title: Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 39/2000, της 11ης Απριλίου 2000, για την τροποποίηση του πρωτοκόλλου 31 της συμφωνίας για τον ΕΟΧ σχετικά με τη συνεργασία σε ειδικούς τομείς εκτός του πλαισίου των τεσσάρων ελευθεριών

eurovoc_concepts:
EU action
action programme
child
violence
woman
young person

text: 15. 6. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 141/67 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΤΟΥ ΕΟΧ αριθ. 39/2000 της 11ης Απριλίου 2000 για την τροποποίηση του πρωτοκόλλου 31 της συµφωνίας για τον ΕΟΧ σχετικά µε τη συνεργασία σε ειδικούς τοµείς εκτός του πλαισίου των τεσσάρων ελευθεριών Η ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΕΟΧ, Έχοντας υπόψη τη συµφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονοµικό Χώρο, όπως τροποποιήθηκε από το πρωτόκολλο προσαρµογής της συµφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονοµικό Χώρο (εφεξής «η συµφωνία»), και ιδίως τα άρθρα 86 και 98, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) Το πρωτόκολλο 31 της συµφωνίας τροποποιήθηκε από την απόφαση αριθ. 55/96 της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ, της 28ης Οκτωβρίου 1996 (1). Είναι σκόπιµο να επεκταθεί το πεδίο συνεργασίας των συµβαλλοµένων µερών της συµφωνίας ώστε να συµπεριλάβει ένα πρόγραµµα κοινοτικής δράσης (πρόγραµµα ∆άφνη) (2000-2003) περί προληπτικών µέτρων κατά της βίας εις βάρος παιδιών, εφήβων και γυναικών [απόφαση αριθ. 293/2000/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συµβουλίου (2)]. Εποµένως, το πρωτόκολλο 31 της συµφωνίας πρέπει να τροποποιηθεί ώστε να καταστεί δυνατή η επέκταση της εν λόγω συνεργασίας από 1ης Ιανουαρίου 2000, ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ: Το άρθρο 5 του πρωτοκόλλου 31 της συµφωνίας τροποποιείται ως εξής: 1. Προστίθεται η ακόλουθη περίπτωση στην παράγραφο 8: Άρθρο 1 «— 32000 D 0293: απόφαση αριθ. 293/2000/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συµβουλίου, της 24ης Ιανουαρίου 2000, για τη θέσπιση προγράµµατος κοινοτικής δράσης (πρόγραµµα ∆άφνη) (2000- 2003) περί προληπτικών µέτρων κατά της βίας εις βάρος παιδιών, εφήβων και γυναικών (ΕΕ L 34 της 9. 2. 2000, σ. 1). » 2. Το κείµενο της παραγράφου 5 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείµενο: «5. Από 1ης Ιανουαρίου 1996, τα κράτη της ΕΖΕΣ συµµετέχουν στα κοινοτικά προγράµµατα και στις δράσεις που αναφέρονται στις πρώτες δύο περιπτώσεις της παραγράφου 8 και, από 1ης Ιανουαρίου 2000, στο πρόγραµµα που αναφέρεται στην τρίτη περίπτωση. » Η παρούσα απόφαση τίθεται σε ισχύ την ηµέρα που ακολουθεί την τελευταία κοινοποίηση που πραγµατοποιήθηκε προς τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ σύµφωνα µε το άρθρο 103 παράγραφος 1 της συµφωνίας. Εφαρµόζεται από 1ης Ιανουαρίου 2000. Άρθρο 2 Η παρούσα απόφαση δηµοσιεύεται στο τµήµα ΕΟΧ και στο συµπλήρωµα ΕΟΧ της Επίσηµης Εφηµερίδας των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Άρθρο 3 Βρυξέλλες, 11 Απριλίου 2000. Για τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ Ο Πρόεδρος F. BARBASO (1) ΕΕ L 85 της 27. 3. 1997, σ. 64. (2) ΕΕ L 34 της 9. 2. 2000, σ. 1


title: PERGUNTA ESCRITA E-1150/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Livro Branco sobre a segurança dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia.

eurovoc_concepts:
European Food Safety Authority
drafting of EU law
food safety
genetically modified organism
labelling
market approval

formats: html pdf print

text: 20. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 53 E/85 Que medidas tenciona a Comissªo tomar com vista a acelerar o processo de aprova(cid:231)ªo de novos tendo em conta a utiliza(cid:231)ªo cont(cid:237)nua de pesticidas inseguros quando jÆ existem outros 2. pesticidas, pesticidas novos e talvez mais seguros? (2001/C 53 E/108) PERGUNTA ESCRITA E-1150/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Abril de 2000) Objecto: Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia Em Janeiro de 2000 foi publicado o Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (COM(1999) 719 final). O Cap(cid:237)tulo 4 aborda a cria(cid:231)ªo de uma Autoridade Alimentar Europeia (AAE) e o Cap(cid:237)tulo 5 aborda os aspectos regulamentares da seguran(cid:231)a dos alimentos. A Comissªo considera que Ø necessÆrio clarificar e tornar mais transparente o procedimento de autoriza(cid:231)ªo da coloca(cid:231)ªo no mercado de novos alimentos (novel foods) e rever as derroga(cid:231)ıes a estas disposi(cid:231)ıes. A Comissªo adoptarÆ um regulamento de execu(cid:231)ªo destinado a clarificar os procedimentos previstos no regulamento relativo aos novos alimentos. ApresentarÆ tambØm uma proposta com vista a melhorar este regulamento e a p(cid:244)-lo em conformidade com o quadro regulamentar revisto da Directiva 90/220/CEE. SerÆ igualmente necessÆrio completar e harmonizar as disposi(cid:231)ıes em matØria de rotulagem. Em que sentido serÆ alterado o procedimento de autoriza(cid:231)ªo da coloca(cid:231)ªo no mercado de novos 1. alimentos? 2. 3. 4. O campo de aplica(cid:231)ªo do regulamento cobrirÆ mais produtos? Em caso afirmativo, quais? Qual serÆ o papel da AAE na avalia(cid:231)ªo das novel foods? Futuramente os ingredientes idŒnticos provenientes de OGM terªo de ser rotulados? (2001/C 53 E/109) PERGUNTA ESCRITA E-1151/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Abril de 2000) Objecto: Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos e a Autoridade Alimentar Europeia Em Janeiro de 2000 foi publicado o Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (COM(1999) 719 final). O Cap(cid:237)tulo 4 aborda a cria(cid:231)ªo de uma Autoridade Alimentar Europeia (AAE) e o Cap(cid:237)tulo 5 aborda os aspectos regulamentares da seguran(cid:231)a dos alimentos. A Comissªo considera que as disposi(cid:231)ıes relativas aos aditivos e aromatizantes alimentares devem ser alteradas em vÆrios aspectos. Em primeiro lugar, a Comissªo quer ter competŒncia para proceder (cid:224) manuten(cid:231)ªo de listas comunitÆrias de aditivos autorizados e tambØm Ø necessÆrio clarificar o estatuto das enzimas. Em segundo lugar, as listas comunitÆrias de corantes, edulcorantes e outros aditivos devem ser actualizadas. Em terceiro lugar, impıe-se modificar os critØrios de pureza dos edulcorantes, corantes e outros aditivos. (cid:201) imperativo estabelecer critØrios de pureza adequados para os aditivos alimentares fabricados a partir de novos materiais de base. A Comissªo publicarÆ um relat(cid:243)rio sobre a ingestªo de aditivos alimentares. (cid:201) necessÆrio proceder a estudos sobre os efeitos toxicol(cid:243)gicos das subst(cid:226)ncias naturalmente presentes nos aromatizantes. A Comissªo actualizarÆ o repert(cid:243)rio de aromatizantes, estabelecerÆ um programa para a sua avalia(cid:231)ªo e elaborarÆ uma lista de aditivos autorizados para utiliza(cid:231)ªo em subst(cid:226)ncias aromatizantes. 1. Por que motivo a Comissªo jÆ nªo quer aplicar o processo de co-decisªo relativamente aos edulcorantes, corantes e outros aditivos? Desta forma nªo se verifica uma viola(cid:231)ªo do direito democrÆtico de delibera(cid:231)ªo do Parlamento Europeu? 2. Em que sentido tenciona a Comissªo alterar o estatuto das enzimas? As disposi(cid:231)ıes relativas aos aditivos serªo alteradas? Tenciona a Comissªo estabelecer outros critØrios 3. de pureza para os aditivos obtidos a partir de novos materiais de base?


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1278/00 från Eurig Wyn (Verts/ALE) till kommissionen. Jordbruk ‐ lin och hampa.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
Wales
eligibility criteria
flax

text: C 72 E/34 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 3. 2001 Organ inom den spanska f(cid:246)rvaltningen, s(cid:229)som Instituto Nacional de Toxicologia, bekr(cid:228)ftar att vattnet fr(cid:229)n ENCE kan vara giftigt och f(cid:246)rorsaka allvarliga skador p(cid:229) naturen. Vid universitetet i Santiago anser man att kvicksilverhalterna i skaldjuren i floden (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n de halter som godk(cid:228)nns, det vill s(cid:228)ga 0,1 ppm. Komplexet kan inte g(cid:246)ra n(cid:229)gra ekonomiska eller industrim(cid:228)ssiga prognoser som str(cid:228)cker sig l(cid:228)ngre (cid:228)n till 2018, det (cid:229)r d(cid:229) den administrativa koncessionen f(cid:246)r de kustomr(cid:229)den d(cid:228)r komplexet ligger g(cid:229)r ut. Dessutom tar befolkningen avst(cid:229)nd fr(cid:229)n komplexet, eftersom den drabbas s(cid:229) h(cid:229)rt av det. ˜mnar kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att omedelbart fatta ett beslut om att flytta ELNOSA och att inleda f(cid:246)rhandlingar om att inom en begr(cid:228)nsad och kort tidsperiod flytta ENCE till ett l(cid:228)mpligt st(cid:228)lle? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 juni 2000) I enlighet med subsidiaritetsprincipen (cid:228)r det inte kommissionens ansvar att flytta f(cid:246)retag. Om det d(cid:228)remot kan bevisas att anl(cid:228)ggningarna i fr(cid:229)ga bryter mot gemenskapens milj(cid:246)lagstiftning kan kommissionen vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder gentemot de spanska myndigheterna f(cid:246)r att se till att lagen f(cid:246)ljs. Bland annat kan kommisionen anv(cid:228)nda (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarandet enligt artikel 226 (f. d. artikel 169) i EG-f(cid:246)rdraget. De tv(cid:229) anl(cid:228)ggningar fr(cid:229)gest(cid:228)llaren avser m(cid:229)ste (cid:228)nnu inte till(cid:228)mpa best(cid:228)mmelserna i r(cid:229)dets direktiv 96/61/ EG av den 24 september 1996 om samordnade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och begr(cid:228)nsa f(cid:246)roreningar (1), eftersom tidsgr(cid:228)nsen f(cid:246)r att till(cid:228)mpa direktivet (cid:228)r oktober 2007. ˜rendet b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r unders(cid:246)kas i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de relevanta direktiven betr(cid:228)ffande utsl(cid:228)pp i vatten och luft. Det b(cid:246)r noteras att kommissionen redan har unders(cid:246)kt ett klagom(cid:229)l enligt vilket denna industrianl(cid:228)ggning i Pontevedra (Galicien) skulle ha brutit mot ett flertal gemenskapsdirektiv om f(cid:246)rorening av luft och vatten. Enligt unders(cid:246)kningen kunde ingen (cid:246)vertr(cid:228)delse betr(cid:228)ffande f(cid:246)rorening av luft eller vatten konstateras och fallet lades ned 1999. (1) EGT L 257, 10. 10. 1996. (2001/C 72 E/038) SKRIFTLIG FR¯GA P-1278/00 fr(cid:229)n Eurig Wyn (Verts/ALE) till kommissionen (11 april 2000) ˜mne: Jordbruk (cid:129) lin och hampa ˜r kommissionen medveten om att dess nuvarande f(cid:246)rslag skulle leda till att mellan 60 och 80 procent av den mark som anv(cid:228)nds till linodling i F(cid:246)renade kungariket inte kommer att vara st(cid:246)dber(cid:228)ttigad? Detta skulle omedelbart f(cid:229) f(cid:246)r(cid:246)dande effekter f(cid:246)r denna n(cid:228)ringsgren i F(cid:246)renade kungariket. Godtar kommissionen det faktum att nya marknader nyligen utvecklats f(cid:246)r korta fibrer i flera medlems- stater, inklusive Wales? Denna investering har medf(cid:246)rt v(cid:228)sentliga kostnader f(cid:246)r industrin. Om jordbrukarna inte kan ut(cid:246)ka sin produktion s(cid:229) att dessa nya marknader f(cid:246)rs(cid:246)rjs kommer denna landsbygdsinvestering att ha varit f(cid:246)rg(cid:228)ves. Godtar kommissionen slutligen att gr(cid:228)nserna blivit otydliga mellan marknaderna f(cid:246)r korta och l(cid:229)nga fibrer eftersom den l(cid:229)nga fiberproduktionen (cid:228)ven konkurrerar p(cid:229) den nya produktmarknaden? Detta inneb(cid:228)r att olika bidragsniv(cid:229)er skulle ge producenter av l(cid:229)nga fibrer konkurrensf(cid:246)rdelar p(cid:229) samma marknad. 6. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 72 E/35 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 maj 2000) Fr(cid:229)gan om st(cid:246)dber(cid:228)ttigad mark (cid:228)r ett allm(cid:228)nt krav i den ordning f(cid:246)r jordbruksgr(cid:246)dor som inf(cid:246)rdes p(cid:229) grund av milj(cid:246)sk(cid:228)l samt f(cid:246)r att h(cid:229)lla produktions- och budgetkostnaderna under kontroll. D(cid:229) reformf(cid:246)rs- laget f(cid:246)r lin och hampa (1) diskuteras i r(cid:229)det, parlamentet och ekonomiska och sociala kommittØn, kommer reglerna f(cid:246)r lin och hampa att bero p(cid:229) resultatet av dessa diskussioner. Vad g(cid:228)ller korta fibrer skall enligt f(cid:246)rslaget nya marknader utvecklas under en fem(cid:229)rsperiod genom fiberbehandlingsst(cid:246)d. Faktum (cid:228)r att gemenskapens finansiella situation inte till(cid:229)ter h(cid:246)ga bidrag f(cid:246)r nya produkter som endast finner en marknad till mycket l(cid:229)ga priser. Sektorn f(cid:229)r nu r(cid:228)tt signal: vid slutet av (cid:246)verg(cid:229)ngsperioden m(cid:229)ste denna produktion vara ekonomiskt l(cid:246)nsam, med gemensamma bidragsniv(cid:229)er f(cid:246)r jordbruksgr(cid:246)dor. Ang(cid:229)ende skillnaden i bidrag mellan l(cid:229)nga och korta linfibrer tar f(cid:246)rslaget h(cid:228)nsyn till de stora skillnaderna mellan de tv(cid:229) produkternas produktv(cid:228)rde och produktionskostnader. Med tanke p(cid:229) att l(cid:229)nga linfibrer som anv(cid:228)nds i textilindustrin l(cid:228)tt kan f(cid:229) priser som (cid:228)r flera g(cid:229)nger h(cid:246)gre (cid:228)n f(cid:246)r korta fibrer som anv(cid:228)nds inom andra omr(cid:229)den, verkar det felaktigt att p(cid:229)st(cid:229) att b(cid:229)da produkterna skulle konkurrera p(cid:229) samma marknad. (1) EGT C 56 E, 29. 2. 2000. (2001/C 72 E/039) SKRIFTLIG FR¯GA E-1283/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till r(cid:229)det (27 april 2000) ˜mne: Avfallsexport till tredje land/Baselkonventionen Trots internationella avtal (cid:246)kar exporten av (giftigt) avfall till utvecklingsl(cid:228)nderna. Baselkonventionen och f(cid:246)rordning 259/93/EEG (1) reglerar dessa gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande avfallsstr(cid:246)mmar. Enligt FN:s milj(cid:246)program exporterade OECD-l(cid:228)nderna 1989 en femtedel av sitt avfall. FN:s rapport(cid:246)r Fatma-Zohra Ksentini h(cid:228)nf(cid:246)r Australien, F(cid:246)renta staterna och EUmedlemsstaterna Nederl(cid:228)nderna, Tyskland och England till de st(cid:246)rsta export(cid:246)rerna. Rapport(cid:246)ren oroar sig framf(cid:246)r allt f(cid:246)r den stigande tendensen att giftigt avfall skickas till u-l(cid:228)nderna och d(cid:228)r helt enkelt tippas. Hur tillses det att Baselkonventionen och f(cid:246)rordning 259/93/EEG efterlevs av de femton medlems- 1. staterna i EU? Framf(cid:246)r allt: a) vilken tj(cid:228)nstegren svarar f(cid:246)r detta? b) hur m(cid:229)nga tj(cid:228)nstem(cid:228)n arbetar med det? c) hur m(cid:229)nga kontroller utf(cid:246)rs (cid:229)rligen? d) var n(cid:229)gonstans utf(cid:246)rs kontrollerna? 2. Hur mycket avfall i kategori 1 har de femton medlemsstaterna i EU exporterat till tredje land sedan Baselkonventionen och f(cid:246)rordning 259/93/EEG tr(cid:228)dde i kraft (f(cid:246)rdelat efter (cid:229)r, exporterande medlemsstat och destinationsland)? 3. Hur mycket avfall i kategori 2 har de femton medlemsstaterna i EU exporterat till tredje land sedan Baselkonventionen och f(cid:246)rordning 259/93/EEG tr(cid:228)dde i kraft (f(cid:246)rdelat efter (cid:229)r, exporterande medlemsstat och destinationsland)?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1145/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Hvidbog om fødevaresikkerhed og en europæisk fødevaremyndighed.

eurovoc_concepts:
animal disease
bovine spongiform encephalopathy
drafting of EU law
food safety

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/83 (2001/C 53 E/103) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1144/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Sygdomme, der overfłres via produkter af animalsk oprindelse (zoonoser), kan have alvorlige konsekvenser for folkesundheden. Korrekte oplysninger om tilstedev(cid:230)relsen af zoonoser er en foruds(cid:230)tning for de fornłdne foranstaltninger (jf. pkt. 70). For nogle (cid:229)r siden forsłgte EU via zoonose-direktivet at tilskynde medlemsstaterne til at tr(cid:230)ffe foran- staltninger for at bek(cid:230)mpe zoonoser. Det viste sig i den forbindelse, at der er tale om et meget kompliceret problem og at medlemsstaterne ikke var tilstr(cid:230)kkeligt rustet til at gennemfłre forebyggende foranstalt- ninger. 1. 2. Hvilke effektive foranstaltninger, som omtalt i hvidbogen, agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe? Hvilke handlingsprogrammer overvejer Kommissionen med henblik p(cid:229) bek(cid:230)mpelse af zoonoser? (2001/C 53 E/104) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1145/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed. Kommissionen har forelagt R(cid:229)det og Europa-Parlamentet et omfattende forslag om de foranstaltninger, der er nłdvendige for at fłre kontrol med BSE og andre TSE (jf. pkt. 71). Kommissionen vil udarbejde forslag til passende undersłgelsesprogrammer. 1. Agter Kommissionen at erstatte ad hoc-foranstaltninger i forbindelse med BSE og andre TSE med en omfattende lovgivning for derved at skabe klarhed? I ben(cid:230)gtende fald, hvordan vil Kommissionen skabe klarhed med hensyn til BSE og TSE? 2. Agter Kommissionen at anvende de forbedrede svejtsiske metoder for opsporing af BSE i EU? I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor v(cid:230)lger Kommissionen ikke at anvende de forbedrede BSE-teknikker, der er udviklet i Svejts? (2001/C 53 E/105) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1146/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: Hvidbog om fłdevaresikkerhed og en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen sin hvidbog om fłdevaresikkerhed (KOM(1999) 719 endelig). Kapitel 4 vedrłrer oprettelse af en europ(cid:230)isk fłdevaremyndighed. Kapitel 5 omhandler lovgivningen om fłdevaresikkerhed


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1111/00 van Pernille Frahm (GUE/NGL) aan de Commissie. Steun aan reclame voor Spaanse appelsienen.

eurovoc_concepts:
Denmark
EU financing
Spain
advertising
citrus fruit
competence of the Member States
pesticide residue

text: C 89 E/12 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 3. 2001 (2001/C 89 E/010) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1111/00 van Pernille Frahm (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Steun aan reclame voor Spaanse appelsienen (11 april 2000) Gezien het onderzoek dat gepubliceerd is door de Deense organisatie Groene Informatie, waaruit blijkt dat Spaanse appelsienen een alarmerend hoog cijfer aan resten van giftige sproeimiddelen vertonen, zou ik graag van de Europese Commissie vernemen waarom ze EU-middelen heeft willen uittrekken om de afzet van die appelsienen te bevorderen, en voor zover de verklaringen van Groene Informatie juist blijken te zijn, of ze van plan is om haar steun voor de reclamecampagne weer in te trekken? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (16 juni 2000) De Commissie herinnert het geachte parlementslid eraan dat de promotiecampagne voor citrusvruchten uit de Gemeenschap wordt geregeld door Verordening (EEG) nr. 1201/90 van de Raad van 7 mei 1990 betref- fende maatregelen ter stimulering van het citrusverbruik (1). Een van de overwegingen voor die verordening was dat groenten en fruit gezonde producten zijn waarvan het verbruik in het kader van een gezonde, evenwichtige voeding dient te worden bevorderd. In artikel 2 wordt bepaald dat er tijdens promotieacties niet naar een lidstaat mag worden verwezen. Dientengevolge is de genoemde campagne erop gericht om het verbruik van in de Gemeenschap geoogste citrusvruchten te bevorderen. De Commissie is niet op de hoogte van onderzoek waaruit blijkt dat sinaasappelen uit een van de regio(cid:146)s van de Gemeenschap een hoog gehalte aan bestrijdingsmiddelen bevatten. Zij verzoekt het geachte parlementslid derhalve om dienaangaande alle betrouwbare gegevens te overleggen. Bovendien onderstreept de Commissie dat de sinaasappelen die in de Gemeenschap op de markt worden gebracht, moeten voldoen aan de communautaire voorschriften ten aanzien van residuen van bestrijdings- middelen. Aan de Deense autoriteiten wordt opgedragen om na te gaan of deze voorschriften worden nageleefd op het Deense grondgebied. Dankzij het communautaire systeem voor vroegtijdige waarschu- wing over levensmiddelen kan snel informatie worden uitgewisseld tussen de Commissie en de lidstaten als er hoge gehaltes aan bestrijdingsmiddelen of andere verontreinigende stoffen in of op voedsel worden aangetroffen. Tijdens de afgelopen zes maanden heeft de Commissie geen enkele mededeling van Denemarken ontvangen dat er bestrijdingsmiddelen in Spaanse sinaasappelen zijn aangetroffen. (1) PB L 119 van 11. 5. 1990. (2001/C 89 E/011) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1166/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (12 april 2000) Betreft: Witboek inzake Voedselveiligheid en de Europese Voedselautoriteit In januari 2000 verscheen het Witboek inzake voedselveiligheid (COM(1999) 719). Hoofdstuk 4 behandelt de oprichting van een Europese Voedselautoriteit (EVA). Hoofdstuk 5 gaat in op de wetgeving inzake voedselveiligheid. De EU-eisen inzake voedselveiligheid zijn eveneens van toepassing op producten die worden geºxporteerd naar derde landen (onderdeel 109). De Commissie zal onderzoeken of regels voor exportcertificatie nodig zijn. Neemt de Commissie dit uitgangspunt op in de overkoepelende EU-levensmiddelenwet? Zo neen, waarom niet, gelet op de grote impact ervan op de productie en de export van levensmiddelen? Zo ja, in welke mate zal ook de verplichting van wederkerigheid worden opgenomen en afdwingbaar gemaakt ten opzichte van derde landen?


title: 2000/567/EY: Komission päätös, tehty 11 päivänä huhtikuuta 2000, Saksan valtiontuesta Frankfurt an der Oderissa Brandenburgin osavaltiossa toimivalle System Microelectronic Innovation GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1063) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Brandenburg
European Commission
State aid
control of State aid
electronic component
exchange of information

text: L 238/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 9. 2000 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 11 päivänä huhtikuuta 2000, Saksan valtiontuesta Frankfurt an der Oderissa Brandenburgin osavaltiossa toimivalle System Microelectronic Innovation GmbH:lle (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 1063) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/567/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan sovel- tamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/ 1999 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (2) (3) (1) osavaltio aikoi myöntää Sen jälkeen kun 22 päivänä elokuuta 1996 julkaistun Handelsblatt-lehden artikkelissa oli kerrottu, että Bran- kymmenen denburgin miljoonan Saksan markan tuen Frankfurt an der Oderissa sijaitsevalle System Microelectronic Innovation GmbH:lle (jäljempänä ’SMI’), komissio pyysi 2 päivänä syyskuuta 1996 (3) ja 23 päivänä tammikuuta 1997 (4) lisätietoja. Pyynnöistä huolimatta Saksalta ei saatu viral- lista tietoa, saati muodollista ilmoitusta tuesta. Tukea käsiteltiin myös useissa komission edustajien ja Branden- burgin osavaltion edustajien välisissä kokouksissa; osavaltion edustajat eivät kuitenkaan kyenneet antamaan komissiolle yksityiskohtaisempia tietoja kyseisestä hank- keesta. Asia kirjattiin 9 päivänä heinäkuuta 1997 valtiontueksi NN 80/97. Komissio ilmoitti Saksan viranomaisille 5 päivänä elokuuta 1997 päivätyllä kirjeellä (5) päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Päätös lehdessä (6). julkaistiin Euroopan yhteisöjen Komissio antoi asian uudeksi numeroksi C45/97. Tällöin asianomaisia kehotettiin esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemispäivästä. virallisessa lisätietoja kirjeillä, Saksan viranomaiset ottivat kantaa menettelyn aloittami- seen 6 päivänä lokakuuta 1997 päivätyllä (ja 6 päivänä lokakuuta 1997 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä sekä 29 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä (ja 30 päivänä tammikuuta 1998 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. Ne toimittivat jotka oli päivätty 28 päivänä marraskuuta 1998 (kirjattu saapuneeksi 5 päivänä tammikuuta 1999), 15 päivänä maaliskuuta 1999 (kirjattu saapuneeksi 16 päivänä maaliskuuta 1999), 7 päivänä kesäkuuta 1999 (kirjattu saapuneeksi 9 päivänä kesäkuuta 1999), 12 päivänä heinäkuuta 1999 (kirjattu saapuneeksi 13 päivänä heinäkuuta 1999) sekä 29 päivänä heinäkuuta 1999 (kirjattu saapuneeksi 30 päivänä heinäkuuta 1999). Viimeksi mainitussa kirjeessä (1) EYVL L 83, 27. 3. 1999, s. 1. (2) EYVL C 352, 20. 11. 1997, s. 3. (3) Kirje D/52388. (4) Kirje D/50321. (5) Kirje D/6624. (6) Katso alaviite 2. 22. 9. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 238/51 ilmoittivat, että MD&D-nimiselle Saksan viranomaiset SIMI:n tytäryhtiölle oli löydetty uusi sijoittaja, ja esittivät joitakin tarkempia tietoja. Koska ne eivät kuitenkaan toimittaneet muita lisätietoja, komissio esitti 1 päivänä joulukuuta 1999 Saksan viranomaisille lisäkysymyksiä. Saksan viranomaiset vastasivat kysymyksiin 23 päivänä joulukuuta 1999. Koska saadut tiedot olivat edelleen puutteellisia, komissio esitti 13 päivänä tammikuuta 2000 vielä kerran kysymyksiä todeten samalla, että se tekee lopullisen päätöksen käytettävissään olevien tietojen perusteella. Saksan viranomaiset esittivät 7, 14 ja 24 päivänä helmikuuta 2000 sekä 6 päivänä maalis- kuuta 2000 viimeisen kerran tietoja ja MD&D:stä. SIMI:stä Muilta asianomaisilta saatiin ainoastaan yksi kannanotto, joka oli päivätty 8 päivänä joulukuuta 1997 ja kirjattiin saapuneeksi 23 päivänä joulukuuta 1997 ja jossa kanna- tettiin komission päätöstä aloittaa menettely. Tämä kannanotto välitettiin edelleen Saksan viranomaisille. Saksan viranomaiset esittivät komissiolle kannanottoa koskevia huomautuksia 21 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyssä (ja 22 päivänä heinäkuuta 1998 saapuneeksi kirjatussa) kirjeessä. II TAUSTAA Ennen Saksojen yhdistymistä VEB/Kombinat Halbleiter- werk Frankfurt/Oder, jonka palveluksessa oli 8 500 työntekijää, oli alansa markkinajohtaja SEV-maissa. Yri- tyksen liiketoiminta keskittyi asiakaskohtaisten virtapii- rien valmistukseen. Yritys oli sijoittautunut Branden- burgin osavaltioon. Alun perin Mikroelektronik und Technologie Gesellschaft mbH:n (jäljempänä ’MTG’) nimi muutettiin 1 päivänä maaliskuuta 1993 Halbleiter Elect- ronic Frankfurt (O) GmbH:ksi (jäljempänä ’HEG’), jonka oli määrä jatkaa toimintaa MTG:n tärkeimmillä toimia- loilla. Samana päivänä perustettiin yhteisyritys yhdysval- talaisen Synergy Semiconductor Corporationin (jäljem- joka sai haltuunsa 49 prosenttia pänä ’SSC’) kanssa, MTG:n osakkeista. Tammikuussa 1993 MTG myi loput 51 Treuhandanstalt-virastolle prosenttia (jäljempänä ’THA’), joka tuki HEG:n toiminnan jatku- mista yhteensä 63 miljoonan Saksan markan suuruisilla avustuksilla. HEG:n nimi muutettiin 1 päivänä joulu- kuuta 1993 System Mikroelektronik GmbH:ksi (jäljem- pänä ’SMI’). THA siirsi 51 prosentin osakkuutensa 28 päivänä kesäkuuta 1994 Brandenburgin osavaltiolle. Osavaltio antoi osakkeiden hoidon C&L Treuarbeit Deut- sche Revisionin tehtäväksi. SMI:n oli pakko jättää konkurssihakemus 25 päivänä huhtikuuta 1997, jolloin sen nimeksi tuli SMI i. G. (SMI in Gesamtvollstreckung). Konkurssimenettely aloitettiin 1 päivänä heinäkuuta 1997. Tuolloin yrityksen palveluksessa oli vielä 370 työntekijää. osakkeista SMI i. G. lopetti toimintansa 30 päivänä kesäkuuta 1997. Saksan viranomaiset toimittivat yksityiskohtaisia tietoja konkurssimenettelystä 29 päivänä tammikuuta 1998. Konkurssipesän toimitsijamies päätti varmistaa yrityksen toiminnan jatkumisen ja perusti 30 päivänä kesäkuuta 1997 Silicium Microelektronik Integration GmbH Frank- furt/Oder -nimisen omaisuudenhoitoyhtiön (Auffangge- jonka osakepääoma oli sellschaft; 50 000 Saksan markkaa, jotta liiketoimintaa voitaisiin jatkaa noin 105 työntekijän voimin. Kaikki SIMI:n osak- keet kuuluivat SMI i. G:lle. Konkurssipesän toimitsijamies perusti 1 päivänä heinäkuuta 1997 SIMI:n 100-prosent- tisesti omistaman, Microelectronic Design & Develop- jäljempänä ’SMI’), (4) (5) (6) (7) (8) (9) ment GmbH -nimisen tytäryhtiön (jäljempänä ’MD&D’), jonka toimialoiksi määriteltiin mikroelektroniikan tuot- teisiin ja palveluihin liittyvä neuvonta, markkinointi, kehittäminen ja muotoilu. Saksan hallitus ilmoitti komissiolle 29 päivänä tammi- kuuta 1999, että Brandenburgin osavaltion avustusten määrä ei ollut 67 miljoonaa Saksan markkaa, kuten Brandenburgin osavaltion vuoden 1997 alkupuolella toimittamassa epävirallisessa periaatekirjasessa (”concept book”) ilmoitettiin, vaan tosiasiallisesti 70,3 miljoonaa Saksan markkaa (7). Osavaltion talousministeriön ilmoi- tettiin hyväksyneen kyseiset toimenpiteet. sijoittajalle. Osana Tämän jälkeen Brandenburgin osavaltio ja konkurssi- pesän toimitsijamies yrittivät yhdessä myydä SIMI:n yksi- tyiselle yksityistämispyrkimyksiä konkurssipesän toimitsijamies valmisteli SIMI:n osak- i. G:n omaisuuden myymistä Integrated keiden ja SMI Semiconductor Technologies GmbH:lle (jäljempänä ’IST’); kauppasopimus jäi kuitenkin tekemättä, sillä IST ei kyennyt 25 päivään kesäkuuta 1999 mennessä täyttä- mään sopimuksen perusedellytyksiä. Kun IST:n kanssa käydyt neuvottelut kariutuivat lopulli- ilmoittivat komissiolle 29 sesti, Saksan viranomaiset päivänä heinäkuuta 1999 aloittaneensa uudet neuvot- telut IST:n yhdysvaltalaisen liikekumppanin MEGAXESS Inc:n kanssa. Nämä neuvottelut tuottivat tulosta ja SIMI myytiin MEGAXESS:lle. MEGAXESS:lle myytiin 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä sopimuksella 80 prosenttia MD&D:n osakkeista. Loput 20 prosenttia myytiin kolmelle MD&D:n työntekijälle. MD&D sai 14 päivänä heinäkuuta 1999 haltuunsa sekä SIMI:n osak- keet niiden nimellisarvoa vastaavaan 50 000 Saksan markan hintaan että SMI i. G:n irtaimen käyttöomai- suuden 1,7 miljoonan Saksan markan hintaan. Toisin sanoen tytäryhtiö osti omaisuudenhoitoyhtiö SIMI:n ja entisen emoyhtiön osakkeet sekä alkuperäisen SMI i. G:n käyttöomaisuuden. III RAHOITUSTOIMENPITEET 3. 1 SMI:n hyväksi toteutetut rahoitustoimenpiteet (10) Saksan hallituksen esittämien tietojen mukaan SMI on saanut rahoitustukea kahdesta eri THA lähteestä: (milj. DEM) Taulukko Investointiavustus vuonna 1993 Maksuvalmiusavustus Muuttotoimenpiteet vuonna 1995 (ei eritelty tarkemmin) 45 18 1,8 Yhteensä 64,8 (7) Puutteellisten tietojen vuoksi komissio oli jättänyt avustusten täsmäl- lisen määrän avoimeksi menettelyn aloittamista koskevassa päätök- sessään, ja siten ilmaissut pitävänsä tuen täsmällistä määrää ky- seenalaisena. Tämän vuoksi menettelyn aloittamista koskeva päätös ja tämä päätös koskevat Brandenburgin osavaltion avustusta kokon- aisuudessaan eli 70,3 miljoonan Saksan markan suuruisena. L 238/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 9. 2000 Brandenburgin osavaltio Taulukko (milj. DEM) lista todeta, voidaanko asiaan soveltaa jotakin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan poikkeusmääräystä. Tappioiden korvaus 1997 lainojen avulla vuosina 1993— 70,3 Yhteensä 70,3 (11) Saksan markkaa THA:n toteuttamat rahoitustoimenpiteet käsittävät 63 miljoonaa investointeihin ja 1,8 miljoonaa Saksan markkaa tarkemmin erittelemättömiin muuttotoimenpiteisiin. Osavaltion myöntämällä 70,3 miljoonan Saksan markan tuella korvattiin tappioita vuosina 1993—1997. Näin ollen rahoitustoimenpi- teiden kokonaismäärä oli 135,1 miljoonaa Saksan markkaa. (12) Brandenburgin osavaltio esitti saamisensa konkurssime- nettelyn aikana, kun taas THA:n myöntämää rahoitus- tukea ei peritty takaisin. 3. 2 SIMI:n hyväksi toteutetut rahoitustoimenpiteet (13) Omaisuudenhoitoyhtiö Saksan viranomaisten seuraavat rahoitustoimenpiteet: SIMI:n antamien hyväksi toteutettiin tietojen mukaan jatkaa SMI jotta yritys voisi — Brandenburgin osavaltio myönsi 29 päivänä heinä- kuuta 1997 SIMI:lle neljän miljoonan Saksan markan lainan, i. G:n liiketoi- mintaa. Laina-ajan oli määrä päättyä 30 päivänä kesäkuuta 1999, ja lainan korko oli kolme prosenttia markkinakorkoa korkeampi. Saksan hallituksen 7 päivänä helmikuuta 2000 päivätyssä kirjeessään esit- tämien tietojen mukaan lainaa ei ollut tuolloin vielä maksettu takaisin. — Lisäksi Bundesanstalt vereinigungsbedingte fur Sonderaufgaben -viraston oli määrä korvata kesä- kuuhun 1998 ulottuvan SIMI:n tilivuoden ennustetut enintään miljoonan Saksan markan suuruiset tappiot. (17) Komissiolle ei sen esittämistä tietojensaantipyynnöistä tuolloin toimitettu virallisia tietoja, huolimatta ollut joiden perusteella se olisi voinut analysoida SMI:lle viime vuosina myönnettyjä tukia. Komissiolla ei myöskään ollut konkreettista tietoa yrityksen tulevaisuutta koske- vista suunnitelmista. Myöskään ei pystytty selvittämään, olivatko THA:n vuonna 1993 käyttöön asettamat varat avustusta vai lainaa. Tämän vuoksi ei voitu tutkia, vastasiko kyseinen tukitoimenpide tuolloin voimassa ollutta, vuonna 1992 hyväksyttyä THA:n tukiohjelmaa (8). Sama pätee osavaltion myöntämään lainaan. Komissio ei myöskään pystynyt selvittämään, myytiinkö SMI (tuolloin vielä HEG) SSC:lle yhteisön kilpailusään- töjen mukaisella tavalla. (18) Tämän vuoksi komissio kehotti Saksaa (9) toimittamaan sille kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen sen arvioimiseksi, olivatko sekä jo maksetut että suunnitellut tuet EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan (nykyisen 87 artiklan) mukaisia. Komission kehotuksista huolimatta Saksan viranomaiset eivät ole vieläkään tehneet virallista ilmoi- tusta. V MUIDEN ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (19) Aloitettuaan menettelyn komissio sai huomautuksia ainoastaan yhdeltä muulta asianomaiselta. Swedish Elect- ronic Component Manufacturers Association (jäljem- pänä ’SECA’) piti menettelyn aloittamista perusteltuna, koska sen mielestä SMI sai tuen ansiosta kilpailuedun muihin yrityksiin nähden. samoilla markkinoilla toimiviin 3. 3 MD&D:n hyväksi toteutetut rahoitustoimenpi- teet (14) Koska MD&D ei ole Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan saanut eikä ole saamassa tukea, tässä päätöksessä tarkastellaan ainoastaan SMI:n ja SIMI:n hyväksi toteutettuja rahoitustoimenpiteitä. (20) Saksan viranomaiset vastasivat, että ne eivät voi ottaa kantaa SECA:n huomautuksiin, koska kyseinen järjestö ei maininnut, mitä markkinoita huomautukset koskivat. IV EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUN MENETTELYN ALOITTA- MISTA KOSKEVA KOMISSION PÄÄTÖS (21) (15) Aloittaessaan menettelyn komissio katsoi, että ennen konkurssimenettelyn aloittamista vuonna 1997 Bran- denburgin osavaltio oli useiden vuosien ajan yrittänyt yksityistää SMI:n siinä kuitenkaan onnistumatta. (16) Saksan viranomaisten alkuvuodesta 1997 toimittamaan periaatekirjaseen (”concept book”) sisältyvien epäviral- listen tietojen mukaan yritys sai vuosina 1993—1997 THA:lta ja Brandenburgin osavaltiolta tukea yhteensä 131 miljoonaa Saksan markkaa. Epäselväksi kuitenkin jäi, rajoittuivatko SMI:lle myönnetyt tuet tähän koko- naismäärään. Ilman täsmällisiä tietoja ei ollut mahdol- VI SAKSAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET Saksan viranomaiset ilmoittivat 6 päivänä lokakuuta 1997 päivätyssä vastauksessaan määräajan asettamista koskevaan kirjeeseen, että THA:n vuonna 1993 SMI:lle myöntämät yhteensä 64,8 miljoonan Saksan markan avustukset perustuivat THA:n toiseen tukiohjelmaan ja olivat siten yhteisön oikeuden mukaisia. Brandenburgin osavaltion myöntämästä 70,3 miljoonan Saksan markan lainasta Saksan viranomaiset eivät kuitenkaan antaneet mitään tietoja. Saksan viranomaiset totesivat 7 päivänä helmikuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että kyseinen laina oli myönnetty tavanomaisin markkinaehdoin. (8) E 15/92; tässä tukiohjelmassa sallittiin lainat muttei avustuksia. (9) EYVL C 119, 17. 4. 1997, s. 4 ja s. 8. 22. 9. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 238/53 (22) (23) (24) (25) täydentävässä vastauksessaan, Saksan viranomaiset esittivät 29 päivänä tammikuuta 1998 päivätyssä että SIMI:n hyväksi toteutetut rahoitustoimenpiteet eivät voi olla valtiontukea, koska SIMI:ä ei uutena yrityksenä voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä. Tämän vuoksi yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudista- miseksi (10) ei voida soveltaa tähän asiaan. VII ARVIOINTI Vuoteen 1995 Euroopan puolijohdinalan kasvuvauhti oli nopeaa ja voitot suuria. Tuotantoprosessin maailmanlaa- juistumisen ja tärkeimpien eurooppalaisten ja muiden tuottajien koon vuoksi tärkeimmät toimijat suuntautuvat maailmanmarkkinoille. Tästä huolimatta myös yhteisön sisäinen kauppa on merkittävää, ja markkinoilla käydään vilkasta kilpailua. SMI:n ja SIMI:n hyväksi toteutetut toimenpiteet voivat näin ollen vaikuttaa puolijohdin- markkinoilla käytävään kauppaan ja yritysten väliseen kilpailuun. Yksittäiset tukitoimet on tutkittava EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti, koska niihin on myönnetty valtion varoja ja siten ne uhkaavat vääristää kilpailua, vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan sekä hyödyttävät sijoittajia, sillä tukitoimet vapauttavat jotka heidän olisi muutoin maksettava itse. sijoittajat menoista, Komissio päättelee käytettävissään olevien asiakirjojen perusteella, että kumpaakin yritystä oli tilanteensa vuoksi syytä pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä. Tuen myön- tämisen aikoihin sekä SMI että SIMI tuottivat suuria tappioita. Tämän jälkeen SMI:stä tuli maksukyvytön ja se teki konkurssin. SIMI, joka oli alusta lähtien ollut SMI:n 100-prosenttisesti omistama tytäryhtiö, jonka osake- pääoma oli hyvin pieni ja jolla ei ollut omaa käyttöomai- suutta, kykeni toimimaan ainoastaan käyttämällä SMI:n käyttöomaisuutta 12 000 Saksan markan kuukausikor- vausta vastaan. Vaikka SIMI oli uusi oikeushenkilö, se ei voinut näissä olosuhteissa toimia tavanomaisten markki- naehtojen mukaisesti, minkä vuoksi sitä on pidettävä vaikeuksissa olevana yrityksenä. Yritys haluttiin myydä sijoittajalle, jonka löytyminen vaikutti kauan mahdotto- malta tehtävältä. Lopuksi komissio toteaa, että huoli- matta sen esittämistä tietojensaantipyynnöistä Saksan viranomaiset eivät ole esittäneet olennaisia todisteita, joiden perusteella voitaisiin katsoa, että SMI ja SIMI eivät ole vaikeuksissa olevia yrityksiä. 7. 1 SMI:n hyväksi toteutetut rahoitustoimenpiteet Saksan viranomaisten antamien tietojen mukaan THA:n vuosina 1993 ja 1995 toteuttamat rahoitus- toimenpiteet perustuivat THA:n toiseen ja kolman- teen tukiohjelmaan (11). Komission mielestä nämä yhteensä 64,8 miljoonan Saksan markan suuruiset eivät olleet kyseisten THA:n THA:n avustukset tukiohjelmien mukaisia. Lukuun ottamatta yksityistämisiä näissä ohjelmissa sallitaan ainoastaan lainojen ja takausten myöntä- minen. SMI:n tapauksessa avustukset olivat kuitenkin osa liiketointa, jossa THA myi SSC:lle ainoastaan 49 prosenttia SMI:n osakkeista. THA:n hallussa oli siis tämän jälkeenkin enemmistö SMI:n osakkeista. Saksan viranomaisten mukaan yritys ”yksityistettiin” tuolloin myymällä se yksityiselle sijoittajalle eli SSC:lle. Niiden mukaan THA:n ohjelmissa ei määri- tellä millään tavalla, edellyttääkö ”yksityistäminen” yrityksen osake-enemmistön siirtämistä julkisyhtei- söltä yksityiselle taholle. Lisäksi on syytä todeta, että EY:n perustamissopimuksen 295 artiklan mukaan perustamissopimuksella ei puututa jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin. Näin ollen julkisoikeudel- lista omistajaakin voidaan pitää sijoittajana. Tällöin katsotaan, että kyseessä on avustuksen myöntä- minen. Myös edellä mainittua liiketointa voidaan siis pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna yksityistämisenä. Kyseessä on siis avustuksen myöntäminen. Komission mielestä tätä sopimusta ei voida pitää THA-ohjelmissa tarkoitettuna ”yksityistämisenä”. Mainituissa ohjelmissa avustusten myöntäminen yksityistämisten yhteydessä perustui nimenomaan THA:n ainutlaatuiseen tehtävään: valtiollisen suunni- telmatalouden muuttamiseen markkinataloudeksi (12). Tällaiset tuet yltävät kuitenkin niille asetettuihin tavoitteisiin vain silloin, kun julkisen sektorin omis- tuksessa olevat yritykset myydään ja niitä koskeva sijoittajille. EY:n siirtyy yksityisille määräysvalta perustamissopimuksen 295 artiklan periaate, jonka mukaan perustamissopimuksella ei puututa jäsenval- tioiden omistusoikeusjärjestelmiin, ei näin ollen merkitse sitä, että jokaista valtionyhtiön osakkeiden myyntiä olisi pidettävä yksityistämisenä. Tarkastelta- vana olevassa asiassa julkisyhteisö sai haltuunsa enemmistön yrityksen osakkeista ja sen toimintaa koskevan rajoittamattoman määräysvallan, kun taas yksityisen osakkaan hallussa oli vähemmistö osak- keista. Tämän vuoksi 64,8 miljoonan Saksan markan suuruista myönnettyä tukea ei voida pitää THA:n toisen ja kolmannen tukiohjelman mukaisena. (26) SMI:n hyväksi toteutettiin seuraavat rahoitustoimenpi- teet: — Yhteensä 64,8 miljoonan Saksan markan suuruiset THA:n avustukset. (10) EYVL C 368, 23. 12. 1997, s. 12. Nämä rahoitustoimenpiteet eivät siis kuulu minkään hyväksytyn ohjelman piiriin, ja ne on tutkittava erik- seen osana tätä menettelyä. THA:n hallussa oli 51 (11) E 15/92 ja N 768/94. (12) Vrt. THA:n ensimmäistä tukiohjelmaa koskeva komission päätös, asia NN 108/91. L 238/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 9. 2000 tehnyt prosenttia SMI:n osakkeista, kun se myönsi avus- tuksen, mutta sen osuus osakkeista ei kasvanut avus- tusten seurauksena eivätkä muut osakkaat osallistu- neet rahoitukseen vastaavansuuruisella osuudella. Komission mielestä kukaan yksityinen sijoittaja ei tällaista investointia näillä ehdoilla. olisi Avustus on siis EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Lisäksi näistä toimenpiteistä olisi EY:n perustamissopi- muksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti täytynyt ilmoittaa komissiolle ennen niiden toteuttamista. Saksan viranomaiset ovat laiminlyöneet ilmoitusvel- vollisuuden, sillä THA:n avustukset myönnettiin ilman komission hyväksyntää. Näin ollen tuki on myönnetty sääntöjenvastaisesti. — Brandenburgin osavaltion myöntämä 70,3 miljoonan Saksan markan laina. Saksan viranomaisten mukaan tämä laina myönnet- tiin tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti. Lainan myöntämisen aikaan SMI oli kuitenkin vaikeuksissa oleva yritys, joka teki suuria tappioita ja otti koko ajan lisää velkaa. Komission mielestä kukaan yksityinen sijoittaja ei olisi myöntänyt tällaista lainaa näillä ehdoilla. Lisäksi on syytä todeta, että Saksan viranomaiset eivät ole niille osoitetuista kehotuksista huolimatta esittäneet olennaisia todis- teita siitä, että Brandenburgin osavaltio olisi toiminut yksityisen luotonantajan tavoin. Komissio päätte- leekin, että myös tämä laina on EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion- tukea. Osavaltion talousministeriö hyväksyi tuen, josta ei kuitenkaan ilmoitettu komissiolle ja jota komissio ei hyväksynyt. Se ei myöskään perustu mihinkään komission aiemmin hyväksymään tukioh- jelmaan. Sen vuoksi myös tästä tuesta olisi täytynyt ilmoittaa komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Koska Saksa on laiminlyönyt ilmoitusvelvollisuuden, myös tämä tuki on myönnetty sääntöjenvastaisesti. 7. 2 SIMI:n hyväksi toteutetut rahoitustoimenpiteet (27) Omaisuudenhoitoyhtiö SIMI:n seuraavat rahoitustoimenpiteet: hyväksi toteutettiin (28) (29) (30) — Brandenburgin neljän miljoonan Saksan markan laina vasta perustetulle SIMI:lle. osavaltion myöntämä Laina perustui osavaltion talousministeriön vuonna 1997 myöntämään lupaan. Myös tätä lainaa on pidettävä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, sillä mikään yksityinen pankki tai yksityinen sijoittaja ei olisi myöntänyt varoja vaikeuksissa olevalle yritykselle, jolla ei ole omaa pääomaa, omaa käyttöomaisuutta eikä riittäviä vakuuksia. — BvS:n myöntämä miljoonan Saksan markan suuruinen tuki kesäkuuhun 1998 ulottuvan tili- vuoden tappioiden korvaamiseksi. Koska BvS ei saanut avustukselleen vastinetta, myös tätä rahoitustoimenpidettä on pidettävä EY:n perus- tamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitet- tuna valtiontukena. oli omaisuudenhoitoyhtiö Komissio tähdentää, että se mainitsi SMI i. G:tä koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä kaikki jo myönnetyt ja myönnettävät tuet. Kun omaisuudenhoitoyhtiö SIMI:lle myönnettiin tukea, se kuului kokonaisuudessaan SMI i. G:hen, eikä sille kyetty löytämään yksityistä sijoittajaa. Koska ei voida osoittaa SIMI:n liiketaloudellista riippu- vuutta emoyhtiö SMI:stä, joka omisti SIMI:n 100- prosenttisesti, komissio katsoo, että tosiasiallisesti SMI i. G:llä koskeva määräysvalta. Omaisuudenhoitoyhtiö SIMI:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä voidaan näin ollen pitää myös SMI:n hyväksi toteutettuina toimenpiteenä, joten menet- telyn aloittamista koskeva päätös koskee myös niitä. Saksan viranomaiset yhtyivät helmikuussa 2000 päivä- tyssä kirjeessään tähän näkemykseen selkeästi. Tämän vuoksi nämä tukitoimenpiteet on sisällytettävä tähän päätökseen. Toimenpiteistä olisi ilmoittaa komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Koska tuista ei ilmoitettu, Saksa on laiminlyönyt velvollisuutensa. Näin ollen nämäkin tuet on myönnetty sääntöjenvastaisesti. täytynyt SIMI:ä VIII TUKITOIMENPITEIDEN JA PERUSTAMISSOPI- MUKSEN YHTEENSOPIVUUS Seuraavaksi on tarkasteltava, voidaanko näihin tukitoi- menpiteisiin soveltaa poikkeusta EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 1 kohdan tukikiellosta. Lisäksi komissio on tutkinut, voidaanko niihin soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poik- keusmääräyksiä. Tuki olisi mahdollista katsoa yhteis- markkinoille soveltuvaksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeusmääräyksien perusteella. Kyseessä ei kuitenkaan ole a) yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki, b) luonnonmullis- tusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheut- taman vahingon korvaamiseksi eikä c) tuki Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi. Toimen- piteisiin ei voida soveltaa myöskään EY:n perustamisso- pimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan poik- keusmääräyksiä, jotka koskevat Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita sekä kulttuurin ja kulttuuri- perinnön edistämistä. Saksan viranomaiset eivät myös- kään ole pyrkineet perustelemaan tukea edellä maini- tuilla seikoilla. tuki Komissio on ottanut huomioon EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeus- määräyksen osalta, että Saksan uudet osavaltiot kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin tukialueisiin, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma (13). Ensin on kuitenkin syytä muis- tuttaa, että alueellisia valtiontukea koskevien suuntavii- (13) N 464/93, 22 päivänä huhtikuuta 1994 päivätty kirje SG(94) D/ 5633; N 613/96, 23 päivänä tammikuuta 1997 päivätty kirje SG(97) D/488. 22. 9. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 238/55 että tuesta vojen (14) 2 kohdan mukaan yhdelle yritykselle myönne- tyllä yksittäisellä tilapäisellä tuella voi olla huomattava vaikutus kilpailuun kyseisillä markkinoilla, samalla kun tällaisen tuen vaikutukset alueelliseen kehitykseen ovat todennäköisesti liian rajoitetut. Tämän vuoksi komissio katsoo, että vaikka asian osoitettaisiin olevan juuri päin- vastoin, tällainen tuki ei täytä aluetukia koskevissa suun- taviivoissa asetettuja edellytyksiä. Saksan hallitus ei ole millään tavalla osoittanut, aiheutuvat kilpailun vääristymät ja tuen tuomat edut voitaisiin tasa- painottaa epäsuotuisan alueen kehityksen varmistavalla tavalla. Alueellisia valtiontukea koskevien suuntaviivojen 2 kohdassa olevan alaviitteen 10 mukaan vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettäviä tilapäisiä tukia säädel- lään erityissäännöin (pelastus- ja rakenneuudistustukia koskevat suuntaviivat) eikä niitä pidetä aluetukina. Edellä kuvatut tukitoimet eivät sitä paitsi näytä liittyvän mihin- kään tiettyihin investointeihin, minkä vuoksi niitä on pidettävä toimintatukena. Alueellisia valtiontukea koske- vien suuntaviivojen 4. 15 kohdan mukaan tämäntyyp- pisiä tukia voidaan kuitenkin sallia edellyttäen, että i) tuki edistää alueellista kehitystä ja sen myöntäminen on perusteltua tuen laadun vuoksi ja ii) että tuen taso on suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittä- mään. Lisäksi toimintatuen on 4. 17 kohdan mukaisesti oltava ajallisesti rajoitettua ja alenevaa. Saksan viran- omaiset eivät ole osoittaneet, että nämä edellytykset täyt- tyisivät. Koska osa näistä toimenpiteistä voidaan luoki- tella investointitueksi, on syytä muistaa, että alueellisia valtiontukea koskevien suuntaviivojen 4. 2 kohdan mukaan tuensaajan sijoittaman rahoitusosuuden on oltava vähintään 25 prosenttia, jotta varmistettaisiin, että tuettavat tuotantoinvestoinnit olisivat kannattavia ja rahoituksellisesti vahvalla pohjalla. Tämäkään edellytys ei täyty tarkasteltavana olevassa asiassa. (31) joka koskee Toimenpiteitä, jotka BvS ja Brandenburgin osavaltio ovat toteuttaneet SMI:n ja SIMI:n hyväksi, kutsuttiin raken- neuudistustuiksi, joilla oli tarkoitus palauttaa vaikeuk- sissa olevan yrityksen elinkelpoisuus. Tämän vuoksi komissio tarkastelee erityisesti EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”, sillä tuki on ensisijaisesti tarkoitettu vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudis- tukseen. Tällaista tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos tietyt edellytykset täyttyvät. Edellytykset esitetään vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koske- vissa yhteisön suuntaviivoissa (15), joita on sovellettu (14) EYVL C 74, 10. 3. 1998, s. 9. Suuntaviivojen 6. 1 kohdan mukaan komissio arvioi aluetukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille näiden suuntaviivojen perusteella niiden hyväksymisestä alkaen. (15) Katso alaviite 10. Suuntaviivat uusittiin äskettäin (EYVL C 288, 9. 10. 1999, s. 2). Uusien suuntaviivojen 101 kohdan b alakohdassa kuitenkin määrätään, että ilmoittamatta jätetyt tuet tutkitaan tuen myöntämishetkellä voimassa olevien suuntaviivojen perusteella. koskevassa vuodesta 1994, sekä edeltävän ajanjakson osalta VIIII kilpailupolitiikkaa komission kertomuk- sessa (16). Kummassakin järjestelyssä sallitaan välttämä- töntä, toteuttamiskelpoista tervehdyttämissuunnitelmaa varten myönnettävä pelastustuki ainoastaan tarvittavaksi ajaksi (yleensä enintään kuudeksi kuukaudeksi); raken- neuudistustuen saa myöntää ainoastaan tarkoituksenmu- kaisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella. (32) (33) (34) (35) (36) 8. 1 SMI:lle myönnetty tuki Kaikkien rakenneuudistussuunnitelmien ehdoton edel- lytys on se, että niiden on palautettava yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus ja elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa ja sen tuleviin toiminnan edellytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella. Huolimatta komission lukuisista kirjallisista kehotuksista ja tietojensaantipyyn- nöistä Saksan viranomaiset eivät ole missään vaiheessa jonka perus- esittäneet teella komissio olisi voinut varmistua siitä, että SMI:n elinkelpoisuus palautetaan kohtuullisessa ajassa. rakenneuudistussuunnitelmaa, Vaikuttaa jopa siltä, että THA:n ja Brandenburgin osaval- tion rahoitustoimenpiteisiin ei missään vaiheessa liit- tynyt rakenneuudistussuunnitelmaa. Esitettyä periaatekir- jasta (”concept book”) ei voida pitää rakenneuudistus- suunnitelmana, koska siinä ei esitetä komissiolle virallisia tietoja, joiden perusteella se voisi tutkia tuen. Branden- burgin osavaltion tuki myönnettiin yksinomaan tappi- oiden korvaamiseen. Tappionkorvaustuki on sallittu ainoastaan rakenneuudistuksen osana, jolla helpotetaan uuden yrityksen toiminnan käynnistymistä. Tarkastelta- vana olevassa asiassa tuen avulla ilmeisestikin pidettiin toiminnassa yritystä, joka muutoin olisi kadonnut mark- kinoilta. Ei ole myöskään osoitettu, täyttyvätkö muut pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytykset, joista mainittakoon erityisesti kilpailun perusteettoman vääristymisen välttäminen ja tuen välttämättömyys. asetetut Kaikista ponnisteluista huolimatta SMI:n elinkelpoisuutta ei onnistuttu palauttamaan eikä yrityksen konkurssia välttämään. Koska suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty, tukitoimenpiteisiin ei voida soveltaa EY:n perustamisso- pimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoi- tettua poikkeusta tukikiellosta. Edellä mainittujen seik- kojen perusteella BvS:n myöntämät 64,8 miljoonan Saksan markan avustukset ja Brandenburgin osavaltion myöntämä 70,3 miljoonan Saksan markan laina eivät EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla sovellu yhteismarkkinoille. (16) Katso 177, 227 ja 228 kohta. L 238/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 9. 2000 8. 2 SIMI:lle myönnetty tuki IX TUEN TAKAISINPERIMINEN (37) (38) (39) (40) yrityksiä SIMI perustettiin hoitamaan SMI i. G:n käyttöomaisuutta; kyseessä on siis omaisuudenhoitoyhtiö (Auffanggesell- schaft). Yleensä pelastus- ja rakenneuudistussuuntavii- voja ei voida soveltaa omaisuudenhoitoyhtiöihin, koska ne on vapautettu alkuperäisen yrityksen veloista eikä niitä siksi voida pitää vaikeuksissa olevina yrityksinä. Poikkeustapauksia ovat Saksan uusissa osavaltioissa sijaitsevia pelastussuunnitelmat koskevat (Auffanglösungen) (17), joissa ei pelkästään myydä omai- suutta vaan jatketaan konkurssimenettelyn kohteena olevan yrityksen toimintaa kokonaisuudessaan. Sovellet- taessa mainittuja suuntaviivoja näihin uusiin yrityksiin on otettu huomioon erityisesti pääoman puutteesta ja vanhanaikaisista laitteista johtuvat valtavat ongelmat. Tämän rakenneuudistustuen myöntäminen SIMI:lle on perusteltua, kun otetaan huomioon yrityksen historiallisesti ja taloudellisesti ainutlaatuinen tilanne sen siirtyessä vaiheittain suunnitelmataloudesta markkinata- louteen ja THA:n seuraajan BvS:n erityinen asema tässä siirtymäprosessissa. On itsestään selvää, että tätä poik- keusta voidaan soveltaa ainoastaan Saksan uusiin osaval- tioihin. vuoksi (41) soveltumattomaksi, Silloin kun tuki todetaan sekä sääntöjenvastaiseksi että yhteismarkkinoille on pyrittävä palauttamaan tehokas kilpailu, minkä vuoksi asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kieltei- sissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpi- teet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. Näin ollen komissio on päättänyt, että Saksan on perittävä tuki takaisin tuensaajalta. (42) Ottaen huomioon tuensaajaa koskevat viimeaikaiset muutokset komission mielestä tuen takaisinperimisvel- vollisuuden laajuus on syytä määritellä tarkemmin. (43) Komission käytännön ja Euroopan yhteisöjen tuomiois- tuimen oikeuskäytännön mukaisesti tuki on perittävä takaisin yritykseltä, joka sen on tosiasiallisesti saanut. Jos tuensaaja on tuen maksamisen jälkeen myyty, tuki on perittävä takaisin ostajalta riippumatta siitä, onko tuen määrä huomioitu myyntiehdoissa vai ei. Yhteisön oikeutta sovelletaan huolimatta mahdollisesti toisensisäl- töisistä kansallisista oikeusperiaatteista (18). Saksan viranomaiset esittivät 30 päivänä tammikuuta 1998 päivätyssä kirjeessä SIMI:ä koskevan rakenneuudis- tussuunnitelman. Koska suunnitelma kuitenkin käsitti ainoastaan ajanjakson SMI i. G:tä koskevan konkurssime- nettelyn aloittamisesta vuoden 1998 puoliväliin ja koska tämän jälkeiselle ajalle ei esitetty muuta suunnitelmaa, sitä ei voida pitää mainituissa suuntaviivoissa tarkoitet- tuna rakenneuudistussuunnitelmana. Yrityksen elinkelpoisuuden ei taattu palautuvan esitetyn suunnitelman toteuttamisajassa. Pelastus- ja rakenneuu- distussuuntaviivojen tärkein edellytys jäi siis täyttymättä. kauaskantoisena Koska kukaan yksityinen sijoittaja ei ilmaissut olevansa kiinnostunut ostamaan SIMI:n, komissiokaan ei voinut tutkia, oliko tuki oikein suhteutettu ja olisiko sijoittaja osallistunut toteutta- miseen huomattavalla rahoitusosuudella. rakenneuudistussuunnitelman Koska pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen edelly- tykset eivät täyttyneet, myöskään SIMI:n hyväksi toteu- tettuihin tukitoimenpiteisiin ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakoh- dassa tarkoitettua poikkeusta tukikiellosta. Edellä mainit- tujen seikkojen perusteella Brandenburgin osavaltion myöntämä neljän miljoonan Saksan markan laina sekä BvS:n myöntämä miljoonan Saksan markan avustus eivät EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla sovellu yhteismarkkinoille. (44) (45) (17) Katso 16 päivänä huhtikuuta 1997 ja 30 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyt komission hyväksymiskirjeet: UNION Werkzeugmaschinen GmbH:lle myönnettyjä valtiontukia N 874/96 ja NN 139/96 koskeva, 2 päivänä toukokuuta päivätty 1997 kirje D/3428 ja FORON Haus- und Küchentechnik GmbH:lle myönnettyä valtion- tukea N 887/96 koskeva, 28 päivänä toukokuuta 1997 päivätty kirje D/4047; katso myös uusien pelastus- ja rakenneuudistussuun- taviivojen 15 kohta. 9. 1 SIMI:lle myönnetty tuki SIMI:lle myönnetyn tuen osalta komissio toteaa, että sen osakkeet myytiin 1999 heinäkuuta tuki on perittävä takaisin MD&D:lle. Tämän vuoksi MD&D:ltä. päivänä 14 9. 2 SMI:lle myönnetty tuki SMI:lle myönnetyn tuen osalta komissio katsoo, että pannakseen valtiontuen takaisinperimistä edellyttävän komission päätöksen asianmukaisesti täytäntöön jäsen- valtion on toimittava yksityisen luotonantajan tavoin ja noudatettava vähintään samanlaista huolellisuutta kuin esimerkiksi periessään maksamatta jätettyjä veroja tai sosiaaliturvamaksuja. Kansallista oikeutta ei saa soveltaa epäedullisemmin kuin puhtaasti kansallisiin säädöksiin perustuvan saamisen tapauksessa eikä myöskään tavalla, joka tekee perinnästä mahdottoman tai kohtuuttoman vaikean. Yleisellä tasolla tämä tarkoittaa sitä, että jäsen- valtion on pyrittävä perimään velat kerralla ja että sen on käytettävä perinnässä kaikkia mahdollisia keinoja; tällöin jäsenvaltion on mahdollisesti toteutettava toimen- piteitä, joiden avulla käytettävissä olevaa velallisen omai- suutta käytetään velkojen maksuun, ja pyrittävä purka- maan velallisyritys, jos se ei kykene maksamaan velkaa takaisin. (18) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-303/88, Italia v. komissio, 21. 3. 1991 antama tuomio, Kok. 1991, s. I-1433. 22. 9. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 238/57 (50) (51) (52) (46) (47) (48) Luotonantajan tavanomaisen perintäkäytännön mukai- sesti jäsenvaltion on pyrittävä varmistamaan, että velan perintää ei riitauteta eikä mitätöidä; tämän vuoksi sen on käytettävä kaikkia kansallisen lainsäädännön mukaisia keinoja, esimerkiksi määräyksiä, joilla pyritään estämään luotonantajia vahingoittavat petokset tai epäilykset sopi- muksista ennen maksukyvyttömyysmenettelyä. yritys Kun puretaan maksukyvyttömyysmenettelyn vuoksi, on mahdollista ja todennäköistäkin, että kaikki yritykseen jäävä omaisuus myydään. Tämä ei sinänsä ole kovin suuri ongelma, sillä myyntiä valvoo konkurssi- pesän toimitsijamies, jonka on pyrittävä luotonantajan kannalta mahdollisimman hyvään tulokseen, sillä omai- suuden myynnistä saatavilla tuloilla maksetaan takaisin velkoja luotonantajalle. Omaisuuden myynnistä saatavat tulot eivät kuitenkaan riitä yrityksen kaikkien velkojen maksuun, ja täysimääräisen takaisinmaksun varmistami- seksi toteutettu yrityksen purkaminen ei tämän vuoksi olekaan kilpailun kannalta merkityksetön seikka. Kilpai- joita yhteismarkkinoille soveltumaton levat yritykset, valtiontuki on mahdollisesti voivat pyrkiä täyttämään puretun yrityksen jättämän markkina- raon ja hankkia itselleen myynnissä olevaa omaisuutta käyttääkseen sitä edellistä omistajaa tehokkaammin. vahingoittanut, Päätöksen kiertämisen ehkäisemiseksi ja sen varmistami- seksi, että kaikki kilpailun vääristymät poistetaan, komis- siolla on velvollisuus tarvittaessa vaatia, että perintäme- nettely ei koske ainoastaan ensisijaista tuensaajaa vaan jokaista yritystä, joka jatkaa alkuperäisen yrityksen liike- toimintaa käyttämällä sille siirrettyjä tuotantolaitoksia, mikäli siirtämiseen liittyvät seikat viittaavat kaikilta osin siihen, että liiketoimintaa todellakin jatketaan. Esimerk- keinä voidaan käyttää siirron kohteina olleita tekijöitä (omaisuus ja maksusitoumukset, henkilöstö, konsoli- doitu omaisuus), kauppahintaa, osakkaan tai ensisijaisen yrityksen omistajan sekä ostajan henkilöllisyyttä, siirron toteutumisen ajankohtaa (tarkistuksen alettua, muodol- lopul- lisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen tai lisen päätöksen tekemisen jälkeen) sekä siirron kaupal- lista seikat on otettava huomioon myös silloin, kun liiketoiminnan siirto tapahtuu maksukyvyttömyysmenettelyn aikana. luonnetta. Tämäntyyppiset asiassa SMI:n omaisuutta Tarkasteltavana olevassa myytiin yhdessä SIMI:n osakkeiden kanssa MD&D:lle. Omaisuuden myynti oli välttämätöntä, jotta MD&D:n oli mahdollista ottaa vastuulleen SIMI:n toiminta, koska SIMI oli aina käyttänyt SMI:n omaisuuttaa siten hyötynyt loka oli virallisesti myönnetty SMI:lle. tuesta, Käyttöomaisuus myytiin pian 28 päivän kesäkuuta 1999 jälkeen, kun samainen konkurssipesän toimitsijamies oli myynyt 80 prosenttia MD&D:n osakkeista Megaxess:lle ja loput 20 prosenttia MD&D:n työntekijöille. Näin ollen on selvää, että kaikki nämä liiketoimet liittyvät kiinteästi toisiinsa ja johtavat siihen, että kaikkea SMI:n omistamaa ja SIMI:n käyttämää omaisuutta koskeva määräysvalta on siirretty MD&D:n uusille osakkaille, jotta niiltä ei voitaisi periä takaisin sääntöjenvastaisesti myönnettyä valtiontukea. Tässä yhteydessä MD&D:n osakkeista maksetuilla hinnoilla sekä SMI:n omaisuudesta ja SIMI:n osakkeista maksetuilla hinnoilla ei ole mitään merkitystä koko liiketoimen arvioinnin kannalta. ja sen tytäryhtiölle myönnettyä Tutkintamenettely oli käynnissä, kun liiketoimia toteu- tettiin 28 päivänä kesäkuuta 1999 ja 14 päivänä heinä- kuuta 1999. Toisin sanoen emoyhtiön omaisuus ja sen 100-prosenttisesti omistaman tytäryhtiön osakkeet siir- rettiin tytäryhtiön 100-prosenttisesti omistamalle ty- täryhtiölle käynnissä olevan menettelyn aikana ja ennen emoyhtiölle tukea koskevaa päätöstä. Megaxess ja muut MD&D:n ostajat sekä tietenkin itse MD&D olivat siis täysin tietoisia käyn- nissä olevasta menettelystä, joka niiden olisi täytynyt ottaa joka tapauksessa huomioon. Ne olisivat myös voineet kertomaan MD&D:tä koskevan tulevan päätöksensä mahdollisista seurauksista. Lopuksi komissio toteaa, että Saksan viranomaiset ovat selkeästi vahvistaneet 7 päivänä helmikuuta 2000 päivä- tyssä kirjeessään, että tutkintamenettelyn kohteena eivät olleet ainoastaan SMI ja SIMI vaan myös MD&D. Tämän vuoksi komission mielestä tässä päätöksessä on ilmais- tava selvästi, että ”tuensaaja” käsittää SIMI:n ja SMI:n lisäksi MD&D:n ja kaikki muutkin yritykset, joille on joille siirretään SMI:n, SIMI:n tai MD&D:n siirretty tai omaisuutta tavalla, jolla pyritään välttymään tämän päätöksen seurauksilta. komissiota pyytää X PÄÄTÖS (49) omaisuutta 14 päivänä Tätä asiaa koskevan menettelyn aloittamisen jälkeen ja hieman ennen lopullisen päätöksen tekoa komissio sai tietää, että konkurssipesän toimitsijamies oli myynyt SMI:n heinäkuuta 1999 MD&D:lle. Näin toimittaessa on mahdollisesti haluttu pitää kyseinen omaisuus komission päätöksen ulkopuo- lella. Tämä olisi vastoin komission tehtävää, joka on komission päätösten kiertämisen ehkäisy, ja jäsenval- tioiden tehtävää, joka on komission päätöksillä asetet- tujen velvollisuuksien täyttymisen varmistaminen. (53) Ottaen huomioon edellä mainitut seikat komissio toteaa, että THA:n myöntämä 64,8 miljoonan Saksan markan avustus ja Brandenburgin osavaltion SMI:lle ja SIMI:lle myöntämä 70,3 miljoonan Saksan markan laina sekä Brandenburgin osavaltion SIMI:lle myöntämä neljän miljoonan Saksan markan laina ja BvS:n SIMI:lle myön- tämä miljoonan Saksan markan avustus ovat tukea, johon ei voida soveltaa mitään EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuista poik- keusmääräyksistä. L 238/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 9. 2000 (54) (55) (56) Yritykselle maksettu sääntöjenvastainen ja yhteismarkki- noille soveltumaton tuki on perittävä takaisin. SMI:n konkurssimenettely ei saa estää tämän päätöksen sovel- tamista. Lisäksi myös MD&D:ltä on perittävä takaisin edellä mainittu tuki kokonaisuudessaan, sillä kyseinen yritys hankki SIMI:n osakkeita ja sille siirrettiin SMI:n omaisuutta, jotta vältyttäisiin tämän päätöksen seurauk- silta tai jotta ainakin saataisiin aikaan samanlainen vaikutus. Viime kädessä tuki on perittävä takaisin kai- kilta yrityksiltä, joille siirretään joille on siirretty tai SMI:n, SIMI:n tai MD&D:n omaisuutta tavalla, jolla pyri- tään välttymään tämän päätöksen seurauksilta. Takaisinperittävään tukeen lisätään viivästyskorko siitä päivästä alkaen, jolloin tuki on maksettu tuensaajalle. Takaisinperiminen on toteutettava Saksan kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti (19). Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kansallinen prosessioikeus ei voi käytännössä estää yhteisön oikeuden perusteella tehtyä takaisinperin- täpäätöksen täytäntöönpanoa. Mahdolliset prosessioi- keuteen liittyvät ja muut vaikeudet toimenpiteen toteut- tamisessa eivät vaikuta millään tavalla toimenpiteen lail- lisuuteen (20). ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Treuhandanstalt-viraston myöntämä yhteensä 64,8 miljoonan Saksan markan avustus ja Brandenburgin osavaltion myöntämä yhteensä 70,3 miljoonan Saksan markan laina Frankfurt an der Oderissa toimivalle System Microelectronics Innovation GmbH i. G:lle (jäljempänä ’SMI’) eivät sovellu yhteismarkkinoille. 2 artikla Bundesanstalt Sonderaufgaben -viraston myöntämä miljoonan Saksan markan avustus ja Bran- denburgin osavaltion myöntämä neljän miljoonan Saksan vereinigungsbedingte fiir markan laina Frankfurt an der Oderissa toimivalle omaisuuden- hoitoyhtiö System Microelectronic Innovation GmbH:lle (jäljempänä ’SIMI’) eivät sovellu yhteismarkkinoille. 3 artikla 1. Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 ja 2 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajille sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin. Tuki on perittävä Saksan kansallisen lainsäädännön 2. mukaisten menettelyjen mukaisesti. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki maksettiin tuensaajalle, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetu- kien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 3. Tässä artiklassa tuensaaja käsittää SMI:n, SIMI:n ja Microelectronic Design & Development GmbH:n (jäljempänä ’MD&D’) sekä kaikki muutkin yritykset, joille on siirretty tai joille siirretään SMI:n, SIMI:n tai MD&D:n omaisuutta tavalla, jolla pyritään välttymään tämän päätöksen seurauksilta. 4 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 11 päivänä huhtikuuta 2000. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen (19) Jäsenvaltioille osoitettu, 4 päivänä maaliskuuta 1991 päivätty komission kirje SG(91) D/4577; katso myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-142/87, Belgia v. komissio, 21. 3. 1990 antama tuomio, Kok. 1990, s. I-959. (20) Katso alaviitteessä 19 mainitun tuomion 58—63 kohta