title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1096/00 af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen. Indvirkning på miljøet i forbindelse med anlæg af en kaj i den autonome region Madeira.

eurovoc_concepts:
Madeira
eligibility criteria
engineering structure
environmental impact
impact study
project evaluation

formats: html pdf print

text: C 81 E/18 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 3. 2001 udbygge sit eget marked for tunkonserves. Med udgangspunkt i ovenn(cid:230)vnte konklusioner og i betragtning af, at de producerende medlemsstater og Europa-Parlamentet som n(cid:230)vnt i l(cid:230)ngere tid har givet udtryk for, at ordningen med toldsuspension er overflłdig og vil f(cid:229) alvorlige konsekvenser, bedes Konklusionen besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: (cid:129) Hvad łnskede Kommissionen reelt at opn(cid:229) med indfłrelsen af den n(cid:230)vnte toldsuspension? (cid:129) Hvordan vurderede Kommissionen alvoren af suspensionens konsekvenser, da dette moment frem- fłrtes af sektoren, Parlamentet og de producerende medlemsstater? (cid:129) Er Kommissionen sig bevidst, at den kan anklages for ulovligt at spille under d(cid:230)kke med en bestemt virksomhed for at begunstige denne p(cid:229) bekostning af resten af erhvervet i F(cid:230)llesskabet og i AVS- og GSP-landene? (cid:129) I hvilken udstr(cid:230)kning kan borgerne have tillid til Kommissionen, n(cid:229)r den tr(cid:230)ffer s(cid:229) uansvarlige afgłrelser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (5. juni 2000) Kommissionen beklager urigtighederne i det (cid:230)rede medlems skriftlige spłrgsm(cid:229)l. Den m(cid:229) erindre om, at den ikke har offentliggjort den undersłgelse, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner. Kommissionen sendte kun undersłgelsen til R(cid:229)det og Europa-Parlamentets fiskeriudvalg. Dette dokument indeholder helt rigtigt mange oplysninger om private EF-virksomheder i Spanien, Frankrig og Italien (f. eks. markedsandele, oms(cid:230)tning og aktieportefłlje), og offentliggłrelsen af disse oplysninger kunne skade disse virksomheders konkurrencedygtighed (se den f(cid:230)lles adf(cid:230)rdskodeks i R(cid:229)det og Kommissionen for offentlighedens aktind- sigt i dokumenter, som Kommissionen udarbejdede den 8. februar 1994 ved afgłrelse 94/90/EKSF, EF, Euratom af 8. februar 1994 (1), (cid:230)ndret ved afgłrelse 96/567/EF, EKSF, Euratom (2)). Det er ogs(cid:229) urigtigt at sige, at der blev anmodet om denne undersłgelse som fłlge af Kommissionens forslag om i den nye forordning om den f(cid:230)lles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter at indfłre en toldsuspension for dette produkt. Den er i virkeligheden resultatet af et tilsagn, som Kommissionen afgav p(cid:229) anmodning fra R(cid:229)det ved R(cid:229)dets vedtagelse af R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 745/ 1999 af 30. marts 1999 om (cid:229)bning og forvaltning af autonome f(cid:230)llesskabstoldkontingenter for visse fiskerivarer (3) for 1999, hvor der for tredje (cid:229)r i tr(cid:230)k er fastsat et toldkontingent for stykker af tun (loins). Med hensyn til den toldsuspension, som det (cid:230)rede medlem henviser til, erindrer Kommissionen om, at R(cid:229)det med dens samtykke ikke fastholdt denne foranstaltning ved vedtagelsen af den nye f(cid:230)lles markeds- ordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter. Der blev nemlig fundet et kompromis (et fler(cid:229)rigt toldkontingent p(cid:229) 4 000 t), der sikrer alle de berłrte parters interesser, og som alle tunproducerende medlemsstater stłttede. (1) EFT L 46 af 18. 2. 1994. (2) EFT L 247 af 28. 9. 1996. (3) EFT L 96 af 10. 4. 1999. (2001/C 81 E/019) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1096/00 af Joaquim Miranda (GUE/NGL) til Kommissionen (7. april 2000) Om: Indvirkning p(cid:229) miljłet i forbindelse med anl(cid:230)g af en kaj i den autonome region Madeira I Porto Novo dalen (Santa Cruz kommune (cid:129) den autonome region Madeira) opfłres der en kaj med tilskud fra EU, n(cid:230)rmere bestemt Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU). 13. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 81 E/19 Der er forekommet alvorlige indgreb i miljłet, idet der er dumpet jord i kystomr(cid:229)det med henblik p(cid:229) opfłrelsen af kajen og i dalen findes der diverse kilder til forurening af vandlłb, havet, landskabet og luftens kvalitet. Kommissionen bedes derfor oplyse fłlgende: (cid:129) Hvilke undersłgelser af indvirkningen p(cid:229) miljłet er der foretaget, inden der blev dumpet jord i havet? (cid:129) Hvilke undersłgelser er der g(cid:229)et forud for anl(cid:230)gget af kajen i Porto Novo? (cid:129) Hvilke kriterier fłlger EU ved finansieringen af s(cid:229)danne projekter? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (14. juni 2000) I forbindelse med det operationelle program for den autonome region Madeira (1) blev der bevilget et tilskud til arbejdet med anl(cid:230)ggelse af en kaj i havnen i Porto Novo til et belłb p(cid:229) 375 mio. escudos (ca. 1,87 mio. €). Tilskuddet blev besluttet af den myndighed, der forvalter programmet, inden for de befłjelser, der er tildelt den i henhold til dette program, i overensstemmelse med R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F)2052/88 af 24. juni 1988 om strukturfondenes opgaver og effektivitet samt om samordningen af deres interventioner indbyrdes s(cid:229)vel som med interventionerne fra Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank og de łvrige eksisterende finansielle instrumenter (2), R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 4253/88 af 19. december 1988 om gennem- fłrelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 2052/88 for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes s(cid:229)vel som med interventionerne fra Den Europ(cid:230)iske Investerings- bank og de łvrige eksisterende finansielle instrumenter (3) og R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 4254/88 af 19. december 1988 om gennemfłrelsesbestemmelser til forordning (E(cid:216)F) nr. 2052/88 for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (3), (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2081/93, (E(cid:216)F) nr. 2082/93 og (E(cid:216)F) nr. 2083/93 af 20. juli 1993 (4)). Form(cid:229)let med det bevilgede tilskud var i Porto Novo at opfłre en kaj med en samlet l(cid:230)ngde p(cid:229) 162 m for der at henl(cid:230)gge en vigtig del af handelsaktiviteten fra Funchal havn og frigłre denne havn til dens normale rolle som turisthavn. Projektet er allerede afsluttet. F(cid:230)llesskabets kriterier for finansiering af denne type projekt er anfłrt i ovenn(cid:230)vnte operationelle program. De g(cid:229)r bl. a. ud p(cid:229) at finansiere havneinfrastrukturer for at sikre en effektiv drift af Funchal havn ved diversificering af udbuddet af kajpladser. Havneterminalen i Porto Novo er udtrykkeligt n(cid:230)vnt i dette program. Det skal erindres om, at for projekter til en samlet omkostning p(cid:229) under 25 mio. € skal de nationale myndigheder, der berłres af programmets iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse, kontrollere, om de projekter, der er udvalgt til EF- medfinansiering, opfylder alle de administrative og lovgivningsm(cid:230)ssige krav, herunder overholdelsen af de g(cid:230)ldende miljłregler. (1) Kommissionens beslutning 464/endelig udg. 2 af 4. marts 1994. (2) EFT L 185 af 15. 7. 1988. (3) EFT L 374 af 31. 12. 1988. (4) EFT L 193 af 31. 7. 1993


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1077/00 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission. Bedingungen für Kontoinhaber bei einigen italienischen Kreditinstituten.

eurovoc_concepts:
European Commission
Italy
infringement of EU law
interest
powers of the institutions (EU)

text: 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/153 Eine solche restriktive Politik tr(cid:228)gt jedoch in einer Reihe von Bewerberl(cid:228)ndern, namentlich Bulgarien, Litauen und Slowakei nicht der politischen Realit(cid:228)t Rechnung. F(cid:252)r diese Regierungen stellt die endg(cid:252)ltige Stillegung ihrer Kernkraftwerke eine (cid:228)u(cid:223)erst schwierige wirtschaftliche und soziale Frage dar. Angesichts dieser Schwierigkeiten k(cid:246)nnte die beste Art, soziale und wirtschaftliche Besorgnisse mit h(cid:246)herer nuklearer Sicherheit vereinbar zu machen, dazu bestehen, alte sowjetische Reaktoren durch moderne westliche Reaktoren, die dem j(cid:252)ngsten technologischen Standard bez(cid:252)glich Sicherheit entsprechen, zu ersetzen. Wird die Kommission daher eine Ausweitung der Kriterien f(cid:252)r Euratom-Darlehen in Erw(cid:228)gung ziehen, um der politischen Realit(cid:228)t in den Bewerberl(cid:228)ndern Rechnung zu tragen und die Finanzierung neuer westlicher Reaktoren zu erm(cid:246)glichen? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (8. Mai 2000) Auf Grund des Beschlusses 94/179/Euratom des Rates vom 21. M(cid:228)rz 1994 zur ˜nderung des Beschlusses 77/270/Euratom zwecks Erm(cid:228)chtigung der Kommission, im Hinblick auf einen Finanzbeitrag zur Ver- besserung der Sicherheit und des Wirkungsgrads von Kernkraftanlagen in bestimmten Drittl(cid:228)ndern Euratom-Anleihen aufzunehmen (1), wurde die Kommission erm(cid:228)chtigt, im Rahmen der vom Rat festge- setzten Betr(cid:228)ge (derzeit 4 000 Millionen €) Anleihen aufzunehmen, deren Erl(cid:246)s in Form von Darlehen zur Finanzierung von Vorhaben verwendet wird, die ausschlie(cid:223)lich dazu bestimmt sind, die Sicherheit und den Wirkungsgrad der Kernkraftanlagen in Drittl(cid:228)ndern zu verbessern, zu denen auch Beitrittsbewerberl(cid:228)nder, die Elektrizit(cid:228)t aus Kernenergie erzeugen, geh(cid:246)ren. Dieser Beschlu(cid:223) erm(cid:246)glicht ferner die Finanzierung neuer Investitionsvorhaben, allerdings nur innerhalb der Gemeinschaft. Der Beschlu(cid:223) beruht insbesondere auf Artikel 203 Euratom-Vertrag, nach dem der Rat einstimmig auf Vorschlag der Kommission und nach Anh(cid:246)rung des Europ(cid:228)ischen Parlaments die geeigneten Vorschriften erl(cid:228)(cid:223)t. Die politischen Gegebenheiten d(cid:252)rften f(cid:252)r einen einstimmigen Beschlu(cid:223) (cid:252)ber eine Ausdehnung der F(cid:246)rderw(cid:252)rdigkeit im Rahmen von Euratom-Anleihen auf neu zu bauende Kernkraftanlagen in den Bei- trittsbewerberl(cid:228)ndern nicht g(cid:252)nstig sein. Dennoch untersucht die Kommission, welche Bedingungen erf(cid:252)llt sein m(cid:252)ssen, bevor ein Vorschlag vorgelegt werden kann, der in die vom Herrn Abgeordneten vorge- schlagene Richtung geht. Hinsichtlich der Priorit(cid:228)ten ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) in den Beitrittsbewerberl(cid:228)ndern das vorrangige Investitionsproblem die Finanzierung der Demontage veralteter (nicht umr(cid:252)stbarer) Kernkraft- anlagen, deren Stillegung von der Kommission verhandelt wurde, sowie die sicherheitstechnische Anpas- sung der Anlagen ist, die vor(cid:252)bergehend noch in Betrieb bleiben m(cid:252)ssen. Daher hat die Kommission am 18. April 2000 f(cid:252)r die Modernisierung der Bl(cid:246)cke 5 und 6 des Kernkraftwerks Kozloduy (Bulgarien) die Gew(cid:228)hrung einer Euratom-Anleihe beschlossen. F(cid:252)r die Modernisierung der Anlagen, die noch in Betrieb bleiben m(cid:252)ssen, sind die Euratom-Anleihen alleine jedoch nicht ausreichend. Deswegen mu(cid:223) auf die im Rahmen des PHARE-Programms verf(cid:252)gbaren Finanzmittel und auf Geberkonferenzen (wie f(cid:252)r die Demon- tage des Kraftwerks Ignalina in Litauen vorgesehen) zur(cid:252)ckgegriffen werden. (1) ABl. L 84 vom 29. 3. 1994. (2001/C 26 E/190) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1077/00 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission (7. April 2000) Betrifft: Bedingungen f(cid:252)r Kontoinhaber bei einigen italienischen Kreditinstituten Die italienischen Banken zahlen Kontoinhabern gew(cid:246)hnlich zwischen 0,05 und 1 % Kapitalzinsen pro Jahr, verrechnen aber Zinss(cid:228)tze in H(cid:246)he von ca. 10-12 % oder mehr f(cid:252)r Kredite (Kreditaufnahme). C 26 E/154 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 Kann die Kommission mitteilen, ob dieses Vorgehen im Einklang mit den Gemeinschaftsvorschriften steht? Wird die Kommission einschreiten, um das absurde und kurzsichtige Verhalten der Mehrzahl italienischer Kreditinstitute zu unterbinden, die privaten B(cid:252)rgern, Unternehmen und sogar (cid:246)ffentlichen Stellen unge- rechtfertigterweise hohe Geldmengen entziehen? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (16. Mai 2000) F(cid:252)r Zinss(cid:228)tze, die Kreditinstitute auf Bankkonten oder Darlehen anwenden, gibt es im Gemeinschaftsrecht keine einschl(cid:228)gige Regelung. Die H(cid:246)he des Zinssatzes sollte durch den Markt geregelt werden. Der EG-Vertrag enth(cid:228)lt auch keine Rechtsgrundlage f(cid:252)r eine solche Regelung, so da(cid:223) die Kommission zu einer Intervention in diesem Bereich nicht befugt ist. Die Kommission, die nationalen Zentralbanken und die Europ(cid:228)ische Zentralbank k(cid:246)nnen somit weder die H(cid:246)he des Preises, den Kreditinstitute f(cid:252)r ihre Leistungen in Rechnung stellen, noch die Kapitalrendite direkt beeinflussen. Jedes Kreditinstitut legt diese auf der Grundlage seiner Unternehmensstrategie nach den Grunds(cid:228)tzen des freien Marktes fest. Die Kommission hat folglich nicht die Absicht, eine Regelung des Verh(cid:228)ltnisses zwischen den Kreditin- stituten und ihren Kunden vorzuschlagen. (2001/C 26 E/191) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1091/00 von Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) an die Kommission (7. April 2000) Betrifft: Freier Personenverkehr f(cid:252)r Beamte Vor kurzem hat das schwedische Fernsehen (cid:252)ber den Fall einer Frau berichtet, die drei Jahre bei einer der gemeinschaftlichen Institutionen gearbeitet hatte, bevor sie beschlo(cid:223), nach Schweden zur(cid:252)ckzukehren. Nach ihrer R(cid:252)ckkehr mu(cid:223)te sie feststellen, da(cid:223) sie nicht in den Systemen der sozialen Sicherheit erfa(cid:223)t war und wie eine Einwanderin behandelt wurde. Nachdem sie ihre Ersparnisse aus der Zeit als Beamte der EU aufgebraucht hatte, war sie darauf angewiesen, so lange von Sozialbeihilfe zu leben, bis sie einen Arbeitsplatz findet. Es kann viele Gr(cid:252)nde geben, weshalb gut bezahlte Beamte in ihre Heimatl(cid:228)nder zur(cid:252)ckkehren, und es mu(cid:223) selbstverst(cid:228)ndlich jedem frei stehen, diese Entscheidung zu treffen. Nicht in Ordnung scheint dagegen zu sein, da(cid:223) Beamte der EU sich gezwungen f(cid:252)hlen, dort zu bleiben, wo sie sind, weil sie aus den nationalen Systemen ausgetragen worden sind, ohne eine anderes System zu haben, das sie sichert. Welche Schritte beabsichtigt die Kommission zu unternehmen, um den freien Personenverkehr auch f(cid:252)r Beamte der EU zu f(cid:246)rdern? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (31. Mai 2000) Das Gemeinschaftsrecht sieht kein vereinheitlichtes System der sozialen Sicherheit vor. Es liegt in der Zust(cid:228)ndigkeit jedes einzelnen Mitgliedstaats, sein eigenes System der sozialen Sicherheit zu gestalten und zu entscheiden, welche Leistungen bereitgestellt werden, wer anspruchsberechtigt ist und in welchem Umfang diese Leistungen erbracht werden. Im allgemeinen gew(cid:228)hren die einzelstaatlichen Systeme der sozialen Sicherheit Personen, die ein Besch(cid:228)ftigungsverh(cid:228)ltnis von sich aus l(cid:246)sen, kein Arbeitslosengeld. F(cid:252)r die Beamten und sonstigen Bediensteten der Gemeinschaften gilt das vom Rat in Artikel 15 des Protokolls (cid:252)ber die Vorrechte und Befreiungen der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften festgelegte System der Sozialleistungen. Die Bestimmungen (cid:252)ber die im Rahmen dieses Systems gew(cid:228)hrten Leistungen sind im Statut enthalten


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-1081/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Padon rakentamisesta Navarran maakuntaan Espanjaan aiheutuvan asuin- ja luontoalueiden aavikoitumisen vastaisen protestin huomioon ottaminen.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Navarre
Spain
engineering structure
environmental impact
nature reserve
public works
rural settlement

text: 13. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 46 E/119 (2001/C 46 E/128) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1081/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Padon rakentamisesta Navarran maakuntaan Espanjaan aiheutuvan asuin- ja luontoalueiden aavikoi- tumisen vastaisen protestin huomioon ottaminen Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) 135 metri(cid:228) korkean ja 35 kilometri(cid:228) pitk(cid:228)n Itoiz-padon valmistumisen 1. j(cid:228)lkeen Irati- ja Urrobi-joet Pyreneill(cid:228) Espanjan maakunnan Navarran pohjoisosassa tulevat laskemaan 1100 hehtaaria suureen tekoj(cid:228)rveen, mink(cid:228) seurauksena yhdeks(cid:228)n kyl(cid:228)(cid:228) h(cid:228)vi(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ysin ja kuusi kyl(cid:228)(cid:228) osittain, ja ett(cid:228) lis(cid:228)ksi kolme Euroopan unionin tuella luotua ja suojeltua luonnon- ja lintujensuojelualuetta (Txintxur- renea, Gaztelu ja Inyarbe) j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t veden alle, harvinaisia kotka-, korppikotka- ja p(cid:246)ll(cid:246)lajeja h(cid:228)vi(cid:228)(cid:228) ja ett(cid:228) saukko on jo kokonaan h(cid:228)vinnyt alueelta rakentamisen seurauksena? Onko komissio tietoinen eri tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228) olleesta teosta, 2. jonka espanjalainen (cid:148)Solidarios con Itoiz(cid:148) -ryhm(cid:228) toteutti puheenjohtaja Abu-Zeidin avajaispuheen aikana, kun Haagissa pidettiin 17. (cid:129)22. maa- liskuuta 2000 toinen Maailman vesifoorumi? Onko komissio lis(cid:228)ksi tietoinen, ett(cid:228) er(cid:228)s t(cid:228)rkeimmist(cid:228) virallisista padon rakentamisen perusteista, 3. 57 000 hehtaarin laajuisen tehoviljelyalueen luominen, on vastoin uusia k(cid:228)sityksi(cid:228), joiden mukaan kest(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikassa l(cid:228)hdet(cid:228)(cid:228)n viljelyalan pienent(cid:228)misest(cid:228), v(cid:228)hemm(cid:228)n tehokkaasta maanvilje- lyst(cid:228) ja luontoalueiden s(cid:228)ilytt(cid:228)misest(cid:228) tai laajentamisesta? 4. Voiko komissio vahvistaa tiedot, joiden mukaan tarvittavaa Navarran etel(cid:228)osaan tulevaa 177 kilomet- ri(cid:228) pitk(cid:228)(cid:228) kanavaa varten ei viel(cid:228) ole olemassa lopullisia ja hyv(cid:228)ksyttyj(cid:228) suunnitelmia, hanke ei kuulu sovellettavaan Espanjan kansalliseen kastelusuunnitelmaan, hankkeen tuottavuus on eritt(cid:228)in ep(cid:228)varma ja odotettu s(cid:228)hk(cid:246)ntuotannon lis(cid:228)(cid:228)ntyminen kahdella kolmasosalla tehd(cid:228)(cid:228)n tyhj(cid:228)ksi sill(cid:228), ett(cid:228) nykyinen s(cid:228)hk(cid:246)ntuotanto loppuu nykyisen joen rannoilla olevista laitoksista? Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n padon rakentaminen on hyvin kiistanalaista mm. seuraavista 5. syist(cid:228): a) b) c) oikeuden antamat tuomiot Navarran maakunnan entisten hallintoviranomaisille lahjusten vastaanot- tamisesta rakennuslupien my(cid:246)nt(cid:228)misen yhteydess(cid:228); Espanjan korkeimman oikeuden 29. syyskuuta 1995 ja 14. hein(cid:228)kuuta 1997 tekem(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset, joilla tekninen hanke hyl(cid:228)ttiin; Burson-Marsteller -yrityksen palkkaaminen vakuuttamaan tiedotusv(cid:228)lineet ja yleinen mielipide hank- keen asianmukaisuudesta? 6. Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) a) vaikuttaakseen osaltaan siihen, ett(cid:228) maisemaa ja el(cid:228)imi(cid:228) suojellaan L(cid:228)nsi-Pyreneill(cid:228) padonrakennus- suunnitelmasta aiheutuvilta kielteisilt(cid:228) vaikutuksilta, ja b) jotta asiasta p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n yksimielisyyteen Espanjan viranomaisten kanssa? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (17. toukokuuta 2000) Komissiolle on toimitettu Itoizin padon rakentamista koskeva valitus, ja se on tutkinut asian. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti 30. marraskuuta 1994, ettei se k(cid:228)ynnist(cid:228) rikkomisesta johtuvaa menettely(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) asiassa. Joulukuun 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1994 julkaistiin lehdist(cid:246)tiedote (1), jossa selitet(cid:228)(cid:228)n, miksi asian k(cid:228)sittely lopetettiin, ja annetaan sit(cid:228) koskevat tarvittavat tiedot. On huomattava, ettei yhteis(cid:246) ole my(cid:246)nt(cid:228)nyt rahoitusta Itoizin padon rakentamiseksi Navarron alueella Espanjassa. C 46 E/120 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 2. 2001 Asian k(cid:228)sittelyn lopettamisen yhteydess(cid:228) ja komission tekemien ehdotusten seurauksena Espanjan viran- omaiset ovat ilmoittaneet erityissuojelualueiden laajentamisesta alueella, jolla hanke sijaitsee. Hiljattain he ovat ilmoittaneet komissiolle uusien erityissuojelualueiden nime(cid:228)misest(cid:228) Bardenas Realesin alueella. Mit(cid:228) tulee kansallisten tuomioistuimien asiassa antamia tuomioita koskeviin huomioihin, on syyt(cid:228) mainita, ettei komission ole asianmukaista kommentoida niit(cid:228). On my(cid:246)s huomattava, ett(cid:228) Espanjan perustuslaki- tuomioistuimen hiljattain antamalla tuomiolla on kumottu Espanjan korkeimman oikeuden aiemmin tekem(cid:228), hankkeen vastainen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s. Koska Itoizin pato on jo rakennettu, komissio ei n(cid:228)e mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228) jatkaa vuonna 1994 tehdyn p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) kommentoimista. (1) IP/94/1175. (2001/C 46 E/129) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1083/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) komissiolle (7. huhtikuuta 2000) Aihe: Caldasin, Cuntisin ja Moraæan patoallas (Galicia, Espanja) Galician autonominen hallintoelin on antanut luvan rakentaa Umia-jokeen patoaltaan. Hallituksen hyv(cid:228)k- sym(cid:228)ss(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutustutkimuksessa on vakavia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)tt(cid:246)myyksi(cid:228). Suurin osa sen sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) on tarkka kopio toisesta tutkimuksesta, joka tehtiin Andalusiassa sijaitsevaa Sanlœcarin patoa varten. Tutkimuksessa viitataan andalusialaisiin kuntiin ja andalusialaisiin lintulajeihin, joita ei ole Galiciassa. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) tutkimuksen tekij(cid:246)it(cid:228), Galician autonomisen hallintoelimen kolmea korkea-arvoista virka- miest(cid:228), vastaan esitettiin kanne oletetusta vilpist(cid:228), asiakirjanv(cid:228)(cid:228)renn(cid:246)ksest(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)rikoksesta sen j(cid:228)lkeen, kun oikeusasiamies oli antanut p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228). Galician hallintoelimen kansalaisille antama p(cid:228)(cid:228)syy patoaltaan rakentamiseen on ollut tarve toimittaa vett(cid:228) SalnØsin alueen asukkaille. T(cid:228)t(cid:228) varten hallintoelin v(cid:228)(cid:228)rensi vuotta 2000 koskevat SalnØsin asukasennusteet siten, ett(cid:228) se kolminkertaisti O Groven, Sanxenxon ja Villagarc(cid:237)an kunnanhallituksien tiedot. Santiagon yliopiston professorin D(cid:237)az Fierron ja vesientutkijan `lvarez Enjon laatimassa tutkimuksessa todetaan, ett(cid:228) teknisesti patoallas on suunniteltu s(cid:228)hk(cid:246)n tuottamiseen eik(cid:228) vesihuoltoon. Paras todiste t(cid:228)st(cid:228) on se, hallintoelin hyv(cid:228)ksyi juuri kahden s(cid:228)hk(cid:246)voimalan rakentamisen Umia-jokeen. Toinen tulee padon juureen ja toinen alemmas jokivarteen. Niiden vuoksi joen uoma muuttuu ja Molinosin luonnonpuistolle sek(cid:228) Segaden vesiputoukselle aiheutuu haittaa. Itse hankkeen muistiossa my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n muita haittoja, joita ovat loiseli(cid:246)iden ilmaantuminen, matkailuodotusten menetys, el(cid:228)miin ja kasveihin kohdistuvat korjaamat- tomat haitat, laitosten ja korkeaj(cid:228)nnitejohdon rakentamisesta aiheutuva maiseman tuhoutuminen jne. Hanketta vastustavan kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)n edustajan mukaan hanketta leimaavat monet s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)tt(cid:246)myydet (puutteet, jotka liittyv(cid:228)t yleishy(cid:246)dyllisyyden vaatimukseen, maa-alueiden haltuunottoa koskeviin asiakirjoi- hin, vedentarvetta koskeviin tutkimuksiin, kuumia l(cid:228)hteit(cid:228) koskeviin geoteknisiin tutkimuksiin jne. ). Pato- allas my(cid:246)s tuhoaisi Umia-joen kalakantoja ja vetytasapainoa sek(cid:228) pilaisi matkailumahdollisuudet kolmessa kunnassa, joilla on suuret odotukset kylpyl(cid:228)matkailun suhteen. Voisiko komissio tarkistaa Galician autonomian hallintoelimen esitt(cid:228)m(cid:228)n ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutustutkimuksen p(cid:228)tevyyden? Voisiko komissio arvioida patoaltaan rakentamisen perusteluja alueen maisemalle, turismille ja ymp(cid:228)rist(cid:246)lle aiheutuvien haittojen valossa?


title: Komission tiedonanto Euroopan Parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 (2) artiklan toisen alakohdan nojalla neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi moottoriajoneuvojen etualleajosuojausta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja neuvoston direktiivin 70/156/ETY ("Front underrun protection") muuttamisesta

eurovoc_concepts:
approximation of laws
motor vehicle
safety standard
vehicle parts


title: PERGUNTA ESCRITA E-1093/00 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) à Comissão. Antibióticos em ovos de galinha.

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
antibiotic
egg
food safety

text: C 72 E/18 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 3. 2001 3. De que modo e com que resultados verifica a Comissªo as medidas de controlo e que medidas estªo previstas para colmatar as deficiŒncias verificadas? (1) JO L 318 de 27. 11. 1998, p. 63. Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (12 de Maio de 2000) 1. A Comissªo estÆ plenamente ciente de que a potŒncia motriz pode ser manipulada de vÆrias formas e de que, provavelmente, o controlo da potŒncia motriz nunca serÆ suficiente. Nªo obstante, sªo necessÆrias disposi(cid:231)ıes legislativas que estabele(cid:231)am um limite mÆximo para a potŒncia motriz dos arrastıes de vara. Essas disposi(cid:231)ıes constam do artigo 29o do Regulamento (CE) no 850/98 do Conselho, de 30 de Mar(cid:231)o de 1998, relativo (cid:224) conserva(cid:231)ªo dos recursos da pesca atravØs de determinadas medidas tØcnicas de protec(cid:231)ªo dos juvenis de organismos marinhos (1). 2. As medidas tØcnicas permitem, provavelmente, um controlo mais fÆcil e mais rÆpido. Contudo, se a limita(cid:231)ªo da potŒncia motriz fosse completamente substitu(cid:237)da por medidas tØcnicas, nªo existiriam limites quanto (cid:224)s dimensıes e (cid:224) potŒncia dos navios autorizados a penetrar na designada «box da solha». Na realidade, a box da solha deixaria de existir, pelo que os efeitos de conserva(cid:231)ªo nos juvenis de solha ficariam muito dilu(cid:237)dos ou passariam a ser nulos. A Comissªo estÆ disposta a examinar medidas tØcnicas como as propostas pelo Sr. Deputado, a acrescentar (cid:224)s limita(cid:231)ıes da potŒncia motriz. 3. Cabe aos Estados-membros controlar e executar as medidas estabelecidas na legisla(cid:231)ªo comunitÆria. Se um Estado-membro verificar que um navio infringe as condi(cid:231)ıes estabelecidas, cabe a esse Estado- -membro adoptar as medidas legais adequadas. (cid:201) de lamentar que os Estados-membros nªo tenham, nalguns casos, aproveitado certas possibilidades de que dispıem, por exemplo a verifica(cid:231)ªo do consumo de combust(cid:237)vel pelos navios individuais, para detectar eventuais incumprimentos dos requisitos legais. O servi(cid:231)o de inspec(cid:231)ªo da Comissªo tem por missªo assegurar que os Estados-membros assumam as suas responsabilidades de forma adequada. A Comissªo realizou um certo nœmero de investiga(cid:231)ıes sobre este assunto nos œltimos anos, na sequŒncia das quais suspeita, mas nªo pode provar definitivamente, que existem deficiŒncias. Para eliminar essas deficiŒncias, Ø necessÆrio examinar quais as formas de medir a potŒncia motriz de uma forma coerente em todos os Estados-membros e tambØm recordar que existem diferen(cid:231)as considerÆveis entre os Estados-membros quanto (cid:224) interpreta(cid:231)ªo legal das condi(cid:231)ıes que definem a potŒncia motriz. A Comissªo estÆ a tomar medidas para promover o desenvolvimento de uma norma europeia de medi(cid:231)ªo da potŒncia motriz e poderÆ, posteriormente, propor que a legisla(cid:231)ªo comunitÆria torne obrigat(cid:243)ria a aplica(cid:231)ªo dessa norma. (1) JO L 125 de 27. 4. 1998. (2001/C 72 E/021) PERGUNTA ESCRITA E-1093/00 apresentada por Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (7 de Abril de 2000) Objecto: Antibi(cid:243)ticos em ovos de galinha Em Novembro e Dezembro œltimos, a revista italiana de defesa dos consumidores «Altroconsumo» adquiriu em vÆrios supermercados de Roma e Milªo 32 embalagens diferentes de ovos e examinou o respectivo conteœdo. Os ovos examinados pertenciam (cid:224) categoria A, tratando-se, portanto, de ovos que devem ser consumidos frescos e apresentar a melhor qualidade. Em nove casos, foi, todavia, detectada a presen(cid:231)a de sulfamida e derivado de quinolona, antibi(cid:243)ticos proibidos em ovos. 6. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 72 E/19 Durante a cria(cid:231)ªo sªo administrados aos animais determinados medicamentos para a preven(cid:231)ªo de doen(cid:231)as. Os ovos postos durante esse per(cid:237)odo ou imediatamente depois devem ser evidentemente destru(cid:237)dos, o que se aplica igualmente no caso de o tratamento ter sido suspenso. (cid:201) absolutamente indispensÆvel deixar passar o per(cid:237)odo de tempo necessÆrio para que as subst(cid:226)ncias possam ser eliminadas do organismo das galinhas, o que manifestamente nªo foi respeitado. O consumo de ovos contaminados com antibi(cid:243)ticos dÆ lugar a que determinadas bactØrias se tornem mais resistentes e a que o Homem se habitue (cid:224)s subst(cid:226)ncias, diminuindo assim a eficÆcia de antibi(cid:243)ticos em caso de doen(cid:231)a. PoderÆ a Comissªo informar se tem conhecimento desta problemÆtica e se tenciona adoptar medidas para assegurar a protec(cid:231)ªo dos consumidores e a saœde dos cidadªos da Uniªo? Resposta dada pelo ComissÆrio David Byrne em nome da Comissªo (9 de Junho de 2000) De acordo com o anexo II da Directiva 96/23/CE do Conselho, de 29 de Abril de 1996, relativa (cid:224)s medidas de controlo a aplicar a certas subst(cid:226)ncias e aos seus res(cid:237)duos nos animais vivos e respectivos produtos (1), deve ser exercida vigil(cid:226)ncia sobre a presen(cid:231)a nos ovos de subst(cid:226)ncias antibacterianas, incluindo as sulfonamidas e as quinolonas, independentemente de as mesmas jÆ terem ou nªo sido autorizadas no tratamento de galinhas poedeiras. A Comissªo nªo recebeu o relat(cid:243)rio nacional italiano dos resultados do programa de vigil(cid:226)ncia referentes a 1999. Na sequŒncia da pergunta do Sr. Deputado, foram solicitadas explica(cid:231)ıes sobre o incidente (cid:224)s autoridades italianas. Em fun(cid:231)ªo da resposta que vier a ser obtida, serªo tomadas medidas apropriadas. (1) JO L 125 de 23. 5. 1996. (2001/C 72 E/022) PERGUNTA ESCRITA E-1115/00 apresentada por Theresa Villiers (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Protec(cid:231)ªo dos animais durante o transporte (11 de Abril de 2000) De acordo com cinco relat(cid:243)rios publicados pela Comissªo em 1999 sobre missıes veterinÆrias a diversos Estados-membros, sªo frequentes as infrac(cid:231)ıes (cid:224) directiva do Conselho 91/628/CEE (1) (na versªo alterada pela Directiva do Conselho 95/29/CE (2)) relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais durante o transporte. Que medidas estÆ a Comissªo a tomar para relembrar aos Estados-membros que: 1. deveriam rejeitar os itinerÆrios que nªo prevejam a descarga dos animais para serem alimentados e abeberados e desfrutarem de um per(cid:237)odo de descanso de 24 horas ap(cid:243)s viagens de dura(cid:231)ªo superior a 29 horas e que 2. os ve(cid:237)culos «bÆsicos» que nªo respeitem o Regulamento do Conselho 411/98 (3) nªo deveriam ser utilizados para o transporte de animais em viagens de dura(cid:231)ªo superior a 8 horas? (1) (2) (3) JO L 340 de 11. 12. 1991, p. 17. JO L 148 de 30. 6. 1995, p. 52. JO L 52 de 21. 2. 1998, p. 8. Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (22 de Maio de 2000) A Comissªo tem conhecimento da ocorrŒncia na Comunidade de viagens que infringem as disposi(cid:231)ıes da Directiva 91/628/CEE do Conselho (1), de 19 de Novembro de 1991, relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais durante o transporte e que altera as Directivas 90/425/CEE e 91/496/CEE, com a redac(cid:231)ªo que lhe foi dada pela Directiva 95/29/CE do Conselho (2), de 29 de Junho de 1995


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1083/00 af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen. De kunstige søer Caldas, Cuntis og Moraña i Galicien (Spanien).

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Galicia
Spain
engineering structure
environmental impact
impact study
public works

text: C 46 E/120 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 Desuden har de spanske myndigheder som fłlge af de forslag, Kommissionen fremsatte efter at sagen var afsluttet, givet meddelelse om en udvidelse af det s(cid:230)rligt beskyttede omr(cid:229)de, hvori projektet er beliggende. For nylig har de givet Kommissionen besked om en r(cid:230)kke nyudpegede s(cid:230)rligt beskyttede omr(cid:229)der i Bardenas Reales-omr(cid:229)det. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r bem(cid:230)rkningerne vedrłrende de domsafsigelser, landets egne domstole har afgivet i forbindelse hermed, skal det bem(cid:230)rkes, at det ikke ville v(cid:230)re plads at Kommissionen kommenterede disse. Det skal ligeledes bem(cid:230)rkes, at den spanske forfatningsdomstol med en nylig dom er g(cid:229)et imod en tidligere afgłrelse truffet af den spanske hłjesteret mod dette projekt. I betragtning af, at Itoiz-d(cid:230)mingsprojektet nu er blevet gennemfłrt, kan Kommissionen ikke se nogen grund til yderligere at kommentere en kommissionsbeslutning fra 1994. (1) IP/94/1175. (2001/C 46 E/129) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1083/00 af Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (7. april 2000) Om: De kunstige słer Caldas, Cuntis og Moraæa i Galicien (Spanien) Provinsstyret i Galicien har givet tilladelse til anl(cid:230)gget af en kunstig sł ved opstemning af Umia floden. Den miljłrisikovurdering, som styret har godkendt, udviser store uregelm(cid:230)ssigheder. En betydelig del af indholdet er en ordret gengivelse af en anden undersłgelse, som blev udarbejdet i forbindelse med Sanlœcar d(cid:230)mningen (Andalusien) med referencer til andalusiske kommuner og fuglearter, der ikke forekommer i Galicien. Der er derfor blevet forundersłgelsesbeg(cid:230)ring over for ophavsm(cid:230)ndene (cid:129) tre hłjtst(cid:229)ende embedsm(cid:230)nd i Galiciens provinsstyre (cid:129) for embedsmisbrug, dokumentfalsk og miljłforbrydelser som det fremg(cid:229)r af ombudsmandens afgłrelse. indgivet Provinsstyrets hovedargument for anl(cid:230)gget af den kunstige sł har v(cid:230)ret behovet for at forsyne befolk- ningen i SalnØs omr(cid:229)det med drikkevand. I dette łjemed har provinsstyret forfalsket befolkningsprogno- serne for 2000 i SalnØs omr(cid:229)det ved uden grundlag at tredoble tallene for kommunerne O Grove, Sanxenxo og Villagarcia. I en rapport, som er udarbejdet af professor DiÆz Fierro og hydrologen Alvarez Enjo fra universitetet i Santiago, hedder det, at rent teknisk er opstemningen projekteret med henblik p(cid:229) fremstilling af vandkraft og ikke forsyning af vandkraft. Det bedste bevis herfor er, at provinsstyret netop har godkendt opfłrelsen af to vandkraftanl(cid:230)g ved Umia floden, det ene lige neden for d(cid:230)mningen og det andet l(cid:230)ngere nede ad floden, s(cid:229) flodens leje (cid:230)ndres, og der p(cid:229)fłres p(cid:229) naturomr(cid:229)det Los Molinos og Segade vandfaldet skader. I selve undersłgelsen erkendes det, at der vil v(cid:230)re tale om andre ulemper: forekomst af parasitter, nedgang i turismen, uoprettelige skader p(cid:229) plante- og dyreliv, łdel(cid:230)ggelse af landskabelige v(cid:230)rdier som fłlge af vandkraftv(cid:230)rkernes opfłrelse og ledningsnettet m. m. Ifłlge komiteen til bek(cid:230)mpelse af opstemningen i Calda, Cuntis og Moraæa lider projektet under uregelm(cid:230)ssigheder (kravet om almennytte er ikke opfyldt, dokumenterne om arealanvendelsen savnes, der er ingen geotekniske undersłgelser af virkningerne for termalkilderne osv. ). Desuden vil opstemningen łdel(cid:230)gge fiskerigdommen og vandrigeligheden i Umia samt mulighederne for turisme i tre kommuner, som har store forventninger til termalturismen. Kan Kommissionen kontrollere, om den miljłrisikovurdering, som provinsstyret har forelagt, er gyldig? Kan Kommissionen tage stilling til begrundelsen for opfłrelsen af opstemningen i betragtning af dens skadelige virkninger for landskabet, turismen og miljłet i omr(cid:229)det? 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/121 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (18. maj 2000) Kommissionen har gennem andragende nr. 79/98 fra Europa-Parlamentets udvalg for andragender og gennem skriftlig forespłrgsel nr. 1824/99 fra Nogueira RomÆn (1) f(cid:229)et kendskab til de af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte problemer vedrłrende opfłrelsen af en d(cid:230)mning p(cid:229) Umia-floden t(cid:230)t ved kommunen Caldas de Reis, Galicien. Kommissionen har rutinem(cid:230)ssigt indledt en sag under referencenummeret B-1999/2271. Som led i efterforskningen af denne sag har Kommissionen anmodet de spanske myndigheder om at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger til ovenn(cid:230)vnte projekt og til undersłgelsen af miljłvirkningerne. Kommissionen har netop modtaget svaret fra de spanske myndigheder og er i łjeblikket ved at undersłge dette svar i lyset af juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters R(cid:229)dets direktiv 85/337/E(cid:216)F af 27. indvirkning p(cid:229) miljłet (2). Det skal bem(cid:230)rkes, at de spanske myndigheder ikke har klassificeret det omr(cid:229)de, hvor den af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte d(cid:230)mning skulle bygges, som »s(cid:230)rligt beskyttet omr(cid:229)de til fugle«, jf. artikel 4 i R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F (3) af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle. Det drejer sig heller ikke om et omr(cid:229)de, som forskermiljłet har erkl(cid:230)ret for »vigtigt fugleomr(cid:229)de« efter den opgłrelse, som nationale eksperter og Birdlife i 1998 udarbejdede for Kommissionen. Endvidere har de spanske myndigheder ikke medtaget dette omr(cid:229)de i deres nationale liste over lokaliteter af f(cid:230)llesskabinteresse, som for fremtiden vil kunne medtages i Natura 2000-nettet i medfłr af R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (4). Ud fra et naturbeskyttelsessynspunkt ser det s(cid:229)ledes ud til, at denne sag udelukkende henhłrer under de spanske nationale og regionale myndigheders kompetenceom- r(cid:229)de. Kommissionen vil under alle omst(cid:230)ndigheder, i sin egenskab af traktaternes vogter, tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger for at sikre, at f(cid:230)llesskabsretten overholdes i det foreliggende tilf(cid:230)lde. (1) EFT C 225 E af 8. 8. 2000, s. 25. (2) EFT L 175 af 5. 7. 1985, s. 40. (3) EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. (4) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. (2001/C 46 E/130) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1087/00 af Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) til Kommissionen Om: Specielle problemer i den italienske konservesindustri (7. april 2000) Der er udarbejdet en undersłgelse af den europ(cid:230)iske industris behov for forsyning med stykker af tun. Det fremg(cid:229)r af konklusionerne, at erhvervets problemer med hensyn til konkurrenceevne kan begr(cid:230)nses til strukturproblemer (omkostningsstrukturerne) i bestemte italienske virksomheder. Kommissionen bedes derfor oplyse: Hvad har bibragt Kommissionen den opfattelse, at et strukturproblem i bestemte virksomheder ville kunne lłses ved vilk(cid:229)rlige handelsforanstaltninger, som ville begr(cid:230)nse konkurrenceevnen i de andre virksomheder i EU, s(cid:229)ledes som det foresl(cid:229)s i Kommissionens forslag til forordning om den f(cid:230)lles markedsordning for fiske og akvakulturprodukter? Kan Kommissionen tilslutte sig konklusionerne i undersłgelsen? Har Kommissionen til hensigt at tr(cid:230)ffe strukturm(cid:230)ssige foranstaltninger med henblik p(cid:229) en omstrukture- ring af de n(cid:230)vnte virksomheder og styrke deres konkurrenceevne?