title: Förslag till rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Estlands deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning

eurovoc_concepts:
EU programme
Estonia
Member States' contribution
education
vocational training

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 04. 2000 KOM(2000) 208 slutlig 2000/0086(ACC) Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Estlands deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Helsingfors i december 1999 betydelsen av den utvidgningsprocess som inleddes i samband med mötet i Luxemburg i december 1997. Den förstärkta strategi inför anslutningen som fastställdes 1997 och som innehåller bestämmelser om att de 13 kandidatländerna får delta i gemenskapens program framhölls på nytt som en viktig del av denna strategi. Europaavtalen med de tio kandidatländerna i Central- och Östeuropa innehåller bestämmelser om dessa länders deltagande i gemenskapens program. Enligt Europaavtalen skall respektive lands associeringsråd bestämma villkoren för dessa länders deltagande. När det gäller programmen för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor deltog alla länder i Central- och Östeuropa under 1999 i den första etappen av programmen Leonardo da Vinci, Sokrates och Ungdom för Europa. Några av dem började delta i dessa program redan 1997, medan andra anslöt sig till programmen 1998 och åter andra 1999. Dessa länders deltagande i programmen har varit en viktig del av deras anslutningsprocess. De beslut av associeringsrådet i vilka villkoren för deltagande i programmen fastställs löpte ut den 31 december 1999, vilket också gäller de beslut som rör inrättandet av själva programmen. De tidigare programmen ersätts av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates och av ett nytt program Ungdom. I besluten om fastställande av den andra etappen av Leonardo da Vinci och Sokrates anges att dessa program skall vara öppna för länderna i Central- och Östeuropa. En liknande bestämmelse har införts i utkastet till Europaparlamentets och rådets beslut som rör fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Ungdom, vilket står i begrepp att antas. Samtliga länder i Central- och Östeuropa har bekräftat att de önskar delta i de nya programmen från och med år 2000 och att de önskar finansiera sitt ekonomiska bidrag med medel dels från den nationella budgeten dels från sin årliga Phare-tilldelning. Enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12 och 13 december 1997 ökar dessa länders egna ekonomiska bidrag stadigt. Eftersom dessa program sträcker sig utöver de nationella gränserna ligger det i alla parters intressen att den verksamhet som genomförts under den första etappen av programmen kan fortsätta utan avbrott under de efterföljande programmen. Kommissionen har, för att göra det möjligt för länderna i Central- och Östeuropa att delta i dessa nya program redan från början, lagt fram ett förslag till två beslut som skall antas av varje lands associeringsråd, ett för de två program som redan pågår, Leonardo da Vinci II och Sokrates II, och ett för programmet Ungdom. Förslagen till beslut rörande Leonardo da Vinci II och Sokrates II skulle därför kunna antas först, och förslagen till beslut rörande programmet Ungdom skulle kunna antas så snart som beslutet om inrättande av programmet träder i kraft. Huvudpunkterna i förslagen till associeringsrådens beslut är följande: 2 • Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från de central- och östeuropeiska länderna skall omfattas av samma villkor, regler och förfaranden inom ramen för dessa program som när det gäller medlemsstaterna, särskilt i fråga om inlämnande, bedömning och urval av ansökningar och projekt, de nationella byråernas ansvar när det gäller genomförandet av programmen och verksamhet i samband med övervakningen av deras deltagande i programmen. • De central- och östeuropeiska länderna kommer varje år att betala ett bidrag till programmen enligt vad som fastställs i associeringsrådens beslut. Detta bidrag kommer inte att återbetalas till de central- och östeuropeiska länderna i slutet av året om resultaten av åtgärderna inte motsvarar de bidrag som betalats in. • I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg kommer de central- i och programkommittéernas möten när det gäller de punkter som berör dem. som observatörer östeuropeiska länderna inbjudas delta att att • Besluten kommer att gälla under den tid som programmen pågår och träda i kraft samma dag som de antas. Om associeringsrådets beslut antas så snart som möjligt får kandidatländerna möjlighet att utan avbrott fortsätta att delta i gemenskapens nätverk och annan verksamhet som rör utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. Rådet föreslås därför anta bifogad förslag till Rådets beslut beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Estlands deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning. 3 Förslag till RÅDETS BESLUT beträffande den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom associeringsrådet när det gäller Republiken Estlands deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 jämförda med artikel 300. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Europaavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Estland, å andra sidan, trädde i kraft den 1 februari 1998. Enligt artikel 108 i Europaavtalet och bilaga X till detta får Estland delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för yrkesutbildning och utbildning, och associeringsrådet skall bestämma villkoren för Estlands deltagande i denna verksamhet. Till följd av beslut nr 3/98 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Estland, å andra sidan1 av den 29 oktober 1998, har Estland sedan den 1 november 1998 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen. I rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci"2, särskilt artikel 10 i detta, och Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates3, särskilt artikel 12 i detta, föreskrivs att dessa program skall stå öppna för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i Europaavtalen och respektive associeringsråds beslut. 1 2 3 EGT L 307, 17. 11. 1998, s. 19. EGT L 146, 11. 6. 1999, s. 33. EGT L 28, 3. 2. 2000, s. 1. 4 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Den ståndpunkt som gemenskapen skall inta inom det associeringsråd som inrättats genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Estland, å andra sidan, när det gäller Estlands deltagande i gemenskapens program för till associeringsrådets beslut. yrkesutbildning och utbildning utgörs bifogade av det utkast Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 5 Utkast till BESLUT NR …/ 2000 AV ASSOCIERINGSRÅDET mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Estland, å andra sidan, av den. om fastställande av villkoren för Republiken Estlands deltagande i gemenskapens program för yrkesutbildning och utbildning ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Estland, å andra sidan, särskilt artikel 108 i detta4, och av följande skäl: (1) (2) (3) Enligt artikel 108 i Europaavtalet och bilaga X till detta får Estland delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt eller andra åtgärder, särskilt för yrkesutbildning och utbildning. samma artikel skall associeringsrådet bestämma villkoren för Estlands Enligt deltagande i denna verksamhet. Till följd av beslut nr 3/98 av associeringsrådet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Estland, å andra sidan5 av den 29 oktober 1998, har Estland sedan den 1 november 1998 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen, och har uttryckt sin önskan att få delta i den andra etappen av programmen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Estland skall delta i den andra etappen av Europeiska gemenskapens program Leonardo da Vinci och Sokrates (nedan kallade "Leonardo da Vinci II" och "Sokrates II") på de villkor som fastställs i bilagorna I och II, vilka skall utgöra en integrerad del av detta beslut. Detta beslut skall gälla under den tid som programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II pågår, med början den 1 januari 2000. Artikel 2 4 5 EGT L 68, 9. 3. 1998, s. 3. EGT L 307, 17. 11. 1998, s. 19. 6 Artikel 3 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas av associeringsrådet. Utfärdat i Bryssel den På associeringsrådets vägnar Ordförande 7 BILAGA I Villkor för Estlands deltagande i programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II 1. Om inte annat följer av bestämmelserna i detta beslut kommer Estland att delta i den verksamhet som genomförs inom ramen för programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II (nedan kallade "programmen") i enlighet med de mål, kriterier, förfaranden och tidsramar som fastställs i rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 och Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000, genom vilka dessa åtgärdsprogram för gemenskapen inrättas. 2. Estland skall, i överensstämmelse med villkoren i artikel 5 i besluten om Leonardo da Vinci II och Sokrates II och med de av kommissionen antagna bestämmelserna om medlemsstaternas och kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna för Leonardo da Vinci och Sokrates, inrätta lämpliga strukturer för samordnad förvaltning av genomförandet på nationell nivå av åtgärder inom ramen för programmet och skall vidta nödvändiga åtgärder för att sörja för att lämplig finansiering tillhandahålls dessa byråer, som kommer att erhålla programbistånd för sin verksamhet. Estland kommer att vidta alla andra åtgärder som är nödvändiga för ett effektivt nationellt genomförande av programmen. 3. Estland kommer varje år, i syfte att få delta i programmen, att betala ett bidrag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget enligt de villkor som anges i bilaga II. Om det är nödvändigt för att ta hänsyn till programutvecklingen eller till utvecklingen av Estlands förmåga att tillgodogöra sig stödet, har associeringskommittén rätt att anpassa detta bidrag för att undvika obalans i budgeten i samband med genomförandet av programmen. 4. Villkoren för inlämnande, bedömning och urval av ansökningar avseende institutioner, organisationer och enskilda personer i Estland som kan komma i fråga för programmen kommer att vara desamma som för institutioner, organisationer och enskilda personer i gemenskapen. När oberoende experter skall utses för att delta i projektutvärderingen enligt de relevanta bestämmelserna i besluten om inrättande av programmen får kommissionen även överväga att utse estniska experter. 5. I syfte att säkerställa gemenskapsdimensionen i programmen kommer det att krävas att projekt och verksamhet omfattar minst en partner från en av gemenskapens medlemsstater, för att de skall kunna komma i fråga för ekonomiskt stöd från gemenskapen. 6. Medel till Estland för den utbytesverksamhet som avses i avsnitt III. 1 i bilaga I till beslutet om Leonardo da Vinci II, för de decentraliserade åtgärderna inom Sokrates-programmet och för ekonomiskt stöd till den verksamhet som bedrivs av de nationella byråer som inrättats enligt punkt 2 ovan kommer att tilldelas Estland på grundval av den årliga fördelningen av programmets budget, som beslutas på gemenskapsnivå, och på grundval av Estlands bidrag till programmet. Det högsta belopp som betalas för de nationella byråernas verksamhet kommer inte att överstiga 50 % av budgeten för deras verksamhetsprogram. 7. Gemenskapens medlemsstater och Estland kommer inom ramen för gällande bestämmelser att göra sitt yttersta för att underlätta fri rörlighet och vistelse för studenter, lärare, 8 praktikanter, handledare, administrativ personal vid högskolor och universitet, ungdomar och andra personer som kan komma i fråga för programmen och som förflyttar sig mellan Estland och gemenskapens medlemsstater för att delta i verksamhet som omfattas av detta beslut. 8. Verksamhet som omfattas av detta beslut skall av Estland befrias från indirekta skatter, tullar, förbud och restriktioner beträffande import och export av varor och tjänster avsedda att användas i samband med denna verksamhet. 9. Utan att det påverkar Europeiska gemenskapernas kommissions och revisionsrättens ansvar i samband med övervakningen och utvärderingen av programmen enligt besluten om Leonardo da Vinci II och Sokrates II (artiklarna 13 respektive 14) kommer Estlands deltagande i programmen att kontinuerligt följas upp inom ramen för ett partnerskap mellan Europeiska gemenskapernas kommission och Estland. Estland kommer att lämna de rapporter som krävs till kommissionen och delta i andra särskilda åtgärder som gemenskapen anger i detta sammanhang. 10. I överensstämmelse med gemenskapens budgetförordningar skall kontrakt och avtal som ingås med eller av estniska organ innehålla bestämmelser om att kommissionen och revisionsrätten skall utföra eller låta utföra kontroller och revisioner. De finansiella revisionerna kan utföras i syfte att kontrollera dessa organs inkomster och utgifter i samband med kontraktsenliga åtaganden gentemot gemenskapen. I en anda av samarbete och ömsesidigt intresse skall de behöriga myndigheterna i Estland tillhandahålla det rimliga och genomförbara stöd som är nödvändigt för, eller som kan underlätta, utförandet av sådana kontroller och revisioner. av kommissionen antagna De som rör medlemsstaternas och bestämmelserna kommissionens ansvar i fråga om de nationella byråerna för Leonardo da Vinci och Sokrates kommer att gälla för förbindelserna mellan Estland, kommissionen och Estlands nationella byråer. I händelse av oegentligheter, försumlighet eller bedrägeri från de estniska nationella byråernas sida skall de estniska myndigheterna vara ansvariga för medel som inte återvunnits. 11. Utan att det påverkar tillämpningen av de förfaranden som avses i artikel 7 i beslutet om Leonardo da Vinci II och artikel 8 i beslutet om Sokrates II kommer estniska företrädare att inbjudas att delta som observatörer i programkommittéernas möten när det gäller de punkter som berör dem. De estniska företrädarna skall inte delta i dessa möten när det gäller de övriga punkterna eller i samband med omröstning. 12. Det språk som skall användas i alla typer av kontakter med kommissionen när det gäller ansökningsförfaranden, kontrakt, rapporter som skall lämnas in och andra administrativa förfaranden inom ramen för programmen skall vara ett av gemenskapens officiella språk. 13. Gemenskapen och Estland kan när som helst med tolv månaders varsel skriftligen säga upp verksamhet som omfattas av detta beslut. Projekt och verksamhet som pågår vid tidpunkten för uppsägningen skall fortsätta till dess att de slutförts enligt de villkor som anges i detta beslut. 9 BILAGA II Estlands ekonomiska bidrag till Leonardo da Vinci II och Sokrates II 1. Leonardo da Vinci Det ekonomiska bidrag som Estland skall betala till Europeiska unionens budget för att få delta i programmet Leonardo da Vinci II kommer att vara följande (i euro): År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 837 000 859 000 916 000 956 000 996 000 1 047 000 1 087 000 2. Sokrates Det ekonomiska bidrag som Estland skall betala till Europeiska unionens budget för att få delta i programmet Sokrates II år 2000 kommer att vara 659 000 euro. Det bidrag som Estland skall betala för de följande åren av programmet kommer att beslutas av associeringsrådet under år 2000. 3. Estland kommer att betala det bidrag som anges ovan med medel dels från den estniska nationella budgeten, dels från Estlands nationella Phare-program. Om inte annat följer av det särskilda programplaneringsförfarandet för Phare kommer de erforderliga Phare- medlen att överföras till Estland med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Estlands statsbudget att utgöra Estlands nationella bidrag från vilket Estland kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsinfordran. 4. Phare-medel kommer att begäras i enlighet med följande tidsplan: - 305 000 euro för bidraget till Sokrates II-programmet år 2000. - Nedanstående årliga belopp (i euro) för bidraget till programmet Leonardo da Vinci II: År 2000 År 2001 År 2002 År 2003 År 2004 År 2005 År 2006 337 000 359 000 416 000 356 000 296 000 247 000 237 000 Den resterande delen av Estlands bidrag kommer att täckas med medel från Estlands statsbudget. 5. Budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget kommer att gälla, framför allt vad avser förvaltningen av Estlands bidrag. Resekostnader och kostnader för uppehälle som företrädare och experter från Estland ådrar sig i samband med deltagandet som observatörer i de kommittéer som avses i punkt 11 bilaga I eller i samband med andra möten som rör genomförandet av programmen skall 10 betalas av kommissionen på samma grundval och i enlighet med de förfaranden som nu tillämpas för icke-statliga experter från Europeiska unionens medlemsstater. 6. När detta beslut träder i kraft och därefter i början av varje år kommer kommissionen att sända en betalningsinfordran till Estland motsvarande dess bidrag till vart och ett av programmen enligt detta beslut. Detta bidrag skall anges i euro och betalas in på ett av kommissionen öppnat bankkonto i euro. Estland kommer att betala sitt bidrag enligt betalningsinfordran - senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från dess nationella budget, under förutsättning att kommissionen skickar ut sin betalningsinfordran före den 1 april, eller senast en månad efter det att betalningsinfordran har skickats ut, om detta sker senare, - senast den 1 maj när det gäller den del som finansieras med medel från Phare, under förutsättning att motsvarande belopp vid den tidpunkten har skickats till Estland, eller senast 30 dagar efter det att dessa medel har sänts till Estland. Vid försenad inbetalning av bidraget skall Estland betala dröjsmålsränta på utestående belopp från förfallodagen. Räntesatsen skall vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro den dag då bidraget förfaller till betalning med ett tillägg av 1,5 procentenheter. 11 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Estlands deltagande i Leonardo da Vinci och Sokrates 2. BERÖRD BUDGETPOST B7-030 Ekonomiskt bistånd till de associerade länderna i Central- och Östeuropa 6091 Inkomster från de associerade central- och östeuropeiska ländernas deltagande i gemenskapsprogram 3. RÄTTSLIG GRUND Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 jämförda med artikel 300. 2 i detta. Europaavtalet med Estland (artikel 108), deltagande i gemenskapens program. som innehåller bestämmelser om Rådets beslut (1999/382/EG) av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci", särskilt artikel 10 i detta. Europaparlamentets och rådets beslut (253/2000/EG) av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates, särskilt artikel 12 i detta. 4. 4. 1 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Allmänt mål Europaavtalet med Estland innehåller bestämmelser om Estlands deltagande i gemenskapens program på en stor mängd områden, bl. a. på de områden som rör utbildning och yrkesutbildning. Landets deltagande i programmen kommer inte bara att bidra till att de bestämmelser i Europaavtalet som rör ekonomiskt och kulturellt samarbete genomförs, utan också till att det blir möjligt för Estland att bekanta sig med de förfaranden och metoder som tillämpas i samband med gemenskapens program. Estland har sedan den 1 november 1998 deltagit i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates-programmen. Estlands deltagande i dessa program har i överensstämmelse med kommissionens meddelande “Agenda 2000” av den 16 juli 1997 och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Luxemburg varit en del av den förstärkta strategi inför anslutningen som hjälper landet att förbereda sig för den kommande anslutningen till unionen. 12 Beslutsprocessen i samband med öppnandet av program inbegriper ett beslut av det associeringsråd som har inrättats mellan unionen och Estland. Associeringsrådets beslut av den 29 oktober 1998, i vilket det fastställdes att Estland skall delta i den första etappen av dessa program, löpte ut den 31 december 1999. Syftet med detta nya förslag till associeringsrådets beslut är att göra det möjligt för Estland att delta i programmen även i fortsättningen och att sörja för kontinuitet mellan den första och andra etappen av dessa program. I likhet med i det första beslutet fastställs i detta beslut villkoren för framför allt Estlands ekonomiska bidrag och de praktiska arrangemangen för deltagande i programmen. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Till dess att de berörda gemenskapsprogrammen upphör att gälla, dvs. till och med den 31 december 2006. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Icke-obligatoriska utgifter Differentierade anslag Typ av inkomster som avses Eftersom det i artikel 108 i Europaavtalet anges att Estland självt skall täcka de kostnader som uppstår i samband med dess deltagande, kommer Estland att uppmanas att betala ett bidrag för att få delta i programmen. Eftersom det emellertid anges i samma artikel att gemenskapen kan betala ett tillägg till Estlands bidrag, kommer Estland att bidra med endast en del från sin nationella budget. Resten av dess bidrag kommer att tas från dess nationella Phare-program. De erforderliga Phare-medlen kommer att debiteras budgetpost B7-030 och överföras till Estland med stöd av en särskild finansieringsöverenskommelse. Dessa medel kommer tillsammans med den del som tas från Estlands statsbudget att utgöra Estlands nationella bidrag från vilket Estland kommer att göra betalningar på grundval av kommissionens årliga betalningsinfordran. Det totala bidraget, efter Estlands betalning, kommer att överföras till budgetpost 6091 i EU:s budgetintäkter. 6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER - - - - Bidrag med 100 %. Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn. Ingen bestämmelse om att hela eller delar av gemenskapens bidrag skall återbetalas. Vad gäller inkomsterna hänförs Estlands bidrag för att täcka kostnaderna för dess deltagande till budgetpost 6091. Inkomsterna kommer att fördelas på 13 utgiftsposterna för de två berörda programmen och, i förekommande fall, de totala relevanta inkomsterna anges under punkt 7. 4. driftskostnader. De budgetposterna beräknade för 7. 7. 1 BUDGETKONSEKVENSER Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda och de totala kostnaderna) Med utgångspunkt i Europaavtalet med Estland gäller följande finansierings- och budgetbestämmelser för de två berörda programmen: I Estlands bidrag tas hänsyn till följande två faktorer: som har beräknats med utgångspunkt i - De förutsebara driftskostnaderna, programbudgetarna (den preliminära årliga fördelningen av budgetmedel för Leonardo da Vinci-programmet och det preliminära budgetförslaget för Sokrates år 2000), landets beräknade förmåga att tillgodogöra sig stödet, samt tidigare erfarenhet från dess deltagande i den första etappen av Leonardo da Vinci- och Sokrates- programmen. - De förutsebara administrativa kostnaderna för möten och tjänsteresor. Dessa beräknade administrativa kostnader uppgår varje år till 24 000 euro när det gäller Leonardo da Vinci och till 50 000 euro när det gäller Sokrates. Estland kommer, som ett komplement till sin statsbudget, att använda en del av medlen från sitt årliga nationella Phare-program för att finansiera sitt bidrag till driftskostnaderna. 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (i euro) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Totalt varav Estland Varav Phare Leonardo da Vinci 837 000 859 000 916 000 956 000 996 000 1 047 000 1 087 000 6 698 000 4 450 000 2 248 000 Sokrates 659 000 659 000 354 000 305 000 TOTALT 1 496 000 859 000 916 000 956 000 996 000 1 047 000 1 087 000 7 357 000 4 804 000 2 553 000 7. 3 Driftskostnader för undersökningar, experter m. m. , vilka ingår i del B i budgeten: Anm. : Högst det belopp som står i proportion till de anslag av detta slag som EU:s femton medlemsstater ställer till förfogande för Leonardo da Vinci- och Sokrates- programmen, men inom gränserna för den del av bidraget som härrör från landets nationella budget. 14 7. 4 Tidsplan för åtagande- och betalningsbemyndiganden Belopp som skall debiteras budgetpost B7-030 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 TOTALT 642 000 359 000 416 000 356 000 296 000 247 000 237 000 2 553 000 642 000 359 000 416 000 356 000 296 000 247 000 237 000 2 553 000 Åtagande- bemyndigan- den Betalnings- bemyndigan- den Beräknade årliga inkomster: 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 TOTALT Budgetpost 6091 Driftsdel 1 422 000 835 000 892 000 932 000 972 000 1 023 000 1 063 000 7 139 000 Administrativ del 74 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 24 000 218 000 TOTALT 1 496 000 859 000 916 000 956 000 996 000 1 047 000 1 087 000 7 357 000 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Alla kommissionens kontrakt, avtal och andra rättsliga åtaganden innehåller bestämmelser om kontrollbesök på plats av kommissionen och revisionsrätten. Bland annat är de som får stöd i samband med åtgärderna skyldiga att lämna in rapporter och finansieringsöversikter. Dessa bedöms utifrån sitt innehåll och med beaktande av huruvida kostnaderna är berättigade enligt målen för gemenskapsfinansieringen. för de grundläggande De bestämmelser om bedrägeribekämpning som gäller budgetposterna gäller också för denna post efter anpassning till situationen i länderna i Centraleuropa. 9. 9. 1 ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Målet med att öppna programmen Leonardo da Vinci II och Sokrates II för Estland är att ge landet fördelar liknande dem som gemenskapens medlemsstater åtnjuter i samband med dessa program. Det viktigaste målet med gemenskapens insats på för alla utbildnings- och yrkesutbildningsområdet är att det skall bli möjligt europeiska medborgare att tillvarata alla sina möjligheter, att ta initiativ och utveckla sin kreativitet, så att de till fullo kan delta i samhällslivet och byggandet av Europa. 15 Detta mål grundar sig på det gradvisa upprättandet av ett öppen europeisk sfär för utbildning och yrkesutbildning. När det gäller utbildning är huvudmålet för Sokrates II-programmet att bidra till utveckling av kvalificerad utbildning genom att samarbete mellan medlemsstater. Programmet omfattar följande specifika mål: främja – – – – – – – – – Utveckla den europeiska dimensionen i utbildningen på alla nivåer i syfte att med utgångspunkt i varje medlemsstats kulturella arv stärka känslan av europeiskt medborgarskap. Främja en kvantitativ och kvalitativ förbättring av kunskaperna i Europeiska unionens språk, i synnerhet de språk som är minst utbredda och som det sällan i syfte att öka förståelsen och solidariteten mellan folken i undervisas i, Europeiska unionen och att främja den tvärkulturella dimensionen i utbildningen. Främja ett brett och intensivt samarbete mellan institutioner på alla nivåer av utbildningen och därigenom öka deras intellektuella och undervisningsmässiga kapacitet. Uppmuntra lärarnas rörlighet, i syfte att ge studierna en europeisk dimension och bidra till att förbättra lärarnas yrkeskvalifikationer. Uppmuntra studenternas rörlighet genom att göra det möjligt för dem att fullgöra en del av sina studier i en annan medlemsstat, i syfte att bidra till att befästa utbildningens europeiska dimension. Uppmuntra kontakter mellan elever i Europeiska unionen och främja den europeiska dimensionen i deras utbildning. Främja ett akademiskt erkännande av examensbevis, studieperioder och andra kvalifikationer med målet att underlätta utvecklingen av en öppen europeisk sfär för utbildning. Främja öppen undervisning och distansundervisning i verksamhet inom ramen för detta program. samband med Stimulera utbyte av information och erfarenheter så att mångfalden och egenarten hos medlemsstaternas utbildningssystem blir en källa till berikande och ömsesidig stimulans. När det gäller yrkesutbildning är huvudmålet för Leonardo da Vinci-programmet att genomföra kompletterar och yrkesutbildningsstrategi medlemsstaternas åtgärder. Huvudmålen för programmet är följande: som stödjer en – övergång Stödja förbättring av systemen för yrkesutbildning i medlemsstaterna genom att förbättra kvaliteten på grundläggande yrkesutbildning och möjligheterna för ungdomars på förvärvsarbete, medlemsstaternas system för fortsatt yrkesutbildning, stödja yrkesorientering och yrkesvägledning, främja lika möjligheter för män och kvinnor när det gäller yrkesutbildning, förbättra kvaliteten på yrkesutbildningen för de personer som är missgynnade på arbetsmarknaden, på grund av, till exempel, kvaliteten förbättra till 16 socioekonomiska, geografiska eller etniska faktorer, fysiska eller mentala funktionshinder eller bristande eller otillräckliga kvalifikationer som är av sådan art att de riskerar social utslagning. Stöd till förbättringen av åtgärder för yrkesutbildning, inbegripet samarbete mellan universitet och näringsliv när det gäller företag och arbetstagare: nyskapande åtgärder på yrkesutbildningsområdet i syfte att ta hänsyn till de tekniska förändringarna och deras effekter på arbetet och de kvalifikationer och färdigheter som krävs, investering i fortsatt yrkesutbildning för arbetstagare, överförande av tekniska nyheter inom ramen för samarbetet mellan företag och universitet på den fortsatta yrkesutbildningens område samt främjande av lika möjligheter för män och kvinnor. Stöd till utvecklingen av språklig kompetens, kunskap och spridning av nyskapande åtgärder på yrkesutbildningsområdet. – – 9. 2 Skäl för åtgärden - Behov av gemenskapsfinansierat stöd Med tanke på den höga kostnaden för deltagande i programmen och Estlands i budgethänseende svåra situation är stöd från Phare-programmet synnerligen viktigt. - Val av tillvägagångssätt Genom Estlands deltagande i de berörda programmen, vilket finansieras med ett bidrag från den nationella budgeten, kompletterat med ett bidrag från Phare, får landets medborgare möjlighet att samarbeta med medborgare i EU:s nuvarande medlemsstater. Integreringen av estniska medborgare i gemenskapens nätverk kommer utan tvekan att bidra till att förbereda Estland för ett framtida medlemskap. -Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat Eftersom projekten kommer att väljas ut utifrån kvalitativa kriterier, kommer det faktiska resultatet bara att kunna bedömas med utgångspunkt i de estniska företagens och institutionernas förmåga att delta i de ansökningsomgångar som kommissionen kommer att utlysa i samband med de två programmen. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden De förfaranden för uppföljning och utvärdering som ingår i Leonardo da Vinci II- och Sokrates II-programmen (särskilt vad gäller utvärdering, i enlighet med besluten om upprättande av de två programmen) kommer också att tillämpas på finansiering av åtgärder för vilka estniska mottagare kan komma i fråga. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A AVSNITT III I BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av budgetmyndigheten. 17 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Varav Period Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytterligare tjänster 2000-2006 Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C Övriga tjänster Totalt 1 1 2 1 1 2 10. 2 Total budgetkonsekvens av personal Totalt Beräkningsmetod (totala kostnader för perioden 2000-2006) euro Fast anställda (*) 1 512 000 2 män x 7 år x 108 000 Tillfälligt anställda Övriga tjänster Totalt 1 512 000 (*) Genom användning av de befintliga resurser som krävs för att förvalta åtgärden (beräkningen grundar sig på budgetposterna A1, A2, A4, A5 och A7). 18 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden euro Budgetrubrik Samman- lagt Beräkningsmetod (årlig kostnad för åtgärden) A 7010 - tjänsteresor 13 000 1 100 euro x 12 tjänsteresor per år A 7031 - kommittéer 26 000 A 7030 - övriga möten 28 000 Resekostnader tvådagarsmöten* Resekostnader tvådagarsmöten* och dagtraktamente för 27 deltagare och dagtraktamente för 29 deltagare i i Totalt 7 000 74 000 Resekostnader och dagtraktamente för estniska experter som deltar i 4 möten under i genomsnitt 7 dagar * 2 företrädare vid 12 kommitté- och underkommittémöten (8 för Sokrates och 4 för Leonardo da Vinci) och 1 företrädare vid 3 underkommittémöten för Sokrates. 2 företrädare vid 5 möten för Leonardo da Vinci och 1 deltagare vid 19 möten för Sokrates. De ovannämnda utgifterna kommer att täckas med de intäkter (artikel 4. 2 tredje strecksatsen i från Estland (se punkterna 5. 3 och 7. 4 i denna budgetförordningen) finansieringsöversikt). som erhålls 19 * * *


title: Decisão n.o 1031/2000/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 13 de Abril de 2000, que cria o programa comunitário de acção «Juventude»

eurovoc_concepts:
action programme
cooperation policy
education policy
voluntary military service
young person
youth exchange scheme

formats: html pdf print

text: 18. 5. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 117/1 I (Actos cuja publicação é uma condição da sua aplicabilidade) DECISÃO N. o 1031/2000/CE DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO de 13 de Abril de 2000 que cria o programa comunitário de acção «Juventude» O PARLAMENTO EUROPEU E O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 149. o, Tendo em conta a proposta da Comissão (1), Tendo em conta o parecer do Comité Económico e Social (2), Tendo em conta o parecer do Comité das Regiões (3), termos do artigo 251. o do Tratado (4), Deliberando nos tendo em conta o projecto comum aprovado pelo Comité de Conciliação em 9 de Março de 2000, Considerando o seguinte: (1) (2) O Tratado que institui a Comunidade Europeia especifica que a acção desta inclui, entre outros, um contributo para uma educação e uma formação de qualidade. Este objectivo foi firmemente reafirmado pelo Tratado de Amesterdão, assinado em 2 de Outubro de 1997, segundo o qual igualmente promover o desenvolvimento do mais elevado nível possível de conhecimentos dos seus povos, através de um amplo acesso à educação, e da contínua actualização desses conhecimentos. a Comunidade deve Com a Decisão n. o 818/95/CE, de 14 de Março de 1995, relativa à adopção da terceira fase do programa «Juven- tude para a Europa» (5), o Parlamento Europeu e o Conselho estabeleceram um programa de acção relativo à cooperação no domínio da juventude. É conveniente prosseguir e reforçar a cooperação e as acções comunitá- rias neste domínio, com base na experiência adquirida com esse programa. (1) JO C 311 de 10. 10. 1998, p. 6. (2) JO C 410 de 30. 12. 1998, p. 11. (3) JO C 51 de 22. 2. 1999, p. 77. (4) Parecer do Parlamento Europeu de 5 de Novembro de 1998 (JO C 359 de 23. 11. 1998, p. 75), posição comum do Conselho de 28 de Junho de 1999 (JO C 210 de 22. 7. 1999, p. 1 ) e decisão do Parla- mento Europeu de 28 de Outubro de 1999 (ainda não publicada no Jornal Oficial). Decisão do Conselho de 10 de Abril de 2000 e decisão do Parlamento Europeu de 12 de Abril de 2000 (ainda não publicada no Jornal Oficial). (5) JO L 87 de 20. 4. 1995, p. 1. (3) (4) (5) (6) (7) O Conselho Europeu extraordinário sobre o emprego, reunido no Luxemburgo, em 20 e 21 de Novembro de 1997, adoptou uma estratégia coordenada de emprego na qual a educação e a formação ao longo da vida têm um papel fundamental a desempenhar na aplicação das directrizes definidas na resolução do Conselho de 15 de Dezembro de 1997 (6) para as políticas de emprego dos Estados-Membros, a fim de reforçar a empregabilidade, a adaptabilidade, o espírito empresarial e a promoção da igualdade de oportunidades. Na comunicação «Por uma Europa do Conhecimento», a Comissão definiu orientações para a construção de um espaço educativo europeu capaz de concretizar o objec- tivo da educação e da formação ao longo da vida. No livro branco «Ensinar e aprender — Rumo à socie- dade cognitiva», a Comissão declarou que o advento da sociedade do conhecimento implica o incentivo à aqui- sição de novos conhecimentos e, portanto, o desenvolvi- mento de todas as formas de incentivo à aprendizagem. No livro verde «Educação, formação, investigação: os obstáculos à mobilidade transnacional», a Comissão evidenciou o benefício da mobilidade para as pessoas e a competitividade na União Europeia. É necessário promover uma cidadania activa, reforçar as relações entre as medidas prosseguidas no âmbito do presente programa e intensificar a luta pelo respeito dos Direitos do Homem e contra as diferentes formas de exclusão, incluindo o racismo e a xenofobia. Deve ser prestada especial atenção à eliminação da discriminação e à promoção da igualdade de oportunidades entre homens e mulheres. As acções deste programa devem chegar junto dos jovens em geral e não apenas a um círculo de iniciados e/ou aos que estão integrados em organizações de juven- tude. A Comissão e os Estados-Membros devem por conseguinte esforçar-se por garantir um fluxo adequado de informações e divulgação dessas acções. (6) JO C 30 de 28. 1. 1998, p. 1. L 117/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 5. 2000 (8) (9) A presente decisão institui um enquadramento comuni- tário tendente a contribuir para o desenvolvimento das transnacionais de serviço voluntário. Os actividades Estados-Membros adoptar medidas adequadas e coordenadas para remover os obstáculos jurídicos e administrativos existentes, no intuito de continuar a melhorar o acesso dos jovens ao programa e facilitar o reconhecimento da especificidade do voluntariado dos jovens. deverão esforçar-se por (16) (17) Os intercâmbios de jovens contribuem especialmente para a confiança mútua, o reforço da democracia, a tolerância, a vontade de cooperar e a solidariedade entre os jovens e, por isso, são essenciais para a coesão e o progresso da União. Para reforçar o valor acrescentado da acção comunitária, é necessário que a Comissão assegure, em cooperação com os Estados-Membros e a todos os níveis, a coerência e a complementaridade entre as acções execu- tadas no âmbito da presente decisão e outras políticas, instrumentos e acções comunitárias relevantes. É importante que o comité do programa «Juventude» consulte, segundo regras a definir, os comités responsá- veis pela execução dos programas da Comunidade nos domínios da formação profissional e da educação (Leonardo da Vinci e Sócrates). É importante que o comité do programa «Juventude» seja regularmente informado das iniciativas comunitárias nos domínios da educação, da formação profissional e da juventude. (10) A participação dos jovens em actividades de serviço voluntário constitui uma forma de educação informal, cuja qualidade assentará, em grande medida, em acções de preparação apropriadas, de carácter linguístico e cultural. Contribui para a sua orientação futura e para o alargamento dos seus horizontes, fomenta o desenvolvi- mento das suas aptidões sociais, de uma cidadania activa, de uma integração equilibrada na sociedade numa óptica económica, social e cultural, incluindo a prepa- ração para a vida activa, e permite ainda promover a consciência de uma autêntica cidadania europeia. (11) Na resolução de 14 de Maio de 1998, sobre a política de informação e comunicação na União Europeia (1), o Parlamento Europeu afirma, quanto aos programas de acção e de apoio, que a selecção de projectos deve ser mais transparente e a sua avaliação mais clara para os proponentes de cada projecto. (12) A Comissão e os Estados-Membros devem tentar garantir a complementaridade entre as actividades do Serviço Voluntário Europeu e as diversas acções simi- lares a nível nacional. (13) O Parlamento Europeu e o Conselho, na Decisão n. o 253/2000/CE sobre educação, e o Conselho, na Decisão n. o 1999/382/CE, de 26 de Abril de 1999, sobre formação, estabeleceram programas comunitários de acção, respectivamente nos domínios da educação e da formação, os quais, com o programa «Juventude», contri- buem para uma Europa do conhecimento. (14) A política de cooperação no domínio da juventude contribui para a promoção da educação informal e, por conseguinte, para a aprendizagem ao longo da vida. É necessário desenvolver mais essa política. (18) Os Conselhos Europeus de Essen, de 9 e 10 de Dezembro de 1994, e de Cannes, de 26 e 27 de Junho de 1995, salientaram a necessidade de novas acções de promoção da integração social e profissional dos jovens na Europa. As conclusões do Conselho Europeu de Florença, de 21 e 22 de Junho de 1996, sublinharam a importância de facilitar a inserção dos jovens na vida activa. O Conselho Europeu de Amesterdão, de 15 e 17 de Junho de 1997, manifestou o seu apoio às actividades não lucrativas. O Parlamento Europeu e o Conselho adoptaram a Decisão n. o 1686/98/CE, de 20 de Julho de 1998, que cria o programa comunitário de acção «Serviço Voluntário Europeu para Jovens» (2). (19) As actividades do Serviço Voluntário Europeu não substituem o serviço militar, as modalidades de serviço alternativo previstas nomeadamente para os objectores de consciência, nem o serviço cívico obrigatório, exis- tentes em diversos Estados-Membros, nem devem dimi- nuir ou substituir os empregos remunerados, potenciais ou existentes. (20) A concessão de licenças de residência e de vistos é da competência das autoridades dos Estados-Membros, e que a noção de «residente legal» é definida pelo direito nacional. (21) Em 2 de Julho de 1998, o Parlamento Europeu adoptou uma resolução sobre a promoção do papel das associa- ções e das fundações na Europa (3). O sector do serviço voluntário também desempenha um importante papel para permitir a participação de todos os jovens nesses programas, em especial dos que têm maiores dificul- dades. (15) A inserção dos jovens no mundo do trabalho é um elemento essencial da sua inserção na sociedade, o que pressupõe o reconhecimento e a valorização de todas as suas qualificações e competências adquiridas no âmbito de experiências de educação informal. (22) A Comissão e os Estados-Membros devem procurar favorecer a cooperação com as organizações não gover- namentais que actuam nas áreas da juventude e social, do ambiente, da cultura, do desporto e da luta contra as diversas formas de exclusão. (1) JO C 167 de 1. 6. 1998, p. 230. (2) JO L 214 de 31. 7. 1998, p. 1. (3) JO C 226 de 20. 7. 1998, p. 66. 18. 5. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 117/3 (23) O Acordo sobre o Espaço Económico Europeu (Acordo EEE) prevê uma maior cooperação nas áreas da educação, da formação e da juventude, entre a Comuni- dade Europeia e os seus Estados-Membros, por um lado, e os países da Associação Europeia de Comércio Livre (EFTA) partes no Espaço Económico Europeu, (países da EFTA/EEE), por outro. O Acordo EEE define as regras de participação dos países da EFTA/EEE em todos os programas da Comunidade nas áreas da educação, da formação e da juventude. (24) (25) (26) Importa prever a abertura do presente programa à parti- cipação dos países associados da Europa Central e Oriental (PECO), nas condições definidas nos acordos europeus, nos seus protocolos complementares e nas decisões dos respectivos Conselhos de Associação, de suplementares, Chipre, segundo regras a acordar com aquele país, bem como de Malta e da Turquia, financiada por dotações suplemen- tares, nos termos do Tratado. financiada por dotações e Convém assegurar, em cooperação entre a Comissão e os Estados-Membros, um acompanhamento e uma avaliação regulares do presente programa, por forma a permitir reajustamentos, nomeadamente das prioridades para a execução das medidas. Segundo os princípios da subsidiariedade e da propor- cionalidade definidos no artigo 5. o do Tratado, os objec- tivos da acção prevista para o desenvolvimento e o reforço de uma política de cooperação a favor da juven- tude, incluindo o serviço voluntário e os intercâmbios de jovens na Comunidade e com países terceiros, não podem ser suficientemente realizados pelos Estados- -Membros, dada a complexidade e diversidade que carac- terizam o domínio da juventude. Devido à dimensão transnacional das acções e medidas comunitárias, esses objectivos podem ser melhor alcançados a nível comuni- tário. A presente decisão não excede o necessário para atingir esses objectivos. (27) A presente decisão estabelece, para a totalidade do período de vigência do programa, um enquadramento financeiro que constitui a referência privilegiada para a autoridade orçamental durante o processo orçamental anual, na acepção do ponto 33 do Acordo Interinstitu- cional de 6 de Maio de 1999 entre o Parlamento Europeu, o Conselho e a Comissão, sobre a disciplina orçamental e a melhoria do processo orçamental (1). (28) As medidas necessárias à execução da presente decisão serão aprovadas nos termos da Decisão 1999/468/CE do Conselho, de 28 de Junho de 1999, que fixa as regras de exercício das competências de execução atribuídas à Comissão (2), DECIDEM: Artigo 1. o Criação do programa A presente decisão cria o programa comunitário de acção 1. «Juventude», adiante designado «presente programa», relativo à política de cooperação na área da juventude, incluindo o Serviço Voluntário Europeu e os intercâmbios de jovens na Comunidade e com países terceiros. 2. O presente programa será executado durante o período compreendido entre 1 de Janeiro de 2000 e 31 de Dezembro de 2006. 3. O presente programa contribui para a promoção de uma Europa do conhecimento, através do desenvolvimento de um espaço europeu de cooperação no domínio da política da juventude, com base na educação e na formação informais. O presente programa promove a aprendizagem ao longo da vida e o aperfeiçoamento dos conhecimentos, aptidões e competên- cias susceptíveis de favorecer uma cidadania e uma empregabi- lidade activas. 4. O presente programa apoia e completa as acções desen- volvidas pelos Estados-Membros e nos Estados-Membros, no pleno respeito pela sua diversidade cultural e linguística. Artigo 2. o Objectivos do programa 1. A fim de permitir aos jovens adquirir conhecimentos, aptidões e competências que possam constituir a base do seu desenvolvimento futuro e exercer uma cidadania responsável que facilite a sua integração activa na sociedade, e ponderando a importância da promoção de oportunidades iguais, os objec- tivos do presente programa são os seguintes: a) Promoção de uma contribuição activa dos jovens na cons- trução europeia através da sua participação em intercâmbios transnacionais, na Comunidade ou com países terceiros, aprofundando a compreensão da diversidade cultural euro- peia, bem como dos seus valores fundamentais comuns, apoiando deste modo a promoção do respeito dos Direitos do Homem e a luta contra o racismo, o anti-semitismo e a xenofobia; b) Reforço do sentido de solidariedade, através de uma maior participação dos jovens em actividades transnacionais ao serviço da colectividade, na Comunidade ou em países terceiros, em especial aqueles com os quais a Comunidade tenha celebrado acordos de cooperação; (1) JO C 172 de 18. 6. 1999, p. 1. (2) JO L 184 de 17. 7. 1999, p. 23. L 117/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 5. 2000 c) Incentivo do espírito de iniciativa e do espírito empresarial, bem como da criatividade dos jovens, para lhes permitir desempenhar um papel activo na sociedade, favorecendo ao mesmo tempo o reconhecimento do valor de uma experi- ência de educação informal adquirida num contexto europeu; d) Reforço da cooperação no domínio da juventude, mediante a promoção do intercâmbio de boas práticas, a formação de animadores/monitores de jovens e o desenvolvimento de acções inovadoras a nível comunitário. residentes num Estado-Membro. Os limites de idade podem ser ligeiramente adaptados, se as circunstâncias específicas de certos projectos o justificarem. No âmbito das acções 1. 2, 2. 2 e 5, constantes do anexo, o presente programa pode também dirigir-se aos jovens — em princípio com idades compreendidas entre os 15 e os 25 anos — e aos agentes que intervêm na área da juventude, residentes em países sem prejuízo das competências dos Estados-Membros. terceiros, 2. O presente programa deve igualmente contribuir para concretizar os objectivos de outras áreas relevantes da política comunitária. 2. Prestar-se-á especial atenção para garantir que todos os jovens, sem discriminação, tenham acesso às actividades do presente programa. Artigo 3. o Acções comunitárias 1. Os objectivos do presente programa definidos no artigo 2. o, serão prosseguidos através das seguintes acções, cujo conteúdo operacional e procedimentos de aplicação constam do anexo: — Juventude para a Europa, — Serviço Voluntário Europeu, — Iniciativas dos Jovens, — acções conjuntas, — medidas de apoio. Estas acções serão executadas através dos seguintes tipos 2. de medidas que, se necessário, poderão ser combinadas: a) Apoio à mobilidade transnacional dos jovens; b) Apoio à utilização de tecnologias da informação e da comu- nicação (TIC) no domínio da juventude; c) Apoio ao desenvolvimento de redes de cooperação a nível europeu que permitam o intercâmbio de experiências e de boas práticas; d) Apoio a projectos transnacionais que promovam a cida- dania da União e o empenhamento dos jovens no desenvol- vimento da União; e) Promoção das competências linguísticas e da compreensão das diferentes culturas; f) Apoio a projectos-piloto baseados em parcerias transnacio- nais que visem o desenvolvimento da inovação e da quali- dade no domínio da juventude; g) Desenvolvimento, a nível comunitário, de métodos de análise e acompanhamento de políticas de juventude e respectiva evolução (por exemplo: bases de dados, dados- -chave, conhecimento mútuo de «sistemas») e de métodos de divulgação de boas práticas. Artigo 4. o Acesso ao programa 1. O presente programa é dirigido aos jovens — em prin- cípio com idades compreendidas entre os 15 e os 25 anos — e legalmente aos agentes que intervêm na área da juventude, 3. A Comissão e os Estados-Membros desenvolverão um esforço especial de acompanhamento de jovens que, por razões de ordem cultural, social, física, psíquica, económica ou geográ- fica, tenham mais dificuldades em participar nos programas de acção relevantes, a nível comunitário, nacional, regional e local, bem como de acompanhamento de pequenos grupos locais. Para o efeito, a Comissão terá em conta as dificuldades encon- tradas por esses grupo-alvo, participando assim no combate à exclusão. 4. Os Estados-Membros esforçar-se-ão por adoptar medidas adequadas para que os participantes no programa possam ter acesso aos cuidados de saúde, em conformidade com as dispo- sições do direito comunitário. O Estado-Membro de origem esforçar-se-á por adoptar medidas adequadas para que os parti- cipantes no Serviço Voluntário Europeu possam conservar a sua protecção social. Artigo 5. o Execução do programa e cooperação com os Estados- -Membros A Comissão garantirá a execução das acções comunitárias 1. abrangidas pelo presente programa, nos termos do anexo. 2. A Comissão tomará, em cooperação com os Estados- -Membros, as medidas previstas no anexo (acção 5), a fim de valorizar os resultados das acções conduzidas no quadro da cooperação comunitária no domínio da juventude. 3. A Comissão e os Estados-Membros tomarão as medidas apropriadas para desenvolver as estruturas criadas a nível comunitário e nacional para o cumprimento dos objectivos do presente programa, através de uma abordagem simplificada, a fim de facilitar o acesso ao programa aos jovens e a outros parceiros a nível local, e para avaliar e acompanhar as acções previstas no programa e aplicar mecanismos transparentes de consulta e selecção. A Comissão e os Estados-Membros garantirão que sejam tomadas medidas para facilitar o acesso dos jovens à mobili- dade transnacional através de medidas adequadas criadas para os informar sobre este tema e os sensibilizar para o mesmo. A Comissão e os Estados-Membros assegurarão uma informação e uma publicidade adequadas das acções apoiadas pelo programa. 18. 5. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 117/5 Os Estados-Membros adoptarão as medidas necessárias 4. para assegurar o bom funcionamento do programa e procu- rarão também, na medida do possível, tomar as medidas que considerarem necessárias e desejáveis para eliminar quaisquer obstáculos jurídicos ou administrativos ao acesso ao presente programa. 5. A Comissão assegurará, em cooperação com os Estados- -Membros, a transição entre as acções desenvolvidas no âmbito dos anteriores programas comunitários no domínio da juven- III e Serviço Voluntário tude («Juventude para a Europa» Europeu) e as acções a realizar no âmbito do presente programa. Artigo 6. o Acções conjuntas No âmbito da construção de uma Europa do conhecimento, as medidas do presente programa podem ser executadas, nos termos do artigo 8. o, sob a forma de acções conjuntas com programas e acções comunitários conexos nas áreas da juven- tude, da educação e da formação profissional. Artigo 7. o Medidas de execução 1. As medidas necessárias à execução da presente decisão relativas aos assuntos adiante indicados são aprovadas pelo procedimento de gestão a que se refere o n. o 2 do artigo 8. o: a) As regras de execução do programa, incluindo o plano de trabalho anual relativo à execução das acções do programa; b) O equilíbrio geral entre as diferentes acções do programa; c) Os critérios a aplicar para estabelecer a repartição indicativa dos fundos entre os Estados-Membros no âmbito das acções a gerir de forma descentralizada; d) As normas de execução das acções comuns; e) As regras de avaliação do programa; f) O modo de atestar a participação dos jovens voluntários. 2. As medidas necessárias à execução da presente decisão relativas a outros assuntos são aprovadas pelo procedimento consultivo a que se refere o n. o 3 do artigo 8. o Artigo 8. o Comité 1. A Comissão é assistida por um comité. 2. Sempre que se faça referência ao presente número, são aplicáveis os artigos 4. o e 7. o da Decisão 1999/468/CE, tendo-se em conta o disposto no artigo 8. o da mesma. O prazo previsto no n. o 3 do artigo 4. o da Decisão 1999/ /468/CE é de dois meses. 3. Sempre que se faça referência ao presente número, são aplicáveis os artigos 3. o e 7. o da Decisão 1999/468/CE, tendo-se em conta o disposto no artigo 8. o da mesma. 4. O comité aprovará o seu regulamento interno. Artigo 9. o Disposições financeiras 1. O enquadramento financeiro para a execução do presente programa, para o período referido no artigo 1. o, é fixado em 520 milhões de euros. As dotações anuais são autorizadas pela autoridade orça- 2. mental no limite das perspectivas financeiras. Artigo 10. o Coerência e complementaridade 1. A Comissão assegurará, em cooperação com os Estados- -Membros e sem prejuízo do carácter próprio e específico de cada programa, a coerência e complementaridade globais com outras políticas, instrumentos e acções comunitárias relevantes. Será prestada especial atenção à promoção da igualdade e, bem assim, da igualdade de oportunidades entre mulheres e homens. A Comissão assegurará, em cooperação com os Estados- 2. -Membros, a coerência entre a execução do presente programa e as restantes actividades comunitárias em matéria de juven- tude, nomeadamente no domínio da cultura e no sector audio- visual, na realização do mercado interno, da sociedade da informação, do ambiente, da defesa do consumidor, das PME, da política social, do emprego e da saúde pública. 3. A Comissão e os Estados-Membros assegurarão que as medidas do presente programa tenham em conta as orienta- ções sobre o emprego adoptadas pelo Conselho no âmbito de uma estratégia coordenada para o emprego. 4. A Comissão assegurará uma ligação eficaz entre o presente programa e os programas e acções no domínio da juventude conduzidos no âmbito das relações externas da Comunidade. Artigo 11. o Participação dos países da EFTA/EEE, dos países associados da Europa Central e Oriental (PECO), de Chipre, de Malta e da Turquia O presente programa está aberto à participação — dos países da EFTA/EEE, nas condições definidas no Acordo EEE, — dos países associados da Europa Central e Oriental (PECO), nas condições definidas nos acordos europeus nos seus protocolos complementares e nas decisões dos respectivos Conselhos de Associação, — de Chipre, financiada com base em dotações suplementares, segundo regras a acordar com aquele país, — de Malta e da Turquia, financiada por dotações suplemen- tares, nos termos do Tratado. L 117/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 5. 2000 Artigo 12. o Cooperação internacional A Comissão apresentará ao Parlamento Europeu, ao 4. Conselho, ao Comité Económico e Social e ao Comité das Regiões: No âmbito do presente programa e nos termos do artigo 8. o, a Comissão reforçará a cooperação com países terceiros e com as organizações internacionais competentes, em particular com o Conselho da Europa. Artigo 13. o Acompanhamento e avaliação O presente programa será acompanhado regularmente 1. pela Comissão, em cooperação com os Estados-Membros. O acompanhamento incluirá os relatórios referidos no n. o 3 e actividades específicas. 2. O presente programa será avaliado regularmente pela Comissão, em cooperação com os Estados-Membros. Esta avaliação destina-se a aumentar a eficácia das acções realizadas em função dos objectivos referidos no artigo 2. o e a verificar se é assegurada a igualdade de acesso ao programa nos termos dos n. os 2 e 3 do artigo 4. o Esta avaliação incidirá igualmente sobre a complementaridade entre as acções realizadas no âmbito do presente programa e as acções realizadas no âmbito de outras políticas, instrumentos e acções comunitárias relevantes. Os resultados das acções comunitárias serão sujeitos a avalia- ções externas regulares segundo critérios definidos nos termos do n. o 2 do artigo 7. o Os Estados-Membros enviarão à Comissão, 3. relatórios sobre a execução e o impacto do presente programa, respecti- vamente, até 31 de Dezembro de 2004 e 30 de Junho de 2007. respectivas consequências — quando da adesão de novos Estados-Membros, um relatório financeiras para o sobre as programa, eventualmente seguido de propostas para obviar às consequências dessas adesões para o programa, segundo o Acordo Interinstitucional, de 6 de Maio de 1999, entre o Parlamento Europeu, o Conselho e a Comissão, sobre a conclusões do Conselho as disciplina orçamental, Europeu de Berlim, de Março de 1999. O Parlamento Europeu e o Conselho pronunciar-se-ão sobre essas propostas o mais rapidamente possível, e — até 30 de Junho de 2003, um relatório de avaliação inter- calar sobre os aspectos qualitativos e quantitativos da execução do presente programa, — até 31 de Dezembro de 2007, um relatório final sobre a execução do presente programa. Artigo 14. o Entrada em vigor A presente decisão entra em vigor na data da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Feito no Luxemburgo, em 13 de Abril de 2000. Pelo Parlamento Europeu A Presidente N. FONTAINE Pelo Conselho O Presidente A. VARA 18. 5. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 117/7 ANEXO Os auxílios concedidos ao abrigo do presente programa devem respeitar os princípios de co-financiamento e de adicionalidade dos recursos. Nos termos do n. o 3 do artigo 4. o da decisão, deverão ser envidados esforços especiais para facilitar o acesso ao programa aos jovens que conheçam dificuldades no plano cultural, social, económico, físico, mental ou geográfico, bem como a pequenos grupos locais. O comité previsto no artigo 8. o determinará a forma concreta que esses esforços devem assumir. A repartição do apoio comunitário deve atender à necessidade de garantir o equilíbrio no fluxo das acções de mobilidade assim como a igualdade de oportunidades de acesso dos jovens de cada Estado-Membro, o que se traduz na necessidade de ter em conta o n. o 3 do artigo 4. o As iniciativas destinadas a promover a tolerância e a aceitação das diferenças, bem como as medidas de luta contra qualquer forma de exclusão devem ser incentivadas e estimuladas de forma específica. A Comunidade estará atenta às iniciativas que destaquem especialmente a cultura e o desporto como elementos importantes no âmbito da educação informal dos jovens. Para cumprir os objectivos do presente programa, serão desenvolvidas cinco categorias de acções com base nas medidas definidas no artigo 3. o: — Juventude para a Europa, — Serviço Voluntário Europeu, — Iniciativas dos Jovens, — acções conjuntas, — medidas de apoio. ACÇÃO 1 — JUVENTUDE PARA A EUROPA Acção 1. 1: Intercâmbios intracomunitários de jovens A Comunidade apoia actividades de mobilidade de jovens, desde que estas tenham uma duração mínima de uma semana, levadas a efeito no âmbito de projectos comuns a nível da Comunidade entre grupos de jovens, em princípio com idades compreendidas entre os 15 e os 25 anos, legalmente residentes num Estado-Membro. Os limites de idade podem ser ligeiramente adaptados, se as circunstâncias específicas de certos projectos o justificarem. Essas actividades, baseadas em parcerias transnacionais entre grupos de jovens, implicam a sua participação activa e permitirão que os jovens descubram e sejam sensibilizados para realidades sociais e culturais diferentes, incentivando-os ainda a participar ou a lançar outras actividades a nível europeu. É dispensada especial atenção à primeira participação de jovens numa actividade europeia, ou de grupos de pequena dimensão ou de âmbito local sem experiência a nível europeu. A fim de se avançar no sentido de um melhor equilíbrio entre as actividades bilaterais e multilaterais, o apoio comunitário centrar-se-á progressivamente em actividades multilaterais de mobilidade de grupo. A mobilidade bilateral de grupo será financiada se os grupos-alvo ou uma abordagem pedagógica específica o justificarem. Podem ser apoiadas ao abrigo desta acção actividades desenvolvidas com o propósito de reforçar a implicação activa dos jovens nos projectos de mobilidade de grupo, como sejam, actividades de preparação destes jovens no plano linguístico e intercultural. Acção 1. 2: Intercâmbios de jovens com países terceiros A Comunidade apoia actividades de mobilidade de jovens, desde que estas tenham uma duração mínima de uma semana, levadas a efeito no âmbito de projectos comuns entre grupos de jovens, em princípio com idades compreendidas entre os 15 e os 25 anos, legalmente residentes num Estado-Membro ou num país terceiro. Essas actividades de mobilidade terão de envolver pelo menos dois Estados-Membros. Essas actividades, baseadas em parcerias transnacionais entre grupos de jovens, implicam a sua participação activa e permitirão que os jovens descubram e sejam sensibilizados para realidades sociais e culturais diferentes, incentivando-os ainda a participar ou a lançar outras actividades a nível europeu. Além disso, esses projectos permitem aos parceiros dos países terceiros experimentar este tipo de acção no domínio da educação informal e contribuir para o desenvolvimento do trabalho a nível da juventude e das associações de juventude nesses países. Podem ser apoiadas ao abrigo desta acção actividades destinadas a reforçar a implicação activa dos jovens nos projectos de mobilidade de grupo, como sejam, actividades de preparação dos jovens no plano linguístico e intercultural antes da sua partida. ACÇÃO 2 — SERVIÇO VOLUNTÁRIO EUROPEU Para efeitos do presente programa, entende-se por «jovem voluntário», uma pessoa com idade compreendida, em princípio, entre os 18 e os 25 anos, legalmente residente num Estado-Membro. L 117/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 5. 2000 O jovem voluntário compromete-se, enquanto cidadão activo, a desenvolver uma actividade de solidariedade concreta tendo em vista adquirir aptidões e competências sociais e pessoais, lançando assim as bases para o seu desenvolvimento futuro, e dando ao mesmo tempo o seu contributo para a sociedade. Para o efeito, o jovem voluntário participará, num Estado-Membro que não aquele onde reside ou num país terceiro, numa actividade não lucrativa e não remunerada, de interesse para a colectividade e de duração limitada (no máximo 12 meses), no contexto de um projecto reconhecido pelo Estado-Membro e pela Comunidade, no respeito dos objectivos do presente programa definidos no artigo 2. o e não devendo, sobretudo, resultar numa substituição do emprego. Estão assegurados o alojamento em pensão completa e o enquadramento por um orientador. O projecto de serviço voluntário assegura a cobertura do jovem voluntário por um seguro de doença e por outros seguros apropriados. O jovem voluntário recebe um subsídio/dinheiro de bolso. O Serviço Voluntário Europeu baseia-se num conceito de parceria e de partilha das responsabilidades entre o jovem voluntário, a organização que o envia e a organização de acolhimento. Um documento emitido pela Comissão nos termos do disposto no artigo 8. o quanto ao comité do programa atestará a participação dos jovens no Serviço Voluntário Europeu e bem assim a experiência e as competências por eles adquiridas durante o período em questão. Acção 2. 1: Serviço Voluntário Europeu intracomunitário A Comunidade apoiará projectos transnacionais (de duração limitada, em princípio de três semanas a um ano) que permitam aos jovens participar activa e individualmente em actividades que contribuam para satisfazer as necessidades da sociedade nas áreas mais diversas (social, sociocultural, ambiental, cultural etc. ) e que ao mesmo tempo constituam uma experiência de educação informal tendo em vista a aquisição de capacidades sociais e culturais. Esses projectos permitirão aos jovens entrar em contacto com outras culturas e outras línguas, bem como experimentar ideias e projectos novos numa sociedade civil multicultural. A Comunidade pode apoiar acções, nomeadamente com um conteúdo linguístico ou intercultural, destinadas a preparar os jovens voluntários antes da partida e a favorecer a sua integração social durante essas actividades e no termo do período de Serviço Voluntário Europeu. Será prestada especial atenção à orientação e apoio pedagógicos. Acção 2. 2: Serviço Voluntário Europeu com países terceiros A Comunidade apoiará projectos transnacionais com países terceiros (de duração limitada, em princípio de três semanas a um ano) que permitam aos jovens participar activa e individualmente em actividades que contribuam para satisfazer as necessidades da sociedade nas áreas mais diversas (social, sociocultural, ambiental, cultural, etc. ) e que ao mesmo tempo constituam uma experiência de educação informal tendo em vista a aquisição de capacidades sociais e culturais. Esses projectos permitirão aos jovens entrar em contacto com outras culturas e outras línguas, bem como experimentar ideias e projectos novos numa sociedade civil multicultural. Podem ser apoiadas acções que permitam lançar ou consolidar as bases necessárias ao desenvolvimento de projectos transnacionais de Serviço Voluntário Europeu com países terceiros. A Comunidade pode apoiar acções, nomeadamente com um conteúdo linguístico ou intercultural, destinadas a preparar os jovens voluntários antes da partida e a favorecer a sua integração social durante essas actividades e no termo do período de Serviço Voluntário Europeu. Será prestada especial atenção à orientação e apoio pedagógicos. ACÇÃO 3 — INICIATIVAS DOS JOVENS A fim de incentivar o espírito de iniciativa e a criatividade dos jovens, a Comunidade apoia projectos nos quais os jovens participem activa e directamente em iniciativas inovadoras e criativas e em iniciativas inspiradas na solidariedade dos jovens a nível local, regional, nacional ou europeu. Esses projectos permitirão aos jovens desenvolver o seu espírito de iniciativa e levar a efeito actividades por eles concebidas e nas quais são os principais intervenientes. A Comunidade apoia iniciativas para auxiliar os jovens voluntários a valorizar e explorar a experiência adquirida durante o período de serviço voluntário, e promover a sua integração activa na sociedade. Estas iniciativas tomadas pelos jovens depois de terem completado o seu Serviço Voluntário Europeu permitem-lhes lançar e promover actividades de ordem social, cultural, sociocultural e económica e/ou contribuir para o seu desenvolvimento pessoal. Será dado acesso prioritário aos jovens mais carenciados. O apoio destinar-se-á a encorajar a extensão desses projectos a iniciativas similares conduzidas noutros Estados-Membros, a fim de acentuar o seu carácter transnacional e incrementar significativamente a troca de experiências e a cooperação entre jovens. Este apoio pode contemplar a organização de encontros de jovens promotores de iniciativas a nível europeu. Pode ser concedido auxílio financeiro para o estabelecimento efectivo de parcerias estáveis e transnacionais entre esses projectos. ACÇÃO 4 — ACÇÕES CONJUNTAS Tendo em conta a necessidade de uma abordagem flexível e criativa enquanto condição prévia para a cooperação entre os sectores, pode ser concedido apoio comunitário às acções referidas no artigo 6. o e a acções conjuntas com outras acções comunitárias relacionadas com a Europa do conhecimento, em especial os programas comunitários no âmbito da educação e da formação profissional. 18. 5. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 117/9 A Comissão, em cooperação com os Estados-Membros, procurará desenvolver um dispositivo comum de informação, observação e divulgação de boas práticas no domínio do conhecimento e da aprendizagem ao longo da vida, assim como acções conjuntas comuns sobre os multimédia educativos e de formação. Esses projectos devem contemplar um amplo leque de acções com incidência em vários sectores, incluindo a juventude. Podem ser apoiados em complementaridade por diferentes programas comunitários e concretizados através de convites à apresentação de projectos comuns. Podem ser adoptadas medidas adequadas para promover, no plano regional e local, os contactos e a interacção entre todos quantos participam no presente programa e os participantes em programas vocacionados para a formação profissional e a educação. Podem ser apoiadas, neste contexto, actividades no sentido de uma maior sensibilização para as oportunidades oferecidas pela Comunidade aos jovens. ACÇÃO 5 — MEDIDAS DE ACOMPANHAMENTO Acção 5. 1: Formação e cooperação dos agentes da política da juventude Será concedido financiamento a: 1. Actividades que visem o aperfeiçoamento da formação dos agentes que actuam no domínio da juventude — especialmente os que têm intervenção pedagógica no Serviço Voluntário Europeu, os animadores/orientadores de juventude, os responsáveis por projectos europeus, os conselheiros das Iniciativas dos Jovens — e que participam em acções que implicam directamente os jovens, tais como as previstas nas acções 1, 2 e 3 do presente programa, a fim de garantir a elevada qualidade dessas acções. Será prestada especial atenção a actividades destinadas a promover a participação de jovens com mais dificuldades em participar em acções comunitárias. 2. Actividades que visem desenvolver módulos europeus que respondam às exigências da cooperação transnacional. 3. Actividades — como visitas de estudo, estudos de viabilidade, seminários, estágios práticos — que visem prioritaria- mente a troca de experiências e de boas práticas relativas a acções conjuntas ou questões de interesse comum, ou que se destinem a facilitar e promover o estabelecimento de parcerias transnacionais sustentáveis e/ou redes multilaterais entre os agentes no domínio da juventude. 4. Actividades experimentais que, pela aplicação de novas metodologias e formas de cooperação e pela colaboração de agentes vindos de horizontes diferentes, constituam uma fonte de inovação e de enriquecimento para a política de juventude. 5. Podem igualmente beneficiar de apoio comunitário as conferências e colóquios destinados a promover a cooperação e o intercâmbio de boas práticas no domínio da juventude, bem como outras medidas de valorização e divulgação dos resultados de projectos e de actividades desenvolvidos com o apoio de acções comunitárias no domínio da juventude. Essas medidas dizem unicamente respeito a actividades intracomunitárias ou com os países terceiros. Será prestada especial atenção aos agentes no domínio da juventude a nível regional e local que tenham pouca ou nenhuma experiência ou possibilidades de contacto a nível europeu, bem como às actividades em que os jovens sejam os principais intervenientes. Acção 5. 2: Informação dos jovens e estudos relativos à juventude 1. No quadro dos objectivos do programa, e especialmente para favorecer o acesso de todos os jovens e promover o seu espírito de iniciativa e a sua participação activa na sociedade, a Comissão incentivará os agentes no domínio da juventude a empenhar-se na informação dos jovens a nível europeu, bem como no reforço da cooperação entre os sistemas de informação e comunicação para os jovens, existentes nos Estados-Membros e a nível comunitário. Neste contexto, deve ser feito um esforço especial para que a cooperação se possa abrir aos domínios da educação e da formação, e para que se desenvolva o diálogo entre os jovens e com os jovens. 2. Nesta óptica, serão financiadas iniciativas que visem: — a aquisição da experiência e das competências necessárias à realização de projectos de informação para os jovens baseados na cooperação transnacional, assim como em matéria de prestação de serviços de informação e aconselhamento de jovens, — a realização de projectos de cooperação que permitam a difusão de informação, a sensibilização do público jovem para assuntos ligados à temática do programa e o acesso dos jovens a toda a informação que concorra para atingir os objectivos do programa, — o desenvolvimento, no âmbito de projectos de cooperação transnacional, de mecanismos de diálogo entre os jovens e com os jovens, baseados nomeadamente na utilização dos meios de comunicação destinados aos jovens e nas novas tecnologias. 3. Quanto aos estudos relativos à juventude no contexto dos objectivos do programa, a Comissão apoiará estudos que incidam, nomeadamente, sobre o impacto das medidas tomadas a favor dos jovens, nomeadamente das que se destinem a promover a cooperação neste domínio. Estes estudos analisarão o impacto das outras políticas sobre o mundo da juventude e visarão proporcionar uma imagem mais clara e mais global das necessidades dos jovens e das suas condições de vida. L 117/10 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 5. 2000 Será dada prioridade aos estudos incidentes sobre os percursos dos jovens desfavorecidos ou marginalizados; estes estudos analisarão, sobretudo, os factores que favoreceram ou impediram a inserção social dos jovens e colocarão em evidência as intervenções do sector da educação não formal e do terceiro sector em geral. Será igualmente dada prioridade aos estudos comparativos das medidas de promoção do espírito de iniciativa, incluindo a respectiva incidência sobre o desenvolvimento local, designadamente através da criação de actividades (criação de postos de trabalho, constituição de empresas culturais ou sociais, etc. ). Essas análises poderão tomar a forma de estudos de casos concretos, sendo as mais pertinentes tornadas públicas. Acção 5. 3: Informação e visibilidade das acções A Comissão tomará as medidas necessárias para, nomeadamente, recolher, de toda uma série de fontes, informações sobre as medidas relativas à juventude, fazer com que os projectos da União Europeia revertam em beneficio dos jovens e aumentar a visibilidade das acções dirigidas aos jovens a nível comunitário desenvolvendo meios apropriados para o diálogo com os jovens, inclusive através da internet. Acção 5. 4: Medidas de apoio 1. Estruturas nacionais Podem ser concedidas ajudas comunitárias destinadas a apoiar as actividades das estruturas criadas pelos Estados- -Membros nos termos do artigo 5. o da decisão. 2. Assistência técnica e apoio operacional Na execução do programa, a Comissão pode recorrer a organismos de assistência técnica cujo financiamento pode ser assegurado no âmbito do enquadramento financeiro do programa e, nas mesmas condições, recorrer a peritos. Além disso, a Comissão pode proceder a estudos de avaliação e organizar seminários, colóquios ou outros encontros de peritos, susceptíveis de facilitar a execução do programa incluindo a execução do artigo 12. o da decisão. A Comissão pode ainda desenvolver acções de informação, publicação e divulgação


title: Споразумение под формата на размяна на писма между Европейската общност и Швейцария относно разширяването на общата мрежа на комуникации/общия интерфейс на системите (CCN/CSI) в рамките на Конвенцията за общ режим на транзит

eurovoc_concepts:
EFTA countries
Switzerland
Union transit
agreement (EU)
computer network
exchange of information
information system

formats: html pdf print xhtml

text: 02/т. 12 BG Официален вестник на Европейския съюз 61 22000A0427(01) L 102/52 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 27. 4. 2000 СПОРАЗУМЕНИЕ ПОД ФОРМАТА НА РАЗМЯНА НА ПИСМА между Европейската общност и Швейцария относно разширяването на общата мрежа на комуникации/общия интерфейс на системите (CCN/CSI) в рамките на Конвенцията за общ режим на транзит А. Писмо от Европейската общност Брюксел, 13 април 2000 година Уважаеми господине, Във връзка с включването на Швейцария (1) в използването на общата мрежа на комуникации/общия интерфейс на системите (CCN/CSI) за новата компютъризирана транзитна система, имам честта да предложа от името на Европейската общност следния ангажимент: I. II. Страните ще се придържат към техническите спецификации, фигуриращи в документите, изброени в приложението, които са поставени на разположение на Швейцария, както ще бъде и всяка бъдеща модификация в рамките на проекта. Комисията на Европейските общности (наричана по-долу „Комисията“) ще управлява и развива системата в съответствие с ръководните принципи, изготвени в комитета за митническа политика — група за компютърна обработка на информация — техническа подгрупа CCN/CSI (CPC-CWP-CCN/CSI), също така и за страните партньори. III. Страните ще спазват правилата в областта на общата политика за сигурност, изработени и утвърдени в рамките на проекта. IV. Най-късно към 15 май 2000 г. Швейцария ще заплати цената за инсталирането на CCN/CSI такава, каквато бъде посочена от Комисията на базата на специфичното споразумение, което последната е сключила за тази цел с подизпълнителя. V. Най-късно към 15 май 2000 г. Швейцария ще заплати цената за експлоатация на мрежата такава, каквато е поета от Комисията, от датата на инсталация на техническото и на програмното оборудване до 31 декември 1999 г. VI. Към 15 май всяка година Швейцария ще заплаща фиксирана сума (възлизаща на 90 000 EUR за 2000 г. ) като годишна цена за експлоатация на мрежата от Швейцария. Преди 31 юли всяка година Комисията ще съобщава на Швейцария размера на фиксираната сума за следващата година. VII. Преди 31 януари всяка година на базата на вече заплатената сума Комисията ще извършва проверка на сметките за годишната цена за експлоатация на мрежата и за реалните цени, дължими от Швейцария, и ще изпраща на Швейцария извлечение за разходите. Комисията ще пресмята тези реални цени на базата на своите договорни отношения с подизпълнителя, който ще избере в съответствие с действащите процедури за сключване на договори. Окончателното плащане (изчистването на салдото) ще се извършва тридесет дни след представяне на извлечението за разходите. Във всички случаи общата сума, която следва да се заплати от Швейцария, няма да надхвърля с повече от 20 % вече заплатената годишна фиксирана сума. VIII. Също като държавите-членки на Европейския съюз, и Швейцария ще бъде държана в течение на предвиденото развитие на цените, както и на основните елементи в развитието на CCN/CSI, които могат да окажат влияние върху цените. IX. Най-късно към 15 май 2000 г. Швейцария ще заплати сума от 40 000 EUR като годишен депозит за бъдещо развитие и непредвидени случаи. Комисията ще издаде извлечение за разходите, в което ще бъде направено разпределение на разходите, които следва да бъдат покрити от този депозит. Най-късно към 15 май всяка година Швейцария ще възстановява гореупоменатия депозит посредством изплащането на сума, чийто размер съответства на реално използваната сума за бъдещо развитие и непредвидени случаи през предходната година. X. Всяко плащане трябва да се извършва към Комисията. Освен ако не е указано друго, всяко плащане ще се базира на извлечение за разходите, издадено от Комисията и съдържащо разпределение на разходите, позволяващо да се разграничат различните услуги и доставки на техническо и на програмно оборудване, което извлечение е платимо в срок от шестдесет дни. (1) Двете страни се споразумяват, че под включването на Швейцария в използването на CCN/CSI се подразбира също така и включването на Княжество Лихтенщайн, дотогава, докато Княжеството е обвързано с договор за митнически съюз с Швейцария. 62 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 12 XI. Настоящото споразумение остава в сила дотогава, докато двете страни са страни по конвенцията от 20 май 1987 г. за общ режим на транзит. Двете страни запазват обаче възможността да го променят по общо съгласие. XII. В случай, че Швейцария изплати сумите, предвидени по точки IV, V, VI, VII и IХ със закъснение спрямо датите, посочени в тези точки, Европейският съюз може да приложи закъснителни лихви (с лихвения процент, прилаган от Централната европейска банка за нейните операции с евро и публикуван в Официален вестник, серия С, в сила към датата на изтичане на предвидения за плащането срок, увеличен с един пункт и половина). Същият лихвен процент ще се прилага към плащанията, които следва да се извършат от страна на Общността. Ще ви бъда благодарен да потвърдите съгласието на Швейцария с гореизложеното. Моля приемете, уважаеми господине, моите най-дълбоки почитания. От името на Съвета на Европейския съюз 02/т. 12 BG Официален вестник на Европейския съюз 63 ПРИЛОЖЕНИЕ КЪМ РАЗМЯНАТА НА ПИСМА ВЪНШНА ДОКУМЕНТАЦИЯ CCN/CSI ОБЩА ДОКУМЕНТАЦИЯ 21info_en 21info_fr Arap_101 Bnf104de Bnf104en Bnf104fr Lr092v08 Lr155v01 CCN/CSI: интегриране на телематиката в служба на митницата и на непрякото данъчно обла- гане (английска версия). CCN/CSI: интегриране на телематиката в служба на митницата и на непрякото данъчно обла- гане (френска версия) Архитектура на трансевропейските приложения. Очаквани предимства от използването на CCN/CSI за трансевропейските приложения на DG XXI (немска версия). Benefits expected from the use of CCN/CSI by the trans-European applications of DG XXI (Очаквани предимства от използването на CCN/CSI за трансевропейските приложения на DG XXI — английска версия) Очаквани предимства от използването на CCN/CSI за трансевропейските приложения на DG XXI. Описание на офертата на CSI. Описание на динамичното поведение на интеракциите на CCN/CSI. Lst-rol-XXI-00 Описание на ролята на CCN/CSI. Mathaeus-Dublin Архитектура и методология на вътреобщностните системи. Pre-gen-XXI CCN\TC Представяне на CCN/CSI и ръководство за четене. Ccn_tc_sla_03 Споразумение относно нивото на службата за CCN/TC. Epm01 Sqp_01 РАЗВОЙНА ДЕЙНОСТ Acg_03 Prg_c_05 Ръководство за външните процедури на CCN/TC. Програма за качество на службата за CCN/TC. Ръководство за настройка на приложението. Ръководство за програмиране на приложението (на езика С). Prg_Cob_BS2000_03 Ръководство за програмиране на приложението (на езика Cobol за BS2000). Prg_Cob_CICS_01 Ръководство за програмиране на приложението (на езика Cobol за IBM). Prg_Cob_GCOS7_03 Ръководство за програмиране на приложението (на езика Cobol за GCOS7). Prg_Cob_GCOS8_01 Ръководство за програмиране на приложението (на езика Cobol за GCOS8). Ref_cd09 Ръководство за експлоатация — справочник на общите дефиниции (на езика С). Ref_Cob_cd01 Ръководство за експлоатация — справочник на общите дефиниции (на езика Cobol). Ref_Cob_cs01 Ръководство за експлоатация CSI (на езика Cobol). Ref_Cob_gs01 Ръководство за експлоатация GSS (на езика Cobol). Ref_Cob_hl01 Ръководство за експлоатация HL (на езика Cobol). 64 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 12 Ref_Cob_os01 Ръководство за експлоатация OS (на езика Cobol). Ref_Cob_pr01 Ръководство за експлоатация — представяне (на езика Cobol). Ref_cs09 Ref_er05 Ref_gs03 Ref_hl07 Ref_os01 Ref_pr07 СИГУРНОСТ Ръководство за експлоатация CSI (на езика C). Ръководство за експлоатация — кодове на грешките. Ръководство за експлоатация GSS (на езика C). Ръководство за експлоатация HL (на езика C). Ръководство за експлоатация OS (на езика C). Ръководство за експлоатация — представяне (на езика C). Pol-sec-XXI-01 Обща политика за сигурност, засягаща CCN/CSI СПЕЦИФИКАЦИИ Ad_07 Frs_03 Fss_05 Ovw_07 ОБУЧЕНИЕ Проектиране. Спецификации. Спецификации на функционалната система. Общ поглед върху системата. Tra-csi(mod1)-05. ppt Курс за проектанти и програмисти на приложението CSI. Tra-csi(mod2)-05. ppt Курс за проектанти и програмисти на приложението CSI (на езика С). Tra-csi(mod3)-03. ppt Курс за проектанти и програмисти на приложението CSI (на езика С). Tra-csi_cob(mod2)-01. ppt Курс за проектанти и програмисти на приложението CSI (на езика Cobol). Tra-csi_cob(mod3)-01. ppt Курс за проектанти и програмисти на приложението CSI (на езика Cobol). 02/т. 12 BG Официален вестник на Европейския съюз 65 Б. Писмо от Швейцария Берн, 14 април 2000 година Уважаеми господине, Имам честта да потвърдя получаването на Вашето писмо относно включването на Швейцария в общата мрежа на комуникации/общ интерфейс на системите (CCN/CSI) за новата компютъризирана транзитна система, в което пише следното: „Във връзка с включването на Швейцария (1) в използването на общата мрежа на комуникации/общия интерфейс на системите (CCN/CSI) за новата компютъризирана транзитна система, имам честта да предложа от името на Европейската общност следния ангажимент: I. II. Страните ще се придържат към техническите спецификации, фигуриращи в документите, изброени в приложението, които са поставени на разположение на Швейцария, както ще бъде и всяка бъдеща модификация в рамките на проекта. Комисията на Европейските общности (наричана по-долу „Комисията“) ще управлява и развива системата в съответствие с ръководните принципи, изготвени в комитета за митническа политика — група за компютърна обработка на информация — техническа подгрупа CCN/CSI (CPC-CWP-CCN/CSI), също така и за страните партньори. III. Страните ще спазват правилата в областта на общата политика за сигурност, изработени и утвърдени в рамките на проекта. IV. Най-късно към 15 май 2000 г. Швейцария ще заплати цената за инсталирането на CCN/CSI такава, каквато бъде посочена от Комисията на базата на специфичното споразумение, което последната е сключила за тази цел с подизпълнителя. V. Най-късно към 15 май 2000 г. Швейцария ще заплати цената за експлоатация на мрежата такава, каквато е поета от Комисията, от датата на инсталация на техническото и на програмното оборудване до 31 декември 1999 г. VI. Към 15 май всяка година Швейцария ще заплаща фиксирана сума (възлизаща на 90 000 EUR за 2000 г. ) като годишна цена за експлоатация на мрежата от Швейцария. Преди 31 юли всяка година Комисията ще съобщава на Швейцария размера на фиксираната сума за следващата година. VII. Преди 31 януари всяка година на базата на вече заплатената сума Комисията ще извършва проверка на сметките за годишната цена за експлоатация на мрежата и за реалните цени, дължими от Швейцария, и ще изпраща на Швейцария извлечение за разходите. Комисията ще пресмята тези реални цени на базата на своите договорни отношения с подизпълнителя, който ще избере в съответствие с действащите процедури за сключване на договори. Окончателното плащане (изчистването на салдото) ще се извършва тридесет дни след представяне на извлечението за разходите. Във всички случаи общата сума, която следва да се заплати от Швейцария, няма да надхвърля с повече от 20 % вече заплатената годишна фиксирана сума. VIII. Също като държавите-членки на Европейския съюз, и Швейцария ще бъде държана в течение на предвиденото развитие на цените, както и на основните елементи в развитието на CCN/CSI, които могат да окажат влияние върху цените. IX. Най-късно към 15 май 2000 г. Швейцария ще заплати сума от 40 000 EUR като годишен депозит за бъдещо развитие и непредвидени случаи. Комисията ще издаде извлечение за разходите, в което ще бъде направено разпределение на разходите, които следва да бъдат покрити от този депозит. Най-късно към 15 май всяка година Швейцария ще възстановява гореупоменатия депозит посредством изплащането на сума, чийто размер съответства на реално използваната сума за бъдещо развитие и непредвидени случаи през предходната година. X. Всяко плащане трябва да се извършва към Комисията. Освен ако не е указано друго, всяко плащане ще се базира на извлечение за разходите, издадено от Комисията и съдържащо разпределение на разходите, позволяващо да се разграничат различните услуги и доставки на техническо и на програмно оборудване, което извлечение е платимо в срок от шестдесет дни. 66 BG Официален вестник на Европейския съюз 02/т. 12 XI. Настоящето споразумение остава в сила дотогава, докато двете страни са страни по конвенцията от 20 май 1987 г. за общ режим на транзит. Двете страни запазват обаче възможността да го променят по общо съгласие. XII. В случай, че Швейцария изплати сумите, предвидени по точки IV, V, VI, VII и IХ със закъснение спрямо датите, посочени в тези точки, Европейският съюз може да приложи закъснителни лихви (с лихвения процент, прилаган от Централната европейска банка за нейните операции с евро и публикуван в Официален вестник, серия С, в сила към датата на изтичане на предвидения за плащането срок, увеличен с един пункт и половина). Същият лихвен процент ще се прилага към плащанията, които следва да се извършат от страна на Общността. Ще ви бъда благодарен да потвърдите съгласието на Швейцария с гореизложеното. (1) Двете страни се споразумяват, че под включването на Швейцария в използването на CCN/CSI се подразбира също така и включването на Княжество Лихтенщайн, дотогава, докато Княжеството е обвързано с договор за митнически съюз с Швейцария. “ Мога да ви потвърдя, че Швейцария се съгласява с изложеното в писмото. Моля приемете, уважаеми господине, моите най-дълбоки почитания. За правителството на Швейцария


title: Reglamento (CE) n° 769/2000 de la Comisión, de 13 de abril de 2000, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los cereales y de las harinas, grañones y sémolas de trigo o de centeno

eurovoc_concepts:
cereal flour
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: L 94/22 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 4. 2000 REGLAMENTO (CE) No 769/2000 DE LA COMISIÓN de 13 de abril de 2000 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los cereales y de las harinas, grañones y sémolas de trigo o de centeno LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece una organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), y, en particular, el apartado 2 de su artículo 13, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) En virtud de lo dispuesto en el artículo 13 del Regla- mento (CEE) no 1766/92, la diferencia entre las cotiza- ciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en el artículo 1 de dicho Regla- mento y los precios de dichos productos en la Comu- nidad puede cubrirse mediante una restitución a la exportación. Las restituciones deben fijarse teniendo en cuenta los elementos mencionados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisión, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de apli- cación del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesión de las restituciones por exportación y las medidas que deben adoptarse en caso de perturbación en el sector de los cereales (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4). En lo que se refiere a las harinas, grañones y sémolas de la restitución aplicable a dichos trigo o de centeno, productos debe calcularse teniendo en cuenta la cantidad de cereales necesaria para la fabricación de los mismos. (4) (5) (6) (7) El Reglamento (CE) no 1501/95 ha fijado dichas canti- dades. La situación del mercado mundial o las exigencias espe- cíficas de determinados mercados pueden requerir la diferenciación de restitución para determinados productos de acuerdo con su destino. la La restitución debe fijarse una vez por mes y puede ser modificada en el intervalo. La aplicación de dichas modalidades a la situación actual de los mercados en el sector de los cereales, y, en particular, a las cotizaciones o precios de dichos productos en la Comunidad y en el mercado mundial, conduce a fijar la restitución en los importes consig- nados en el anexo. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se fijan en los importes consignados en el anexo las restitu- ciones a la exportación, en el estado en que se encuentran, de los productos contemplados en las letras a), b) y c) del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92, excepto la malta. El presente Reglamento entrará en vigor el 14 de abril de 2000. Artículo 2 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 13 de abril de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. 14. 4. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 94/23 ANEXO del Reglamento de la Comisión, de 13 de abril de 2000, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los cereales y de las harinas, grañones y sémolas de trigo o de centeno Código del producto Destino (1) (en EUR/t) Importe de las restituciones Código del producto Destino (1) (en EUR/t) Importe de las restituciones 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) Los destinos se identifican como sigue: 01 todos los terceros países, 02 otros terceros países, 03 Suiza, Liechtenstein. — 0 — 20,75 0 55,00 0 — 15,00 0 — — — 28,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 42,00 39,25 36,25 33,50 31,25 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (2) Si el producto contiene sémolas en copos no se concederá restitución alguna. Nota: Las zonas serán las que se delimitan en el Reglamento (CEE) no 2145/92 de la Comisión (DO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), modificado