia, ja 49. kirjaamaan sosiaaliset perusoikeudet perusoikeuskirjaan; pyytää, että perussopimukseen sisällytetään yksi ainoa johdonmukainen naisten ja miesten tasa- 50. arvoa kaikilla politiikan aloilla koskeva oikeusperusta; C 40/418 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 7. 2. 2001 Torstai 13. huhtikuuta 2000 Talousarvio 51. pitää perussopimusten tarkistamista välttämättömänä, erityisesti mitä tulee määräyksiin talousarvio- menettelystä, koska käytäntö, joka perustuu lukuisiin peräkkäisiin rahoitusnäkymiä koskeviin sopimuksiin, on tehnyt menettelyn vanhentuneeksi, ja ehdottaa seuraavaa: 51. 1. erottelusta pakollisiin ja ei-pakollisiin menoihin on luovuttava, 51. 2. 51. 3. 51. 4. talousarvion yhtenäisyyttä on lisättävä: Euroopan kehitysrahasto ja erillisvirastojen rahoitus on sisällytettävä unionin talousarvioon, rahoitusnäkymät on sisällytettävä perussopimukseen parlamentin ja neuvoston yhteisesti hyväksy- män keskipitkän aikavälin rahoitusohjelman muodossa, unionin rahoituksen ei tule perustua jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin vaan unionin omiin varoi- hin, joiden määrän parlamentti vahvistaa neuvoston kanssa yhteispäätösmenettelyssä; Vastuuvapausmenettely 52. raavaa: 52. 1. ehdottaa EY:n perustamissopimuksen 276 artiklassa tarkoitetun vastuuvapausmenettelyn osalta seu- vastuuvapauspäätökseen on sisällyttävä seuraavat kaksi osaa: varsinainen vastuuvapautta koskeva päätös (hyväksyminen perustuu talousarvion toteuttamista koskevan komission vastuun poliittiseen arviointiin) ja tilinpäätös (joka päättää tietyn varainhoitovuoden talousarviomenettelyn), 52. 2. vastuuvapauden myöntäjällä on oltava käytettävissään tiedot, jotka on saatu suoraan yhteisön varo- jen hallinnoinnista huolehtivilta tahoilta jäsenvaltioissa; Turvallisuuteen, vapauteen ja oikeuteen perustuva alue 53. toteaa, että unionin kehittäminen vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena vaatii oikeudellisten ja institutionaalisten puitteiden huomattavaa yksinkertaistamista seuraavien keinojen avulla: 53. 1. 53. 2. 53. 3. 53. 4. yhteisössä rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön ja poliisiyhteistyön yhdistäminen oikeu- delliseen yhteistyöhön siviiliasioissa ja henkilöiden liikkuvuuteen liittyviin toimiin, vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamiseen liittyviä toimia koskevan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen täyden toimivallan tunnustaminen oikeusvaltion periaatetta soveltaen (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohta), koska kolmanteen pilariin kuuluvan oikeussuojan eriyttäminen on vastoin kansalaisten yhdenvertaisuutta lain edessä koskevaa periaatetta, nk. Schengenin yhteistyön muuttaminen kaikkia jäsenvaltioita koskevaksi yleiseksi säännöksi yhtä- läisen suojan varmistamiseksi kaikille unionin kansalaisille ja joidenkin jäsenvaltioiden erityisase- man neuvotteleminen uudelleen, jotta poikkeukset yhteisestä järjestelystä voidaan vähentää ehdot- tomaan minimiin, siirtyminen käyttämään yhteispäätösmenettelyä ja määräenemmistöpäätöksiä kaikissa toimissa, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamista, koska jotka koskevat vapauteen, Euroopan parlamentin yhteisvastuu unionin tasolla on suoraa seurausta jäsenvaltioiden parlament- tien toiminnasta vapauksien ja rikosoikeuden alalla; pyytää sisällyttämään Europolin unionin toimielinkehykseen operatiivisena rakenteena ja poliisiyh- 54. teistyöhön erikoistuneena virastona (osana Schengenin yhteistyötä ja sen ulkopuolella); pyytää tässä yhtey- dessä perussopimuksiin liitettävän pöytäkirjan avulla 54. 1. 54. 2. sellaisia soveltuvia parlamentin toteuttaman valvonnan sekä tuomioistuimen toteuttaman oikeudel- lisen valvonnan muotoja, jotka koskevat erityisesti unionin toimielinten edun nimissä toteutettua toimintaa, rakenteellista yhteistyötä (Eurojust) niiden jäsenvaltioiden oikeus- ja poliisiviranomaisten kanssa, jotka haluavat turvautua siihen unionin toimivaltaan kuulumattomia kansallisia tutkintatoimia var- ten; 7. 2. 2001 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 40/419 Torstai 13. huhtikuuta 2000 Muut asiat vaatii, että yhteisölle perustetaan erityistuomioistuin, jonka toimivaltaan kuuluu ratkaista yhteisöpa- jotta oikeusvarmuus voidaan turvata koko 55. tenttien pätevyyttä ja niiden loukkauksia koskevat riidat, yhteisön alueella; pyytää, että perussopimukseen sisällytetään asianmukainen oikeusperusta toissijaisuusperiaatteen 56. mukaista matkailualan koordinointia varten; 57. katsoo, että yhteisen energiapolitiikan määrittelemiseksi ei ole olemassa selviä määräyksiä tai toimi- elimiä koskevia mekanismeja; koska EHTY:n perustamissopimukseen ja Euratomin perustamissopimukseen sisältyy eräitä määräyksiä, on aiheellista lisätä uusi konsolidoitu luku EY:n perustamissopimukseen; parla- mentille olisi taattava rooli ydinaineita koskevassa lainsäädännössä; toistaa pyyntönsä EY:n perustamissopimuksen täydentämisestä määräyksillä, jotka koskevat yhteisen 58. eurooppalaisen lennonvalvontajärjestelmän luomista; * * * 59. kehottaa puhemiestä tarkastelemaan yhdessä jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden parlamenttien puhemiesten kanssa ehdotusta, joka koskee parlamenttienvälisen kokouksen koollekutsumista lähikuukau- sina (cid:13) jo ennen HVK:n päättymistä (cid:13) keskustelemaan Euroopan unionin tärkeimmistä haasteista tulevalla vuosikymmenellä sekä siitä, miten ne vaikuttavat hallitustenväliseen konferenssiin ja tulevaan perussopi- mukseen, kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman perussopimusten tarkistamiseksi kokoon- 60. tuvalle hallitustenväliselle konferenssille sekä neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parla- menteille ja ehdokasvaltioiden parlamenteille. 8. Irakin tilanne B5-0342, 0349, 0365 ja 0374/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma Irakin tilanteesta Euroopan parlamentti, joka (cid:13) ottaa huomioon YK:n päätöslauselmat 687, 688, 1293 ja 1284 (jonka hyväksyi kaksi turvallisuusneu- voston pysyvistä jäsenistä), A. toteaa, että Irakin hallitus on velvollinen hyväksymään YK:n valvonnan ja tukemaan sitä kemiallisten ja ydinaseiden tuhoamisessa ja toimimaan yhteistyössä Punaisen Ristin kansainvälisen komitean kanssa, jonka tehtävänä on etsiä ja auttaa kaikkia Irakin Kuwaitin-miehityksen aikana kadonneita palaamaan koteihinsa, B. panee merkille Irakin kansan dramaattisen tilanteen, joka johtuu vientikiellosta, C. katsoo, että tämä vientikielto rankaisee siviiliväestöä mutta ei ole yhdeksän voimassaolovuotensa aikana heikentänyt Irakin hallitusta, joka oli konfliktin aiheuttaja ja joka kantaa siitä pääasiallisen vas- tuun, D. katsoo, että monet kansainväliset elimet sekä useat YK:n entiset vastuulliset virkamiehet, joiden tehtä- vänä oli ”Ruokaa öljyä vastaan” -ohjelman valvonta, ovat kertoneet traagisista seurauksista, joita vien- tikielto aiheuttaa Irakin kansalle, ja jotkut heistä ovat jopa eronneet tehtävästään, E. ottaa huomioon, että Unicefin mukaan yli puoli miljoonaa lasta on kuollut sen vuosikymmenen aikana, jonka vientikielto on ollut voimassa,


title: 2000/298/FUSP: Rådets fælles aktion af 13. april 2000 om et EU-bistandsprogram til støtte for Den Palæstinensiske Myndighed i dens bestræbelser på at bekæmpe terroristhandlinger, der har deres udspring i territorier under dens kontrol

eurovoc_concepts:
European Union
Palestine question
action programme
terrorism

text: L 97/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 4. 2000 RÅDETS FÆLLES AKTION af 13. april 2000 om et EU-bistandsprogram til støtte for Den Palæstinensiske Myndighed i dens bestræbelser på at bekæmpe terroristhandlinger, der har deres udspring i territorier under dens kontrol (2000/298/FUSP) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til særlig artikel 14, traktaten om Den Europæiske Union, idet det minder om artikel 18, stk. 2, heri, og ud fra følgende betragtninger: Som led i Den Europæiske Unions bestræbelser på at spille en aktiv og vedvarende rolle til fremme af freds- processen i Mellemøsten vedtog Rådet den 29. april 1997 fælles aktion 97/289/FUSP om iværksættelse af et EU-bistandsprogram til støtte for Den Palæstinensiske Myndighed i dens bestræbelser på at bekæmpe terrorist- handlinger, der har deres udspring i territorier under dens kontrol (1). Afgørelse 1999/440/FUSP (2) udvidede anvendelsesom- rådet for fælles aktion 97/289/FUSP og bestemte, at den fælles aktion skulle tages op til revision senest den 30. juni 2000 med henblik på eventuel vedtagelse af et flerårigt program. Resultaterne af midtvejsrevisionen af fælles aktion 97/ 289/FUSP og af den evaluering, som trojkaen foretog efter sit besøg i regionen, bekræftede, at Unionens bistandsprogram udgør et væsentligt bidrag til at nå Unionens mål, som er at støtte Den Palæstinensiske Myndigheds bestræbelser på at bekæmpe terroristhand- linger. Kontinuitet i gennemførelsen af disse forskellige aktivi- teter anses for vigtig, hvis Unionen skal nå de mål, som den har sat sig. Den 26. oktober 1998 udvidede Rådet mandatet for EU's særlige repræsentant for fredsprocessen i Mellem- østen (MEPP) til også at omfatte sikkerhedsspørgsmål. Under sådanne omstændigheder er det vigtigt at sikre en koordineret og sammenhængende EU-strategi. Den 24. januar 2000 bekræftede Rådet Unionens fort- satte engagement til fordel for den palæstinensiske del af fredsprocessen i Mellemøsten og sin støtte til Den Palæ- stinensiske Myndighed. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Fælles aktion 97/289/FUSP og afgørelse 1999/440/FUSP bør ophæves og erstattes af en ny fælles aktion. I henhold til punkt 34 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (3) bør der i nærværende fælles aktion indsættes en bestemmelse om et finansielt reference- for hele programmets grundlag, varighed, og som ikke berører budgetmyndighedens beføjelser i henhold til EF-traktaten — som skal gælde VEDTAGET FØLGENDE FÆLLES AKTION: Artikel 1 1. Den Europæiske Unions bistandsprogram til støtte for Den Palæstinensiske Myndighed i dens bestræbelser på at bekæmpe terroristhandlinger, der har deres udspring i territo- rier under dens kontrol, iværksat ved fælles aktion 97/289/ FUSP (i det følgende benævnt »programmet«) forlænges for en periode på tre år. 2. Formålet med programmet er at sætte Den Palæstinen- siske Myndighed i stand til bedre at bekæmpe terrorismen, at bistå ved etableringen af palæstinensiske forvaltningsstrukturer og støtte fredsprocessen i Mellemøsten samt at yde bistand og uddannelse, der er fuldt forenelige med menneskerettighedernes principper og overholdelse af retsstatsprincippet, til relevante sikkerheds- og polititjenester. Artikel 2 Programmet omfatter individuelle projekter, som skal 1. udføres inden for følgende hovedområder: a) forbedret organisatorisk kapacitet b) forbedret operationel kapacitet c) efterfølgende krisemanagement. Der bør derfor vedtages et flerårigt program og etableres et finansielt referencegrundlag for den periode, som programmet skal omfatte. Rådet noterer sig, at Kommissionen agter at rette sin 2. indsats mod gennemførelsen af denne fælles aktions mål og prioriteter, navnlig for så vidt angår menneskerettigheder, ved hjælp af relevante fællesskabsforanstaltninger. (1) EFT L 120 af 12. 5. 1997, s. 2. (2) EFT L 171 af 7. 7. 1999, s. 1. (3) EFT C 172 af 18. 6. 1999, s. 1. 19. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 97/5 Artikel 3 Artikel 6 Specifikke afgørelser vedrørende gennemførelsen af individuelle projekter træffes af formandskabet under hensyntagen til udta- lelsen fra et udvalg under formandskabet og sammensat af eksperter i terrorismebekæmpelse fra medlems- staterne. En sådan udtalelse kan indhentes ved en forenklet skriftlig procedure. Kommissionen inddrages fuldt ud i udval- gets arbejde. forsæde af Artikel 4 1. Mandatet til den rådgiver for Den Europæiske Union, som blev udnævnt i medfør af fælles aktion 97/289/FUSP (i det følgende benævnt »EU-rådgiver«), videreføres med nærværende fælles aktion. Han skal fortsat føre tilsyn med gennemførelsen af programmet og kontrollere den korrekte anvendelse af de faciliteter, som Unionen har stillet til rådighed med henblik på gennemførelsen af artikel 2, stk. 1, dog med forbehold af den revision, der omhandles i artikel 7, stk. 3. 2. EU-rådgiveren skal følge formandskabets retningslinjer og jævnligt, og når der er behov for det, med referat til formand- skabet aflægge rapport til Rådet eller de af dette udpegede instanser. 3. For at sikre sammenhængen i Unionens indsats til støtte for fredsprocessen i Mellemøsten, herunder navnlig inden for samarbejdet om sikkerhed, skal formandskabet, bistået af gene- ralsekretæren/den højtstående repræsentant, sikre koordine- ringen af de aktiviteter, der udføres af henholdsvis EU-rådgi- veren og EU's fredsprocessen i Mellemøsten. særlige repræsentant for repræsentant Formandskabet og Kommissionen, skal, bistået af generalsekretæren/den 4. højtstående inden for rammerne af deres respektive beføjelser, sikre den fornødne koordinering mellem programmet, Fællesskabets bistand og den bilaterale bistand fra medlemsstaterne. Med henblik herpå samarbejde med formandskabet og skal medlemsstaterne Kommissionen. Privilegier, 1. immuniteter og yderligere garantier, der er nødvendige for en gnidningsløs gennemførelse af programmet, og for at EU-rådgiveren og hans internationale medarbejdere kan arbejde under de rette betingelser, aftales mellem parterne. Medlemsstaterne og Kommissionen yder den nødvendige støtte hertil. 2. Rådet noterer sig, at formandskabet, Kommissionen og medlemsstaterne, alt efter omstændighederne, skal yde støtte til regionen. Artikel 7 Der skal 1. punkter, som aftales nærmere. foretages regelmæssige evalueringer på tids- Programmet 2. Myndighed suspenderes, hvis Den Palæstinensiske a) ikke samarbejder fuldt ud om programmets gennemførelse b) ikke træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre respekten for menneskerettighederne under gennemførelsen af programmet c) ikke tillader EU-kontrol og/eller evalueringer på disse områder. regelmæssige eksterne 3. Programmets operationelle, administrative og finansielle aspekter tages op til revision hvert år, og når der er behov for det. Artikel 8 Fælles aktion 97/289/FUSP og afgørelse 1999/440/FUSP 1. ophæves herved og erstattes af nærværende fælles aktion. 2. Uanset stk. 1 fortsættes gennemførelsen af projekter iværksat under fælles aktion 97/289/FUSP, forlænget ved afgø- relse 1999/440/FUSP, inden for rammerne af nærværende fælles aktion. Artikel 5 Denne fælles aktion træder i kraft på dagen for vedtagelsen. Artikel 9 Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af 1. denne fælles aktion fastsættes til 10 mio. EUR. De årlige bevil- linger fastlægges af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. Udgifter, der finansieres med det i stk. 1 nævnte beløb, 2. forvaltes i overensstemmelse med Det Europæiske Fællesskabs budgetprocedurer og -forskrifter. 3. Den Europæiske Union finansierer EU-rådgiverens infra- strukturer og løbende udgifter, herunder hans vederlag og omkostningerne til hans personale. Denne fælles aktion offentliggøres i EF-Tidende. Artikel 10 Udfærdiget i Luxembourg, den 13. april 2000. På Rådets vegne A. VARA Formand