title: Kommissionens förordning (EG) nr 643/2000 av den 28 mars 2000 om eurons användning i strukturfondernas budget

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development aid
implementation of the budget
monetary union
regional aid
report

formats: html pdf print

text: L 78/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 3. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 643/2000 av den 28 mars 2000 om eurons användning i strukturfondernas budget EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING användningen av ecu i strukturfondernas budget (7), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2745/94 (8). med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfon- derna (1), särskilt artikel 33 och artikel 53. 2 i denna, och (4) (5) Den kommitté som avses i artikel 147 i fördraget samt kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveck- ling och kommittén för fiskets och vattenbrukets struktur har hörts i fråga om denna förordning. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Kommittén för utveckling och omställning av regioner. av följande skäl: (1) (2) (3) I artikel 33 i förordning (EG) nr 1260/1999 föreskrivs att beloppen i kommissionens beslut om finansiella bidrag från strukturfonderna samt åtaganden och betal- ningar skall anges och utbetalas i euro i enlighet med av genomförandebestämmelser kommissionen. som skall fastställas För en medlemsstat, vars valuta är euro, är omräknings- kursen mellan euron och medlemsstatens inhemska valuta den kurs som oåterkalleligen fastställdes genom rådets förordning (EG) nr 2866/98 (2). För en medlems- stat, vars valuta inte är euro, är växelkursen den månat- liga eurokurs som beräknas på grundval av den kurs som gällde den näst sista arbetsdagen i den månad som föregår den månad för vilken kursen fastställs; detta enligt artikel 1 i kommissionens förordning (Euratom, EKSG, EG) nr 3418/93 av den 9 december 1993 om för genomförandet av vissa närmare bestämmelser bestämmelser i budgetförordningen av den 21 december 1977 (3), senast ändrad genom beslut 1999/537/EG, EKSG, Euratom (4). Växelkurserna offentliggörs i Euro- peiska gemenskapernas officiella tidning, C-serien. När det gäller bidrag som godkänts på grundval av rådets förordning (EEG) nr 4253/88 av den 19 december 1988 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om strukturfondernas uppgifter och effekti- vitet och om samordningen av deras verksamhet dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra verksamhet (5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 3193/94 (6), är det enligt övergångsbestämmelserna i artikel 52. 1 i förordning (EG) nr 1260/1999 viktigt att bibehålla utbe- talningsbestämmelserna i kommissionens förordning (EEG) nr 1866/90 av den 2 juli 1990 om förfarandet vid finansieringsorgans befintliga (1) EGT L 161, 26. 6. 1999, s. 1. (2) EGT L 359, 31. 12. 1998, s. 1. (3) EGT L 315, 16. 12. 1993, s. 1. (4) EGT L 206, 5. 8. 1999, s. 24. (5) EGT L 374, 31. 12. 1988, s. 1. (6) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 11. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Framläggande av planer, ansökningar om stöd från fonderna samt årsrapporter och slutrapporter om genom- förandet finansieringsplaner De utvecklingsplaner, 1. som avser ansökningar om stöd och programkomplement samt årsrap- porter och slutrapporter om genomförandet som avses i förordning (EG) nr 1260/1999 skall läggas fram för kommis- sionen i euro. I årsrapporterna och slutrapporterna om genomförandet 2. måste kostnadsuppgifterna i euro motsvara de eurobelopp som erhållits genom tillämpning av artikel 2. Artikel 2 Utbetalningar Utgiftsdeklarationer till stöd för ansökningar om utbetal- 1. ning, styrkta av den utbetalande myndigheten i enlighet med artikel 32. 3 i förordning (EG) nr 1260/1999, skall läggas fram för kommissionen i euro. En medlemsstat, vars valuta vid datumet för ansökan om 2. utbetalning inte är euro, skall räkna om utgifter i inhemsk valuta till euro med hjälp av den växelkurs som gällde den näst sista arbetsdagen vid kommissionen i den månad som föregick den månad då dessa utgifter bokfördes av den utbetalande myndighet som ansvarar för det aktuella stödet. 3. När euron införs som valuta i en medlemsstat kvarstår den i föregående punkt beskrivna omräkningsproceduren för alla utgifter som bokförts av den utbetalande myndigheten före dagen för ikraftträdandet av den fasta omräkningskursen mellan den inhemska valutan och euron. (7) EGT L 170, 3. 7. 1990, s. 36. (8) EGT L 290, 11. 11. 1994, s. 4. 29. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 78/5 Artikel 3 Upphävande Förordning (EEG) nr 1866/90 skall upphöra att gälla utan att detta påverkar tillämpningen av de övergångs- bestämmelser som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EG) nr 1260/1999. Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemen- skapernas officiella tidning. Artikel 4 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 28 mars 2000. På kommissionens vägnar Michaele SCHREYER Ledamot av kommissionen


title: Kommissionens förordning (EG) nr 652/2000 av den 28 mars 2000 om fastställande av enhetsvärdena för tullvärdesbestämmelse när det gäller vissa lättfördärvliga varor

eurovoc_concepts:
customs valuation
fruit
perishable goods
vegetable

text: 30. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/17 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 652/2000 av den 28 mars 2000 om fastställande av enhetsvärdena för tullvärdesbestämmelse när det gäller vissa lättfördärvliga varor EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING (2) med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om upprättandet av en tullkodex för gemen- skapen (1), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 955/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EEG) nr 2454/ 93 av den 2 juli 1993 om fastställande av tillämpningsföre- skrifter till förordning (EEG) nr 2913/92 om upprättandet av en tullkodex för gemenskapen (3), senast ändrad genom förord- ning (EG) nr 1662/1999 (4), särskilt artikel 173. 1 i denna, och av följande skäl: (1) I artiklarna 173–177 i förordning (EEG) nr 2454/93 fastställs kommissionens kriterier för bestämmande av de periodiska enhetsvärdena för de produkter som avses i klassificeringen i bilaga 26 i den förordningen. Genom tillämpningen av de regler och kriterier som fastställs i ovannämnda artiklar på de uppgifter som meddelats kommissionen i enlighet med bestämmelserna i artikel 173. 2 i förordning (EEG) nr 2454/93 kan enhetsvärdena för de avsedda produkterna fastställas i enlighet med vad som föreskrivs i bilagan till den här förordningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De enhetsvärden som avses i artikel 173. 1 i förordning (EEG) nr 2454/93 skall fastställas i enlighet med vad som anges i tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 31 mars 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 28 mars 2000. På kommissionens vägnar Erkki LIIKANEN Ledamot av kommissionen (1) EGT L 302, 19. 10. 1992, s. 1. (2) EGT L 119, 7. 5. 1999, s. 1. (3) EGT L 253, 11. 10. 1993, s. 1. (4) EGT L 197, 29. 7. 1999, s. 25. L 79/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 2000 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 1. 10 Färskpotatis 0701 90 50 1. 30 Lök (annan än sättlök) 0703 10 19 1. 40 Vitlök 0703 20 00 1. 50 Purjolök ex 0703 90 00 1. 60 Blomkål 0704 10 00 1. 70 Brysselkål 0704 20 00 1. 80 1. 90 Vitkål och rödkål 0704 90 10 Broccoli (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L. ) Alef var. italica Plenck) ex 0704 90 90 1. 100 Salladskål ex 0704 90 90 1. 110 Huvudsallad 0705 11 10 1. 120 Endiver ex 0705 29 00 1. 130 Morötter ex 0706 10 00 1. 140 Rädisor ex 0706 90 90 1. 160 Ärter (Pisum sativum) 0708 10 00 BILAGA Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 39,22 233,18 328,45 539,66 257,26 1 582,07 30,47 181,17 255,20 419,29 199,88 1 229,21 120,47 716,27 1 008,92 1 657,67 790,22 4 859,65 42,84 254,70 358,77 589,47 281,00 1 728,09 55,28 328,68 462,97 760,67 362,61 2 229,99 59,69 354,90 499,90 821,35 391,54 2 407,89 40,49 240,74 339,10 557,15 265,60 1 633,35 105,95 629,95 887,33 1 457,90 694,99 4 274,01 93,37 555,14 781,95 1 284,76 612,45 3 766,43 152,67 907,73 1 278,61 2 100,79 1 001,45 6 158,69 21,82 129,74 182,74 300,25 143,13 880,22 46,25 274,97 387,31 636,36 303,36 1 865,58 125,30 744,98 1 049,36 1 724,13 821,90 5 054,48 336,01 1 997,82 2 814,08 4 623,60 2 204,08 13 554,60 76,70 30,89 23,98 59,60 24,00 18,63 235,61 94,88 73,67 83,78 33,74 26,20 108,12 43,54 33,80 116,74 47,01 36,50 79,19 31,89 24,76 207,22 83,44 64,79 182,61 73,53 57,09 298,60 120,24 93,36 42,68 17,18 13,34 90,45 36,42 28,28 245,06 98,68 76,62 657,18 264,63 205,47 292,06 75 937,60 13 106,82 86,43 6 525,41 7 862,60 226,92 59 000,66 10 183,51 67,15 5 070,00 6 108,95 897,11 233 257,80 40 260,27 265,48 20 044,12 24 151,59 319,01 82 946,52 14 316,56 94,40 7 127,69 8 588,31 411,66 107 037,01 18 474,58 121,82 9 197,82 11 082,64 444,51 115 575,96 19 948,40 131,54 9 931,58 11 966,77 301,52 78 399,19 13 531,69 89,23 6 736,94 8 117,48 789,00 205 147,81 35 408,49 233,48 17 628,60 21 241,07 695,30 180 784,30 31 203,35 205,75 15 535,01 18 718,46 1 136,92 295 610,34 51 022,31 336,44 25 402,15 30 607,59 162,49 42 249,41 7 292,24 48,08 3 630,54 4 374,52 344,39 89 545,52 15 455,55 101,91 7 694,75 9 271,57 933,08 242 609,21 41 874,32 276,12 20 847,70 25 119,83 2 502,23 112 294,48 740,47 650 605,70 55 907,33 67 363,92 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) 30. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/19 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 1. 170 Bönor: 1. 170. 1 Bönor (Vigna spp. , Phaseolus ssp. ) ex 0708 20 00 1. 170. 2 Bönor (Phaseolus ssp. , vulgaris var. Compressus Savi) ex 0708 20 00 1. 180 Bondbönor ex 0708 90 00 1. 190 Kronärtskockor 0709 10 00 1. 200 Sparris: 1. 200. 1 — grön ex 0709 20 00 1. 200. 2 — annan ex 0709 20 00 1. 210 Auberginer (äggplantor) 0709 30 00 1. 220 Stjälkselleri (Apium graveolens L. , var. dulce (Mill. ) Pers. ) ex 0709 40 00 1. 230 Kantareller 0709 51 30 1. 240 Paprika 0709 60 10 1. 250 Fänkål 0709 90 50 1. 270 Sättpotatis, hela, färska (avsedda som livsmedel) 0714 20 10 2. 10 Kastanjer (Castanea spp. ), färska ex 0802 40 00 2. 30 Ananas, färsk ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 193,32 1 149,41 1 619,03 2 660,10 1 268,08 7 798,39 139,06 826,82 1 164,64 1 913,52 912,18 5 609,70 157,74 937,88 1 321,07 2 170,55 1 034,71 6 363,22 — — — — — — 378,10 152,25 118,21 271,98 109,52 85,04 308,51 124,23 96,46 — — — 409,74 2 436,22 3 431,60 587,27 3 491,75 4 918,39 5 638,19 2 687,74 16 529,00 8 081,01 3 852,24 23 690,41 801,39 322,70 250,56 1 148,60 462,51 359,12 1 439,61 374 314,10 64 606,57 426,01 32 165,26 38 756,60 1 035,57 269 259,45 46 474,15 306,45 23 137,79 27 879,21 1 174,67 305 427,23 52 716,71 347,61 26 245,73 31 624,03 — — — — — — 3 051,32 136 936,18 902,96 793 373,47 68 175,53 82 146,14 4 373,34 196 265,63 97 713,51 1 294,17 117 737,06 1 137 113,28 178,96 1 064,05 1 498,80 2 462,55 1 173,91 7 219,26 350,02 140,94 109,43 1 332,70 346 516,23 59 808,67 394,38 29 776,56 35 878,40 51,23 304,62 429,08 704,99 336,07 2 066,77 100,20 40,35 31,33 381,53 99 202,47 17 122,34 112,90 8 524,59 10 271,45 1 699,80 10 106,55 14 235,82 23 389,76 11 149,96 68 569,76 3 324,52 1 338,70 1 039,43 12 658,24 568 073,16 282 822,92 3 745,87 340 779,30 3 291 271,75 226,43 1 346,27 1 896,32 3 115,69 1 485,26 9 133,99 73,55 437,31 615,98 1 012,07 482,46 2 967,00 57,84 343,92 484,44 795,94 379,43 2 333,40 176,48 1 049,30 1 478,02 2 428,42 1 157,63 7 119,19 70,64 419,98 591,58 971,98 463,34 2 849,46 442,85 178,32 138,46 143,85 57,93 44,98 113,13 45,56 35,37 345,16 138,99 107,92 138,15 55,63 43,19 1 686,17 438 421,48 75 671,50 498,98 37 674,08 45 394,30 547,72 142 412,66 24 580,41 162,08 12 237,69 14 745,45 430,75 112 000,44 19 331,26 127,47 9 624,33 11 596,56 1 314,23 341 712,93 58 979,62 388,91 29 363,80 35 381,06 526,02 136 770,95 23 606,65 155,66 11 752,89 14 161,31 L 79/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 2000 Nr 2. 40 Varuslag Art, sort, KN-nr Avocado, färsk ex 0804 40 00 2. 50 Guava och mango, färska ex 0804 50 00 2. 60 Apelsiner, färska: 2. 60. 1 — Blod och halvblodapelsiner 0805 10 10 2. 60. 2 — Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia Lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita, Hamlins 0805 10 30 2. 60. 3 — Andra 0805 10 50 2. 70 (inbegripet Mandariner, tangeriner och satsu- mas) färska; klementiner, wilkings och liknande citrushybrider, färska: 2. 70. 1 — Klementiner 0805 20 10 2. 70. 2 — Monreales och satsumas 0805 20 30 2. 70. 3 — Mandariner och wilkings 0805 20 50 2. 70. 4 — Tangeriner och andra ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limefrukter (Citrus aurantifolia), färska ex 0805 30 90 2. 90 Grapefrukter, färska: 2. 90. 1 — blonda ex 0805 40 00 2. 90. 2 — blod ex 0805 40 00 2. 100 Bordsdruvor ex 0806 10 10 Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 128,82 765,92 1 078,85 1 772,58 844,99 5 196,51 115,71 687,97 969,06 1 592,19 759,00 4 667,69 251,95 101,45 78,77 226,31 91,13 70,76 959,30 249 426,82 43 051,04 283,88 21 433,55 25 825,73 861,67 224 043,67 38 669,91 254,99 19 252,34 23 197,55 — — — — — — — — — — — — — — — — — — 55,56 330,37 465,36 98,99 588,54 829,01 67,70 402,54 567,01 68,68 408,34 575,17 764,59 364,48 2 241,49 1 362,08 649,31 3 993,09 931,61 444,10 2 731,12 945,02 450,49 2 770,43 143,24 851,69 1 199,67 1 971,09 939,62 5 778,47 43,33 257,61 362,86 57,39 341,20 480,61 596,19 284,21 1 747,80 789,64 376,43 2 314,93 126,47 751,97 1 059,21 1 740,30 829,61 5 101,90 — — — — — — — — — 108,68 43,76 33,98 193,60 77,96 60,53 132,42 53,32 41,40 134,32 54,09 42,00 280,16 112,81 87,59 84,74 34,12 26,49 112,24 45,19 35,09 247,36 99,61 77,34 — — — — — — — — — — — — — — — — — — 413,79 107 588,84 18 569,82 122,45 9 245,24 11 139,78 737,14 191 663,82 33 081,15 218,14 16 469,90 19 844,93 504,18 131 090,90 22 626,28 149,20 11 264,80 13 573,19 511,43 132 977,60 22 951,92 151,34 11 426,92 13 768,54 1 066,73 277 360,03 47 872,31 315,67 23 833,88 28 717,94 322,65 83 892,58 14 479,85 95,48 7 208,99 8 686,26 427,35 111 114,21 19 178,30 126,46 9 548,18 11 504,80 941,83 244 885,49 42 267,21 278,71 21 043,30 25 355,52 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) 30. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/21 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 2. 110 Vattenmeloner 0807 11 00 2. 120 Meloner (andra än vattenmeloner): 2. 120. 1 — Amarillo, Cuper, Honey Dew (inbegripet Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (in- begripet Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2 — andra slag ex 0807 19 00 2. 140 Päron: 2. 140. 1 Päron — Nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 50 2. 140. 2 Andra ex 0808 20 50 2. 150 Aprikoser ex 0809 10 00 2. 160 Körsbär 0809 20 95 0809 20 05 2. 170 Persikor 0809 30 90 2. 180 Nektariner ex 0809 30 10 2. 190 Plommon 0809 40 05 2. 200 Jordgubbar 0810 10 00 2. 205 Hallon 0810 20 10 2. 210 Bär av arten Vaccinium myrtillus 0810 40 30 2. 220 Kiwifrukter (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 00 Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 64,59 384,05 540,96 888,81 423,70 2 605,63 126,33 50,87 39,50 481,01 125 067,55 21 586,65 142,34 10 747,20 12 949,53 53,68 319,16 449,56 156,72 931,82 1 312,54 738,63 352,11 2 165,39 2 156,53 1 028,02 6 322,13 104,99 42,28 32,82 306,52 123,43 95,84 399,74 103 936,07 17 939,35 118,29 8 931,35 10 761,57 1 167,09 303 454,95 52 376,29 345,37 26 076,25 31 419,82 — — — — — — — — — — — — 495,26 2 944,68 4 147,80 6 814,93 3 248,69 19 978,74 377,09 2 242,08 3 158,13 5 188,87 2 473,55 15 211,77 367,57 2 185,49 3 078,42 5 057,90 2 411,12 14 827,83 261,83 1 556,75 2 192,80 3 602,81 1 717,47 10 562,06 157,53 936,64 1 319,33 2 167,68 1 033,34 6 354,81 95,49 567,77 799,74 1 313,99 626,38 3 852,12 — — — — — — 968,64 390,05 302,85 737,52 296,98 230,59 718,91 289,49 224,77 512,09 206,21 160,11 308,11 124,07 96,33 186,77 75,21 58,39 — — — — — — — — — — — — 3 688,15 165 515,89 1 091,41 958 957,08 82 404,33 99 290,72 2 808,15 126 023,48 831,00 730 148,05 62 742,50 75 599,76 2 737,27 122 842,63 810,02 711 719,02 61 158,87 73 691,61 1 949,80 506 966,99 87 502,45 576,99 43 564,28 52 491,52 1 173,12 305 023,90 52 647,09 347,15 26 211,07 31 582,27 711,12 184 897,52 31 913,29 210,44 15 888,47 19 144,35 750,86 4 464,41 6 288,45 10 332,06 4 925,32 30 289,62 1 468,55 591,35 459,15 5 591,58 250 937,41 124 932,59 1 654,68 150 533,91 1 453 867,69 1 822,37 10 835,32 15 262,35 25 076,36 11 953,96 73 514,22 3 564,25 1 435,23 3 528 600,36 1 114,38 13 571,01 609 036,05 303 216,85 4 015,97 365 352,38 163,06 969,51 1 365,63 2 243,75 1 069,60 6 577,82 318,92 128,42 99,71 1 214,29 315 728,19 54 494,65 359,34 27 130,90 32 690,59 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) L 79/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 3. 2000 Nr Varuslag Art, sort, KN-nr 2. 230 Granatäpplen ex 0810 90 85 2. 240 Kaki/persimoner (inbegripet sharonfrukter) ex 0810 90 85 2. 250 Litchiplommon ex 0810 90 30 Belopp per enhet à 100 kg netto EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 347,17 2 064,16 2 907,53 4 777,12 2 277,27 14 004,69 260,58 1 549,34 2 182,36 3 585,66 1 709,29 10 511,78 194,27 1 155,08 1 627,01 2 673,21 1 274,33 7 836,83 679,00 273,42 212,29 509,65 205,22 159,34 379,96 153,00 118,80 2 585,32 116 023,28 765,06 672 209,43 57 763,76 69 600,77 1 940,51 504 553,43 87 085,87 574,24 43 356,88 52 241,62 1 446,71 376 159,17 64 925,03 428,11 32 323,81 38 947,64 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c)


title: Regulamento (CE) n.o 645/2000 da Comissão, de 28 de Março de 2000, que estabelece normas de execução necessárias à correcta aplicação de certas disposições do artigo 7.o da Directiva 86/362/CEE do Conselho e do artigo 4.o da Directiva 90/642/CEE, relativas às medidas de fiscalização dos teores máximos de resíduos de pesticidas à superfície e no interior dos cereais e de determinados produtos de origem vegetal, incluindo frutas e produtos hortícolas, respectivamente

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
cereals
crop production
foodstuffs legislation
pesticide residue

text: 29. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 78/7 REGULAMENTO (CE) N. o 645/2000 DA COMISSÃO de 28 de Março de 2000 que estabelece normas de execução necessárias à correcta aplicação de certas disposições do artigo 7. o da Directiva 86/362/CEE do Conselho e do artigo 4. o da Directiva 90/642/CEE, relativas às medidas de fiscalização dos teores máximos de resíduos de pesticidas à superfície e no interior dos cereais e de determinados produtos de origem vegetal, incluindo frutas e produtos hortícolas, respectivamente A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 86/362/CEE do Conselho, de 24 de Julho de 1986, relativa à fixação de teores máximos para os resíduos de pesticidas nas e sobre as frutas e produtos hortí- colas (1), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 1999/71/CE da Comissão (2), e, nomeadamente, o seu artigo 7. o, Tendo em conta a Directiva 90/642/CEE do Conselho, de 27 de Novembro de 1990, relativa à fixação de teores máximos para os resíduos de pesticidas nos e sobre determinados produtos de origem vegetal, incluindo frutas e produtos hortí- colas (3), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 1999/71/CE, e, nomeadamente, o seu artigo 4. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) O artigo 7. o da Directiva 86/362/CEE e o artigo 4. o da Directiva 90/642/CEE estabelecem disposições de base relativas à fiscalização dos pesticidas à superfície e no interior dos cereais e das frutas e produtos hortícolas, respectivamente. A experiência adquirida na elaboração e aplicação de recomendações da Comissão revelou que a forma mais eficaz de planeamento dos programas comunitários de fiscalização coordenada é de tipo plurianual, com possi- bilidade de ajustamentos anuais. O artigo 7. o da Directiva 86/362/CEE e o artigo 4. o da Directiva 90/642/CEE prevêem a revisão e adopção das medidas eventualmente necessárias, como sejam a publi- cação pela Comissão de relatórios comunitários relativos às informações, compiladas e cotejadas, provenientes dos Estados-Membros e a adopção de medidas a tomar a nível comunitário em caso de notificação de infracções aos limites máximos. A experiência adquirida tem vindo a confirmar que, para que os resultados constantes dos relatórios com confiança, os laboratórios que executam as análises de resíduos de pesticidas devem operar com base em níveis elevados de garantia de qualidade. A participação dos laboratórios em provas regulares de proficiência e a aplicação pelos mesmos de procedimentos comuns de controlo de qualidade poderá servir para satisfazer as exigências em matéria de acreditação do artigo 3. o da Directiva 93/99/CEE do Conselho, de 29 de Outubro de 1993, relativa a medidas adicionais respeitantes ao controlo oficial dos géneros alimentícios (4). respectivos possam ser utilizados (4) Porque, ao compilar e cotejar as informações apresen- tadas pelos Estados-Membros com vista à sua apresen- tação na forma de relatórios comunitários, a Comissão (1) JO L 221 de 7. 8. 1986, p. 37. (2) JO L 194 de 27. 7. 1999, p. 36. (3) JO L 350 de 14. 12. 1990, p. 71. (4) JO L 290 de 24. 11. 1993, p. 14. tem de ter confiança na qualidade, exactidão e compara- bilidade das mesmas, é conveniente que a Comissão contribua financeiramente para acções de apoio à execução dos programas de fiscalização de acordo com os mais elevados padrões exequíveis. Devem ser apoi- ados, designadamente, a realização de provas regulares de proficiência nos laboratórios e a revisão e aperfeiçoa- mento de directrizes relativas a procedimentos de controlo de qualidade em reuniões regulares de especia- listas. É conveniente que a Comissão contribua financeira- mente para acções de apoio a outros aspectos da coorde- nação da fiscalização dos resíduos de pesticidas a nível comunitário. Em particular, devem ser apoiados os esforços destinados a possibilitar que a Comissão satis- faça a sua incumbência de estabelecer progressivamente um sistema que permita estimar a exposição efectiva pela via alimentar com base nos dados da fiscalização. A comunicação COM(97) 183 da Comissão, sobre saúde dos consumidores e segurança alimentar, descreve o funcionamento dos serviços de controlo e inspecção alimentar, veterinária e fitossanitária. A actividade de fiscalização dos resíduos de pesticidas à superfície e no interior dos cereais e das frutas e produtos hortícolas deve ser coberta pelo serviço de inspecção. Os exercícios de fiscalização de 1996 e 1997 revelaram a existência de infracções aos teores máximos especifi- cados na Directiva 90/642/CEE e suas alterações. A Directiva 90/642/CEE e suas alterações e a Directiva 86/362/CEE e suas alterações prevêem a adopção de acções a desenvolver a nível comunitário em caso de notificação de infracções, bem como das normas de execução necessárias ao correcto exercício da fiscali- zação. Tendo em vista melhorar a fiscalização dos resíduos de pesticidas na Comunidade e apoiar o seu correcto exer- cício, é necessário estabelecer um resumo geral dos sistemas de fiscalização de todos os Estados-Membros. (5) (6) (7) (8) (9) (10) Devem ser elaboradas as normas de execução necessárias à correcta aplicação das disposições adoptadas em matéria de fiscalização. As referidas normas devem esta- belecer claramente as acções para as quais a Comissão pode contribuir financeiramente, no âmbito das dota- ções orçamentais disponíveis, bem como os procedi- mentos a respeitar para o efeito. (11) As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité Fitossanitário Permanente, L 78/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 29. 3. 2000 ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o 1. As recomendações da Comissão elaboradas em conformi- dade com o n. o 2, alínea b), do artigo 7. o da Directiva 86/ /362/CEE e o n. o 2, alínea b) do artigo 4. o da Directiva 90/ /642/CEE cobrirão períodos compreendidos entre um e cinco anos. 2. Para viabilizar uma gestão eficaz ano a ano dos programas de fiscalização plurianuais, a Comissão pode apre- sentar projectos de recomendação anuais para efeitos de confir- mação ou a título complementar; essas recomendações serão apresentadas ao Comité Fitossanitário Permanente, conforme previsto no n. o 2, alínea b), do artigo 7. o da Directiva 86/ /362/CEE e no n. o 2, alínea b), do artigo 4. o da Directiva 90/642/CEE. Estados-Membros à Comissão e aos outros Estados- -Membros e compiladas e cotejadas para publicação pela Comissão em conformidade com o n. o 3 do artigo 7. o da Directiva 86/362/CEE e o n. o 3 do artigo 4. o da Directiva 90/642/CEE; c) Para a organização anual de estudos, consultas e outros trabalhos preparatórios necessários para que a Comissão possa estabelecer progressivamente um sistema que permita estimar a exposição efectiva aos pesticidas pela via alimentar com base nos dados da fiscalização, conforme previsto no n. o 3, segundo parágrafo, do artigo 7. o da Directiva 86/362/CEE e no n. o 3, segundo pará- grafo, do artigo 4. o da Directiva 90/642/CEE; e d) Para a organização de outras acções de âmbito comuni- tário necessárias à correcta aplicação dos n. os 2 e 3 do artigo 7. o da Directiva 86/362/CEE e do artigo 4. o da Directiva 90/642/CEE que a Comissão ou o Comité Fitossanitário Permanente possam vir a identificar. Artigo 2. o Artigo 3. o Para facilitar a correcta aplicação das disposições dos n. os 2 e 3 do artigo 7. o da Directiva 86/362/CEE e do artigo 4. o da Directiva 90/642/CEE, a Comissão: 1. Coordenará as actividades dos Estados-Membros no refe- rente ao estipulado em matéria de geração, registo, trata- mento e transmissão de informações relativas à fiscalização e aos programas de fiscalização, se for caso disso por meio de directrizes do Comité Fitossanitário Permanente, designa- damente os «Procedimentos de garantia de qualidade aplicá- veis na análise de resíduos de pesticidas» (1) e o documento «Elementos para orientação dos Estados-Membros no refe- rente à aplicação das recomendações da Comissão relativas aos programas comunitários de fiscalização coordenada» (2). 2. Contribuirá financeiramente, no âmbito das dotações apro- priadas disponíveis no orçamento, da Comunidade Euro- peia: a) Para a organização regular de provas de proficiência, em princípio com carácter bienal, em todos os laboratórios que executem as análises, de modo a garantir a quali- dade, exactidão e comparabilidade das informações enviadas anualmente pelos Estados-Membros à Comissão e aos outros Estados-Membros e compiladas e cotejadas para publicação pela Comissão em conformidade com o n. o 3 do artigo 7. o da Directiva 86/362/CEE e o n. o 3 do artigo 4. o da Directiva 90/642/CEE; b) Para a organização do aperfeiçoamento dos «Procedi- mentos de garantia de qualidade aplicáveis na análise de resíduos de pesticidas», na forma de directrizes do Comité Fitossanitário Permanente, e da análise regular, em princípio com carácter bienal, em reuniões de espe- cialistas, da aplicação de tais procedimentos nos labora- tórios de análise de resíduos dos Estados-Membros, de modo a garantir a qualidade, exactidão e comparabili- anualmente pelos dade das informações enviadas (1) JO L 128 de 21. 5. 1999, p. 30. (2) JO L 128 de 21. 5. 1999, p. 48. 1. A Comissão designará o ou os beneficiários das contribui- ções financeiras previstas no n. o 2 do artigo 2. o por meio de uma decisão a adoptar nos termos dos procedimentos previstos no artigo 12. o da Directiva 86/362/CEE e no artigo 10. o da Directiva 90/642/CEE. A decisão da Comissão prevista no n. o 1 deve especificar, 2. designadamente: — o nome do ou dos beneficiários da contribuição financeira da Comunidade, — o custo total da acção a desenvolver e os contributos das partes nela envolvidas, incluindo a Comunidade Europeia, — uma descrição resumida da acção a desenvolver, — um prazo de conclusão da acção. Artigo 4. o Os Estados-Membros zelarão por que os resultados analíticos enviados anualmente à Comissão e aos outros Estados- -Membros em conformidade com o n. o 3 do artigo 7. o da Directiva 86/362/CEE e o n. o 3 do artigo 4. o da Directiva 90/642/CEE tenham sido obtidos por laboratórios: — que satisfaçam os requisitos do artigo 3. o da Directiva 93/ /99/CEE, e — que envidem todos os esforços no sentido da aplicação dos «Procedimentos de garantia de qualidade aplicáveis na análise de resíduos de pesticidas» referidos no n. o 2, alínea b), do artigo 2. o do presente regulamento. Os Estados-Membros devem ainda zelar por que a participação nos programas comunitários de fiscalização coordenada fique limitada aos laboratórios que já tenham participado numa sessão pertinente das provas comunitárias de proficiência previstas no n. o 2, alínea a), do artigo 2. o do presente regula- mento ou que participarão na próxima sessão. 29. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 78/9 Artigo 5. o 1. A Comissão nomeará funcionários especiais com as quali- ficações adequadas para procederem à fiscalização, nos Estados- -Membros, juntamente com as autoridades nacionais, da execução dos programas nacionais e comunitário de fiscali- zação de resíduos de pesticidas à superfície no interior dos géneros alimentícios de origem vegetal. Esta tarefa abrangerá a colheita de amostras e o desempenho dos laboratórios envol- vidos. Os funcionários designados pela Comissão efectuarão 2. missões junto das autoridades nacionais de cada Estado- -Membro, que com eles cooperarão e aos quais prestarão toda a assistência necessária à realização das suas tarefas. Os programas das missões serão organizados e executados em colaboração com o Estado-Membro em causa. As autoridades nacionais serão sempre responsáveis pela execução das opera- ções de controlo. 3. A Comissão organizará as missões com os funcionários nacionais de acordo com um calendário adequado. Além dos peritos do Estado-Membro visitado, os peritos da Comissão podem ser acompanhados nas missões por um ou mais peritos de outros Estados-Membros. No decurso das missões, o perito ou pela Estado(s)-Membro(s) do(s) peritos Comissão deve(m) respeitar as normas administrativas da Comissão. nomeado(s) 4. A Comissão elaborará um relatório escrito de cada missão. O Estado-Membro visitado poderá formular comentá- rios ao relatório produzido. A Comissão notificará regularmente todos os Estados- 5. -Membros, no Comité Fitossanitário Permanente, através de um relatório escrito, dos resultados das missões efectuadas a cada Estado-Membro. A Comissão informará ainda o Parlamento Europeu e tornará os relatórios públicos com regularidade. As disposições do presente artigo serão reexaminadas até 6. 31 de Outubro de 2001. Artigo 6. o O presente regulamento entra em vigor em 1 de Abril de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 28 de Março de 2000. Pela Comissão David BYRNE Membro da Comissão


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-1026/00 esittäjä(t): Luís Queiró (UEN) neuvostolle. Angola.

eurovoc_concepts:
Angola
EU relations
establishment of peace
international human rights law

text: C 26 E/146 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/181) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1026/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lu(cid:237)s Queir(cid:243) (UEN) neuvostolle (28. maaliskuuta 2000) Aihe: Angola Yhdysvaltojen ulkoministeri(cid:246)n 25. helmikuuta 2000 julkaisemassa viimeisess(cid:228) ihmisoikeuksia k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) selonteossa esitet(cid:228)(cid:228)n konkreettisia tapauksia lukuisista ihmisoikeusrikkomuksista Angolassa. N(cid:228)m(cid:228) rikko- mukset liittyv(cid:228)t yksil(cid:246)n koskemattomuuden ja vapauksien rikkomiseen (kuolemanrangaistus ilman oikeu- denk(cid:228)ynti(cid:228), kidutus ja muu fyysinen v(cid:228)kivalta, mielivaltaiset pid(cid:228)tykset, yksityisyyteen ja omaisuuteen ja uskonnonvapaus sek(cid:228) oikeus kohdistuvat rikkomukset), kansalaisoikeuksien (sanan-, yhdistystoimintaan) rikkomiseen sek(cid:228) poliittisten oikeuksien loukkaamiseen ja monenlaiseen syrjint(cid:228)(cid:228)n (naiset, lapset ja vammaiset). Ei pid(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n unohtaa Global Witness -j(cid:228)rjest(cid:246)n kahta selontekoa, joista ensimm(cid:228)inen koskee Unita-puoluetta ja toinen Angolan hallitusta. T(cid:228)ss(cid:228) j(cid:228)lkimm(cid:228)isess(cid:228), uudemmassa selonteossa esitet(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:246)ksi(cid:228) muun muassa siit(cid:228), ett(cid:228) timantti- ja (cid:246)ljykaupasta saatuja varoja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n sotatoimien rahoittamiseen ja ett(cid:228) maan korkeimmalla viranomaistasolla rehottaa korruptio. j(cid:228)rjest(cid:228)ytymis- Aikooko neuvosto s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) yksiulotteisen kantansa Angolan tilanteesta? Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) neuvosto Angolaa yh(cid:228) ihmisoikeuksia kunnioittavana oikeusvaltiona? Onko Lusakan p(cid:246)yt(cid:228)kirjaan perustuva rauhanprosessi viel(cid:228) voimassa ja rikkooko vain toinen osapuoli p(cid:246)yt(cid:228)kirjaa? Onko neuvosto yh(cid:228) vakuuttunut, ett(cid:228) konflikti voidaan ratkaista sotilaallisesti? Vai katsooko neuvosto, ett(cid:228) Euroopan unionin Angolan tilannetta koskeva kanta olisi kiireellisesti tarkistettava edell(cid:228) mainittujen selontekojen esitt(cid:228)mien tapahtumien vuoksi ottaen erityisesti huomioon, ett(cid:228) sodan osapuolien yht(cid:228)aikainen vet(cid:228)ytyminen on ensimm(cid:228)inen ehto sille, ett(cid:228) Angolaan saadaan rauha ja kansa saa vapauden, demokraattisen hallinnon sek(cid:228) pystyy vihdoinkin nauttimaan elinoloista, jotka vastaavat universaaleja ihmisoikeusarvoja? Vastaus (8. kes(cid:228)kuuta 2000) Neuvosto, joka on aina seurannut tiiviisti Angolan tilanteen kehittymist(cid:228), on tietoinen arvoisan parlamen- tin j(cid:228)senen mainitsemien selvitysten sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228). EU on ilmaissut puheenjohtajavaltion Euroopan unionin puolesta 17. tammikuuta 2000 antamassa Angolaa koskevassa julkilausumassa kantansa sek(cid:228) maan sotilaalliseen tilanteeseen ett(cid:228) poliittiseen, talou- delliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. Julkilausumassa unioni korostaa olevansa edelleen vakuuttunut siit(cid:228), ett(cid:228) pysyv(cid:228)n rauhan aikaansaamiseksi maassa tarvitaan poliittinen ratkaisu, joka mahdollistaa Angolan kansalle vakaat ja kehittyv(cid:228)t olot. Euroopan unioni katsoo, ett(cid:228) Jonas Savimbin johdolla toimiva UNITA, joka ei noudata Lusakan p(cid:246)yt(cid:228)kirjan t(cid:228)rkeimpi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), on p(cid:228)(cid:228)vastuussa Angolan sodasta. Uhmatessaan jatkuvasti YK:n turvallisuusneuvos- ton p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmia Jonas Savimbi on harkitusti valinnut konfliktin sen sijaan, ett(cid:228) noudattaisi sitoumuk- siaan. H(cid:228)nen toimintansa her(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) oikeutettua ep(cid:228)ilyst(cid:228) siit(cid:228), aikooko h(cid:228)n todella ty(cid:246)skennell(cid:228) kansallisen sovinnon hyv(cid:228)ksi Angolassa. Neuvosto vetoaa kuitenkaan edelleen Angolan hallitukseen, jotta t(cid:228)m(cid:228) jatkaisi talous- ja rahoitusuudistus- ten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa samoin kuin korruption ja k(cid:246)yhyyden torjumista luodakseen asianmukaiset poliittiset, sosiaaliset ja taloudelliset olosuhteet, jotta demokratia ja oikeusvaltio voivat toteutua Angolassa. Edelliseen liittyen hallitus on erityisvastuussa ihmisoikeuksien edist(cid:228)misest(cid:228), my(cid:246)s UNITAn valvonnassa olleilla alueilla, demokraattisten periaatteiden ja hyv(cid:228)n hallintotavan noudattamisesta sek(cid:228) vapaan kansalaisyh- teiskunnan vahvistamisesta


title: Neuvoston 28 päivänä maaliskuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 41/2000 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta

eurovoc_concepts:
common transport policy
rail transport
transport infrastructure

text: 11. 10. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 288/1 I (Tiedonantoja) NEUVOSTO Neuvoston 28 päivänä maaliskuuta 2000 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 41/2000 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/. /EY antamiseksi yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta (2000/C 288/01) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan, (2) On tarpeen taata infrastruktuurin yhtäläiset ja ketään syrjimättömät käyttömahdollisuudet erottamalla toisis- taan tietyt oleelliset toiminnat ja/tai perustamalla valvon- ta- ja soveltamistoimet toteuttava sääntelyviranomainen sekä erottamalla toisistaan tuloslaskelmat ja taseet. ottavat huomioon komission ehdotuksen(1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4), sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisön rautateiden kehittämisestä 29 päivänä heinä- kuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/440/ETY (5) olisi muutettava direktiivin täytäntöönpanosta sen anta- misen jälkeen saatujen kokemusten ja rautatiealalla tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi, jotta varmistettaisiin direktiivin tavoitteiden saavuttaminen. (1) EYVL C 321, 20. 10. 1998, s. 6 ja EYVL C. (2) EYVL C 209, 22. 7. 1999, s. 22. (3) EYVL C 57, 29. 2. 2000, s. 40. (4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 10. maaliskuuta 1999 (EYVL C 175, 21. 6. 1999, s. 115), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 28. maaliskuuta 2000 ja Euroopan parlamentin päätös, tehty. (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (5) EYVL L 237, 24. 8. 1991, s. 25. (3) On tarpeen taata infrastruktuurin yhtäläiset ja ketään syrjimättömät käyttömahdollisuudet myös erottamalla toisistaan turvallisuuteen liittyvät toiminnat ja/tai perus- tamalla valvonta- ja soveltamistoimet toteuttava säänte- lyviranomainen. Rautatieyritykset voivat joka tapauk- sessa osallistua ketään syrjimättömällä tavalla turvalli- suusmääräysten täytäntöönpanoon ja valvontaan. (4) (5) Kuten muidenkin liikennemuotojen yhteydessä olisi inf- rastruktuurin käyttöoikeuden laajentamisen kanssa sa- manaikaisesti toteutettava tarvittavia yhdenmukaista- mistoimenpiteitä. Sisämarkkinoiden toteuttamistavoitteen mukaisesti, johon kuuluu se, että kaikilla turvallisuusehdot täyttävillä toimiluvan saaneilla rautatieyrityksillä on oltava mahdol- lisuus tarjota palveluja, infrastruktuurin käyttöoikeuksia olisi laajennettava koskemaan niitä rautatieyrityksiä, jotka ovat saaneet kansainvälistä tavaraliikennettä varten toimiluvan tietyssä verkossa nimeltään Euroopan laajui- nen rautateiden rahtiliikenneverkko, mukaan lukien oi- keus käyttää tärkeimpien terminaalien ja satamien palve- luja ja tarjota niissä palveluja. C 288/2 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 11. 10. 2000 (6) (7) (8) Infrastruktuurin käyttöoikeus taataan toimintamuodosta riippumatta turvallisuusehdot täyttäville ja käyttöoikeut- ta hakeneille toimiluvan saaneille rautatieyrityksille. Jäsenvaltiot voivat myöntää kansainvälisiä tavaraliiken- teen palveluja hoitaville kansainvälisille ryhmittymille ja rautatieyrityksille, jotka hoitavat kansainvälisiä tavaralii- kenteen palveluja Euroopan laajuisessa rautateiden tava- raliikenneverkossa, käyttöoikeuksia, jotka ovat laajem- mat kuin kansainvälisiä yhdistettyjä tavarakuljetuksia hoitaville rautatieyrityksille myönnetyt käyttöoikeudet. Näiden laajempien käyttöoikeuksien käyttö voidaan ra- joittaa koskemaan rautatieyrityksiä, joilla on toimilupa jäsenvaltiossa, jossa myönnetään samankaltaisia käyt- töoikeuksia, edellyttäen, että rajoittaminen on perusta- missopimuksen mukaista. Rautateiden infrastruktuurin tehokkaan hallinnoinnin edistämiseksi julkisen edun mukaisesti infrastruktuurin hallintojen olisi oltava valtiosta riippumattomia ja niillä olisi oltava vapaus hoitaa itse sisäiset asiansa, kun taas jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarpeelliset toimenpi- teet rautateiden infrastruktuurin kehittämiseksi ja turval- lisen käytön varmistamiseksi. (14) Tämän direktiivin tavoitteita eli yhteisön rautateiden kehittämistä ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenval- tioiden toimin, koska on otettava huomioon tarve turvata reilut ja ketään syrjimättömät infrastruktuurin käytön edellytykset ja rautatieverkon keskeisiin tekijöi- hin liittyvä ilmeisen kansainvälinen ulottuvuus, vaan ne voidaan valtioiden rajat ylittävän yhteensovitetun toiminnan tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti. Tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoit- teen saavuttamiseksi tarpeen. (15) Tämän vuoksi direktiivi 91/440/ETY olisi muutettava, OVAT ANTANEET TA¨ MA¨ N DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivi 91/440/ETY seuraavasti: 1) Muutetaan I jakson otsikko seuraavasti: ”Soveltamisala ja määritelmät”. (9) Henkilö- ja rahtiliikennepalvelujen kirjanpito on tarpeen erottaa toisistaan henkilö- ja rahtiliikennepalvelujen te- hokkaan toiminnan edistämiseksi ja avoimuuden var- mistamiseksi niiden rahoituksen osalta, kaikki valtiolta saadut korvaukset ja tuet mukaan lukien. 2) Kumotaan 1 artikla. 3) Lisätään 2 artiklaan kohta seuraavasti: (10) Olisi luotava Euroopan rautateiden tarkkailujärjestelmä, jotta rautatiesektorin kehittämistä voidaan valvoa pa- remmin. (11) Komission olisi annettava kertomus tämän direktiivin täytäntöönpanosta ja tehtävä aiheelliset ehdotukset. (12) Tämän säädöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta päätöksen tehdyn 1999/468/EY (1) mukaisesti. neuvoston 1999 (13) Tiettyjen jäsenvaltioiden erityinen geopoliittinen ja maantieteellinen asema sekä eri jäsenvaltioiden erityis- järjestelyt on otettava huomioon erityisin toimenpitein varmistaen kuitenkin sisämarkkinoiden eheys. (1) EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. ”3. Tätä direktiiviä ei sovelleta yrityksiin, joiden junalii- kenne rajoittuu ainoastaan sukkulaliikennepalvelujen tar- joamiseen maantieliikenteen ajoneuvoille Kanaalitunnelin läpi, lukuun ottamatta 6 artiklan 1 kohtaa, 10 artiklaa ja 10 a artiklaa. ”. 4) Muutetaan 3 artikla seuraavasti: a) Korvataan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta seuraavasti: ”— ’rautatieyrityksellä’ yhteisön voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti toimiluvan saanutta julkista tai yksityistä yritystä, jonka päätoimena on rautateiden tavara- ja/tai matkustajaliiken- teen harjoittaminen ja joka on velvollinen huo- lehtimaan vetopalveluista; tähän kuuluvat myös yksinomaan vetopalveluja tarjoavat yritykset, — ’infrastruktuurin hallinnolla’ elintä tai yritystä, joka on vastuussa erityisesti rautateiden infra- struktuurin rakentamisesta ja ylläpidosta. Tähän voi kuulua myös infrastruktuurin valvonta- ja turvajärjestelmien hallinnointi. Verkkoa tai ver- kon osaa koskevat infrastruktuurin hallinnon tehtävät voidaan antaa eri elimille tai yrityksille. ” 11. 10. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 288/3 b) Lisätään neljännen luetelmakohdan jälkeen luetel- makohta seuraavasti: ”— ’kansainvälisellä tavaraliikennepalvelulla’ liiken- nepalveluja, joissa juna ylittää vähintään yhden jäsenvaltion rajan. Juna voidaan liittää toiseen ja/tai jakaa osiin ja eri osilla voi olla eri lähtöpai- kat ja määränpäät edellyttäen, että kaikki vaunut ylittävät vähintään yhden rajan. ” tehtäväksi sellaisille elimille tai yrityksille, jotka eivät itse harjoita rautatieliikennettä. Organisatorisista rakenteista riippumatta on voitava osoittaa, että tämä tavoite on saavutettu. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin antaa rautatieyritykselle tai muulle elimelle tehtäväksi maksujen perimisen ja vastuun rautateiden infrastruktuurin hoidosta, kuten investoinnit, kunnossapidon ja rahoituksen. 5) Korvataan II jakson otsikko seuraavasti: ”Hallinnon riip- pumattomuus”. 6) Korvataan 4 artikla seuraavasti: ”Artikla 4 Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpi- 1. teet sen varmistamiseksi, että rautatieyrityksillä on liik- keenjohdon ja hallinnon sekä hallinnon, talouden ja kirjanpidon sisäisen tarkastuksen osalta riippumaton asema siten, että erityisesti niiden varat, talousarviot ja tilit ovat erillään valtion varoista, talousarviosta ja tileistä. 2. Infrastruktuurin hallinnon on noudatettava jäsenval- tioiden vahvistamia puitteita sekä erityisiä hinnoittelu- ja käyttöoikeussääntöjä, mutta sillä on myös omaa liikkeen- johtoaan, hallintoaan ja sisäistä tarkastustaan koskevat velvollisuudet. ” 7) Korvataan 6 artikla seuraavasti: ”6 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpi- teet sen varmistamiseksi, että rautatieyritysten liikenteen harjoittamiseen liittyvästä liiketoiminnasta ja rautateiden infrastruktuurin hoitoon liittyvästä liiketoiminnasta pi- detään erillisiä tuloslaskelmia ja taseita ja että nämä julkaistaan erillisinä. toiminnalle maksettavaa julkista rahoitusta ei saa siirtää toiselle. Jommallekummalle Kummankin toiminnan kirjanpitoa on hoidettava siten, että siitä ilmenee tämä kielto. 2. Jäsenvaltiot saavat myös määrätä, että tämä erotta- minen edellyttää erillisten yksiköiden perustamista yksit- täiseen yritykseen tai että rautateiden infrastruktuurin hallintoa hoitaa erillinen yksikkö. 3. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpi- teet sen varmistamiseksi, että infrastruktuurin yhtäläisten ja ketään syrjimättömien käyttömahdollisuuksien kannal- liitteessä II luetellut toiminnot annetaan ta olennaiset, Jäsenvaltion, joka on perustanut itsenäisen sääntely- joka valvoo ja soveltaa infrastruktuurin syr- 4. viranomaisen, käyttöoikeuksia ketään jimättömällä tavalla, ei tarvitse soveltaa 3 kohtaa. puolueettomalla ja 5. Sen soveltamisessa, mitä 3 ja 4 kohdassa säädetään, on otettava huomioon komission kertomus, joka anne- taan 10 b artiklassa tarkoitetun Euroopan rautateiden tarkkailujärjestelmän puitteissa ennen. (*). Jos kertomuksessa päädytään siihen, että 4 kohdassa tarkoitetuilla järjestelyillä ei ole onnistuttu takaamaan puolueettomia ja ketään syrjimättömiä infrastruktuurin käyttöoikeuksia, komissio tekee päätöksen 4 kohdan so- veltamisesta 11 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menet- telyä noudattaen. (*) Kuusi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta. ” 8) Korvataan 7 artikla seuraavasti: ”7 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpi- teet kansallisen rautateiden infrastruktuurinsa kehittämi- seksi ottaen tarvittaessa huomioon yhteisön yleiset tar- peet. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että turvallisuus- määräykset ja -säännöt annetaan, että liikkuvalla kalustol- la ja rautatieyrityksillä on asianmukaiset turvallisuustodis- tukset ja että onnettomuudet tutkitaan. Näitä tehtäviä hoitavat elimet tai yritykset eivät saa itse tarjota rautatielii- kennepalveluja, ja niiden on oltava riippumattomia tällai- sia palveluja tarjoavista elimistä tai yrityksistä. Tehtävien hoidossa on taattava yhtäläiset ja ketään syrjimättömät infrastruktuurin käyttömahdollisuudet. ja seurantaa Rautatieyritysten on sovellettava näitä turvallisuus- määräyksiä ja -sääntöjä. Jos jäsenvaltiot eivät anna täytän- töönpanoa elinten tehtäväksi, ne voivat vaatia tai sallia, että rautatieyritykset osallistuvat näiden turvallisuusmääräysten ja -sääntöjen täytäntöönpanoon ja seurantaan, varmistaen kuitenkin kyseisten toimintojen puolueettoman ja ketään syr- jimättömän toteuttamisen. riippumattomien C 288/4 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 11. 10. 2000 3. Jäsenvaltiot saavat myös myöntää infrastruktuurin hallinnolle, ottaen huomioon perustamissopimuksen 73, 87 ja 88 artiklan, sen tehtäviä, kokoa ja rahoitustarpeita vastaavaa rahoitusta, erityisesti uusien investointien katta- miseksi. 3. Toiminnan muodosta riippumatta 2 artiklassa tar- koitetuille rautatieyrityksille on myönnettävä yhtäläisin ehdoin niiden hakema oikeus käyttää 10 a artiklassa ja liitteessä I määriteltyä rautateiden tavaraliikenneverkkoa kansainvälisen tavaraliikenteen palvelujen hoitamiseksi. Infrastruktuurin hallinnon on laadittava valtion 4. määrittämän yleisen politiikan puitteissa liiketoiminta- suunnitelma, joka sisältää investointi- ja rahoitusohjelmat. Suunnitelmalla on pyrittävä infrastruktuurin optimaali- seen ja tehokkaaseen käyttöön ja kehittämiseen, varmista- maan rahoituksen tasapaino ja antamaan keinot saavuttaa kyseiset tavoitteet. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun tehtävien jaon osalta 5. sovelletaan vastaavasti 6 artiklan 4 ja 5 kohtaa. ” 9) Korvataan 9 artiklan 3 kohta seuraavasti: ”3. Jäsenvaltioiden tukea rautatieyrityksille tässä artik- lassa tarkoitettujen velkojen poistamiseksi myönnettäessä on otettava huomioon perustamissopimuksen 73, 87 ja 88 artikla. ” 10) Lisätään 9 artiklaan kohta seuraavasti: ”4. Rautatieyrityksissä on tehtävä rautateiden tavaralii- kennepalvelujen tarjoamiseen liittyvästä liiketoiminnasta tuloslaskelmat ja joko taseet tai vuotuinen yhteenveto varoista ja vastuista, ja ne on julkaistava. Julkisina palve- luina tarjottaviin henkilöliikennepalveluihin maksettava rahoitus on kirjattava erikseen asianmukaisille tileille, eikä sitä voida siirtää muiden liikennepalvelujen tarjoamiseen liittyvään tai muuhun liiketoimintaan. ” 11) Korvataan 10 artikla seuraavasti: ”10 artikla Komissio tutkii jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta 4. aloitteestaan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista ja täytäntöön- panoa yksittäistapauksissa ja päättää kahden kuukauden kuluessa tällaisen pyynnön vastaanottamisesta ja kuultu- aan 11 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua komiteaa, voi- daanko kyseisen toimenpiteen soveltamista jatkaa. Ko- missio ilmoittaa päätöksestään Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille. Jäsenvaltio voi antaa komission päätöksen neuvoston ratkaistavaksi yhden kuukauden kuluessa, sanotun kui- tenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 226 artik- lan soveltamista. Neuvosto voi poikkeuksellisissa olosuh- teissa päättää määräenemmistöllä asiasta toisin yhden kuukauden kuluessa. Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen rautatielii- 5. kenteen palveluja tarjoavien rautatieyritysten on tehtävä tarvittavat hallinnolliset, tekniset ja rahoitukseen liittyvät julkisoikeudelliset tai yksityisoikeudelliset sopimukset käyttämänsä rautateiden infrastruktuurin hallinnon kanssa näitä liikennepalveluja koskevien liikenteenval- vonta- ja turvallisuuskysymysten ratkaisemiseksi. Näissä sopimuksissa olevien ehtojen on oltava ketään syrjimättö- miä ja soveltuvin osin yhdenmukaisia rautateiden infra- struktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käytön hinnoittelusta sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2000/. /EY (*) kanssa. 6. Kaikille rautatieyrityksille on ketään syrjimättömällä tavalla tarjottava oikeus käyttää useampaa kuin yhtä loppuasiakasta palvelevien tai mahdollisesti palvelevien terminaalien ja satamien 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuun rautatietoimintaan liittyviin palveluihin johtavia ratoja sekä oikeus tarjota näissä palveluja, ja rautatieyritysten pyyntöjä voidaan rajoittaa ainoastaan, jos markkinaolo- suhteissa toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja on olemassa. 1. Kansainvälisille ryhmittymille on taattava oikeudet käyttää infrastruktuuria ja oikeudet kauttakulkuliikentee- seen jäsenvaltioissa, joihin ne yritykset, jotka muodosta- vat ryhmittymän, ovat sijoittautuneet, sekä oikeudet kauttakulkuliikenteeseen muissa jäsenvaltioissa kansain- välisen liikenteen harjoittamiseksi niiden jäsenvaltioiden välillä, jotka muodostavat ryhmit- joihin ne yritykset, tymän, ovat sijoittautuneet. (*) EYVL L. ” 12) Lisätään V jaksoon ”Oikeus käyttää rautateiden infra- struktuuria” artikla seuraavasti: ”10 a artikla 2. Edellä 2 artiklassa tarkoitetuille rautatieyrityksille on myönnettävä yhtäläisin ehdoin oikeus muiden jäsenval- tioiden infrastruktuurin käyttöön kansainvälisten yhdis- tettyjen tavarakuljetusten hoitamiseksi. Euroopan laajuinen rautateiden tavaraliikenneverk- 1. ko muodostuu seuraavasti: a) liitteessä I olevissa kartoissa esitetyt radat; 11. 10. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 288/5 b) c) erityisesti direktiivissä tarvittavat kiertotiereitit, 2000/. /EY (*) tarkoitetun ylikuormitetun infra- struktuurin lähistöllä. Kun tällaisia reittejä tarjotaan, kokonaismatka-ajan on, jos mahdollista, pysyttävä samana; useampaa loppuasiakasta palveleviin tai mahdolli- sesti palveleviin terminaaleihin ja muille paikoille sekä rakennelmille ja laitteille johtavat radat, näille paikoille johtavat ja niistä ulosvievät syöttölinjat mukaan lukien; d) liitteessä I ulosvievät radat, syöttölinjat mukaan lukien. lueteltuihin satamiin johtavat ja niistä Edellä 1 artiklan c ja d alakohdassa mainittujen 2. syöttölinjojen pituus matkan alku- tai loppupäässä on 50 kilometriä tai 20 prosenttia matkan pituudesta 1 koh- dan a alakohdassa tarkoitetuilla radoilla sen mukaan kumpi on pitempi. Belgia ja Luxemburg ovat jäsenvaltioita, joilla on suhteelli- sen pieni tai keskittynyt verkko, ja ne saavat siksi rajoittaa syöttölinjojen pituutta siten, että se on. (**) seuraavan vuoden ajan vähintään 20 kilometriä ja toisen vuoden loppuun asti vähintään 40 kilometriä. (*) Rautateiden infrastruktuurin kapasiteetin käyttöoi- keuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käytön hinnoittelusta sekä turvallisuustodistusten an- tamisesta annettu direktiivi. (**) Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta. ” tarvittavan teknisen avun tällä alalla suunniteltujen toi- menpiteiden valmistelua ja arviointia varten, ja se auttaa muodostamaan yksityiskohtaisen kuvan markkinoiden ja niitä ohjaavien tekijöiden kehityksestä. 3. Euroopan rautateiden tarkkailujärjestelmä valvoo verkkojen käyttöä ja puite-edellytysten kehitystä rautatie- infrastruktuurimaksujen perimistä, sektorilla, erityisesti kapasiteetin turvalli- suussääntöjä ja toimilupien myöntämistä sekä kehittyvän yhdenmukaistamisen astetta. Se varmistaa aktiivisen yh- teistyön jäsenvaltioiden asianomaisten sääntelyelinten kesken. käyttöoikeuden myöntämistä, 4. Komissio antaa Euroopan rautateiden tarkkailujär- jestelmältä saamansa palautteen pohjalta kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle: a) b) c) d) e) f) g) rautatieliikennepalvelujen sisämarkkinoiden kehi- tyksestä; puite-edellytyksistä; Euroopan laajuisen rautateiden tavaraliikenneverkon tilanteesta; käyttöoikeuksien käytöstä; tehokkaampien rautatiepalvelujen esteistä; infrastruktuurin rajoituksista; lainsäädännön tarpeesta. 13) Lisätään V jakson ”Oikeus käyttää rautateiden infrastruk- tuuria” jälkeen jakso seuraavasti: (*) Kuusi kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta. ” 14) Korvataan 11 artikla seuraavasti: ”V a jakso ”11 artikla Euroopan rautateiden tarkkailujärjestelmä 10 b artikla 1. Komissio tekee viimeistään. (*) tarvittavat järjeste- lyt perustaakseen Euroopan rautateiden tarkkailujärjes- telmän seuraamaan Euroopan rautatieliikenteen teknisiä ja taloudellisia edellytyksiä ja markkinoiden kehitystä. Komissio varmistaa, että käytettävissä on riittävät voima- varat, jotka mahdollistavat tämän alan tehokkaan seu- rannan. 2. Euroopan rautateiden tarkkailujärjestelmää johtaa komissio, jonka olisi kutsuttava kokouksiin sekä jäsenval- tioiden edustajia että asianomaisten alojen edustajia. Euroopan rautateiden tarkkailujärjestelmä keskittyy rau- tateihin ja niihin liittyviin infrastruktuureihin sekä infra- struktuuria käyttäviin palveluihin. Komissio saa siltä 1. Jäsenvaltiot voivat saattaa komission käsiteltäväksi tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskevat kysymykset. Niitä koskevat päätökset tehdään 11 a artiklan 2 kohdas- sa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Liitteiden mukauttamiseksi 2. tarvittavat muutokset hyväksytään 11 a artiklan 3 kohdassa tarkoitettua säänte- lymenettelyä noudattaen. ” 15) Lisätään artikla seuraavasti: ”11 a artikla 1. Komissiota avustaa komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa määrättyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan sään- nökset. C 288/6 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 11. 10. 2000 3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ot- taen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan sään- nökset. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. ” 16) Korvataan 14 artikla seuraavasti: ”14 artikla Ennen. (*) komissio toimittaa Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja neu- vostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanos- ta sekä liittää siihen aiheelliset ehdotukset yhteisön toi- minnan jatkamisesta rautatiemarkkinoiden ja sitä säänte- levien oikeudellisten puitteiden kehittämiseksi. (*) Neljä vuotta tämän direktiivin voimaantulosta. ” 17) Lisätään artikla seuraavasti: ”14 a artikla 1. – – – Viiden vuoden ajan. (*) seuraavien jäsenvaltioiden: Irlannin, saarella sijaitsevana jäsenvaltiona, jolla on rautatieyhteys ainoastaan yhteen muuhun jäsenval- tioon, Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin osal- ta samalla perusteella, Kreikan, rautatieyhteyttä mihinkään muuhun jäsenvaltioon, jolla ei ole yhtään suoraa jäsenvaltiona, ei tarvitse soveltaa vaatimusta antaa riippumattoman infrastruktuurin yhtäläisten ja elimen hoidettavaksi ketään syrjimättömien käyttömahdollisuuksien kannalta olennaiset toiminnot 6 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti sekä 7 artiklan 2 kohdan ensim- mäisessä alakohdassa säädetyt tehtävät siltä osin kuin näissä artikloissa velvoitetaan jäsenvaltioita perustamaan riippumattomat elimet kyseisissä artikloissa tarkoitettujen tehtävien suorittamista varten. 2. a) Kuitenkin, kun: useampi kuin yksi rautatieyritys, jolle on myönnetty toimilupa direktiivin 95/18/EY 4 artiklan mukai- sesti, tai Irlannin ja Pohjois-Irlannin osalta rautatie- jolle on tällä tavoin myönnetty toimilupa yritys, muualla, esittää virallisen hakemuksen kilpailevan rautatieliikenteen harjoittamiseksi Irlannin, Pohjois- Irlannin tai Kreikan alueella taikka kyseiselle alueelle tai kyseiseltä alueelta, tämän poikkeuksen soveltami- sen jatkamisesta päätetään 11 a artiklan 2 kohdassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen; tai b) rautatieliikennettä Irlannissa, Pohjois-Irlannissa tai Kreikassa harjoittava rautatieyritys esittää virallisen hakemuksen rautatieliikenteen harjoittamiseksi toi- sen jäsenvaltion alueella, alueelle tai alueelta (kun on kyse Irlannista tai Yhdistyneestä kuningaskunnasta Pohjois-Irlannin osalta tai molemmista, jokin toinen jäsenvaltio niiden alueiden ulkopuolella), ei sovelleta 1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta. Vuoden kuluessa joko a alakohdassa tarkoitetun, 11 a ar- tiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen tehdyn päätöksen, tai b alakohdassa tarkoitet- tua virallista hakemusta koskevan ilmoituksen vastaanot- tamisesta kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioi- den (Irlannin, Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlan- nin osalta tai Kreikan) on annettava 1 kohdassa tarkoitet- tarvittava tujen lainsäädäntö. täytäntöönpanemiseksi artiklojen Edellä 1 kohdassa tarkoitettu poikkeus voidaan 3. uusia enintään viideksi vuodeksi kerrallaan. Jäsenvaltio, joka on käyttänyt hyväkseen tällaista poikkeusta, voi viimeistään 12 kuukautta ennen poikkeuksen voimassa- olon päättymistä esittää komissiolle poikkeuksen uusi- mista koskevan pyynnön. Tällainen pyyntö on perustelta- va. Komissio tutkii pyynnön ja päättää asiasta 11 a artik- lan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Kyseistä neuvoa-antavaa menettelyä nouda- tetaan kaikissa kyseiseen pyyntöön liittyvissä päätöksissä. Tehdessään päätöksen komissio ottaa huomioon geopo- liittisen tilanteenkehityksen ja rautatieliikennemarkkinoi- den kehityksen poikkeuksen uusimista pyytäneen jäsen- valtion alueella, alueelta ja alueelle harjoitettavan rautatie- liikenteen osalta. Luxemburg on jäsenvaltio, jolla on suhteellisen pieni 4. rautatieverkko, ja siksi se saa olla soveltamatta 31 päivään elokuuta 2004 asti 6 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä vaatimusta antaa riippumattoman infrastruktuurin yhtäläisten ja elimen hoidettavaksi ketään syrjimättömien käyttömahdollisuuksien kannalta olennaiset toiminnot, siltä osin kuin säännöksessä velvoi- tetaan jäsenvaltiot perustamaan riippumattomat elimet kyseisessä artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamista varten. (*) Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta. ” 2 artikla Jäsenvaltioiden on annettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät ja hallinnolliset määräykset ennen. (*). Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle vii- pymättä. asetukset lait, (*) Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta. 11. 10. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 288/7 Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiivin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 3 artikla Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. jona se julkaistaan C 288/8 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 11. 10. 2000 LIITE I SATAMAT Cartagena-Escombreras Gijo´ n Huelva Tarragona Valencia Vigo France Bayonne Bordeaux Boulogne Calais Cherbourg Dunkerque Fos-Marseille La Rochelle Le Havre Nantes Port-la-Nouvelle Rouen Sète Saint-Nazaire Ireland Cork Dublin Italia Ancona Bari Brindisi C. Vecchia Genova Gioia Tauro La Spezia Livorno Napoli Piombino Ravenna Salerno Savona Taranto Trieste Venezia Luxembourg Nederland Amsterdam Zeehaven Delfzijl/Eemshaven Vlissingen Rotterdam Zeehaven Terneuzen O¨ sterreich Portugal Leixo˜ es Lisboa Setu´ bal Sines Suomi/Finland Hamina Hanko Helsinki Kemi Kokkola Kotka Oulu Pori Rauma Tornio Turku Sverige Göteborg-Varberg Helsingborg Luleå Malmo¨ Norrköping Oxelösund Stockholm Trelleborg-Ystad Umeå United Kingdom Kaikki satamat, tieyhteys joihin on rauta- België/Belgique Antwerpen/Anvers Gent/Gand Zeebrugge/Zeebruges Danmark Ålborg Århus Esbjerg Frederica København Nyborg Odense Deutschland Brake Bremen/Bremerhaven Brunsbüttel Cuxhaven Emden Hamburg Kiel Lübeck Nordenham Puttgarden Rostock Sassnitz Wilhelmshaven Wismar ¯ººÆ·(cid:242) `º(cid:229)(cid:238)Æ(cid:237)(cid:228)æ(cid:239)ı·(cid:240)(cid:239)ºØ(cid:242) ¯º(cid:229)ı(cid:243)Ø·(cid:237)Æ —Æ·(cid:244)æÆ —(cid:229)ØæÆØÆ·(cid:242) ¨(cid:229)(cid:243)(cid:243)Æº(cid:239)(cid:237)Ø·Œ(cid:231) ´(cid:239)·º(cid:239)(cid:242) Espan˜ a Algeciras Almerı´a Barcelona Bilbao RTTFM Art. 10a(1)(a), 91/440/EEC TERFN Art. 10a(1)(a), 91/440/EØF TESGN Art. 10a(1)(a), 91/440/EWG ∆∆ΣEM Aρθ. 10α(1)(α), 91/440/EOK TERFN Article. 10a(1)(a), 91/440/EEC RTEFF Art. 10a(1)(a), 91/440/CEE TERFN Art. 10a(1)(a), 91/440/CEE TERFN Art. 10a(1)(a), 91/440/EEG RTTFM Art. 10a(1)(a), 91/440/CEE TERFN Art. 10a(1)(a), 91/440/ETY TERFN Art. 10a(1)(a), 91/440/EEG 14 03 00 Rataa uudistetaan BELGIQUE/BELGIË DANMARK DEUTSCHLAND EΛΛAΣ ESPAÑA Rataa uudistetaan FRANCE IRELAND ITALIA LUXEMBOURG NEDERLAND ÖSTERREICH PORTUGAL SUOMI/FINLAND SVERIGE UNITED KINGDOM 11. 10. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 288/25 Luettelo 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista olennaisista toiminnoista: LIITE II – – – rautatieyritysten toimilupien myöntämistä koskeva valmistelu ja päätöksenteko, mukaan lukien yksittäisten toimilupien myöntäminen, reittien jakamista koskeva päätöksenteko, johon sisältyy saatavuuden määrittely ja arviointi sekä yksittäisten junareittien jakaminen, infrastruktuurimaksuja koskeva päätöksenteko. C 288/26 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 11. 10. 2000 NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio toimitti 30. syyskuuta 1998 neuvostolle ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta (1). Ehdotus perustui EY:n perustamissopimuksen 75 artiklaan (josta tuli muutta- misen jälkeen EY:n perustamissopimuksen 71 artikla). 2. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 10. maaliskuuta (2), talous- ja sosiaalikomitea 26. tou- kokuuta (3) ja alueiden komitea 18. marraskuuta 1999 (4). Amsterdamin sopimuksen tultua 1. toukokuuta 1999 voimaan parlamentti vahvisti lausun- tonsa 16. syyskuuta 1999. 3. Komissio toimitti Euroopan parlamentille ja neuvostolle muutetun ehdotuksensa (5) 29. marras- kuuta 1999. Ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 71 artiklaan. 4. Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 28 päivänä maaliskuuta 2000 perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti. II TAVOITTEET Direktiivin avulla pyritään elvyttämään Euroopan rautateiden toimintaa. Tarkoituksena on pysäyttää raideliikenteen väheneminen erityisesti rahtiliikenteen alalla luomalla suotuisat olosuhteet dynaami- sen, kilpailukykyisen ja asiakkaiden tarpeisiin keskittyvän järjestelmän kehittämiselle. Rautateiden toiminnan uudelleen elvyttäminen on välttämätöntä, kun otetaan huomioon nykyinen maanteiden täyttyminen, Jos tieliikenteen täydellinen tukkeutuminen joidenkin vuosien kuluttua halutaan välttää, rautateiden järkiperäisempi käyttö on välttämätöntä. Rautateiden kilpailuedellytyksiä suhteessa muihin liikennevälineisiin on siis parannettava. joka aiheuttaa turvallisuus- ja ympäristöongelmia. Direktiivi on osa lainsäädäntöpakettia, jonka avulla pyritään luomaan uudet puitteet rautatieinfra- struktuurin käyttöedellytyksille saattamalla käyttöoikeudet voimaan. Lainsäädäntöpaketti koostuu kolmesta direktiiviehdotuksesta, joiden tarkoituksena on – muuttaa direktiivin 91/440/ETY säännöksiä pyrkien pääasiassa siihen, että yhteisöön sijoittautu- neille rautatieyrityksille luodaan infrastruktuurin käyttöoikeudet, rautatieinfrastruktuurin ja liikennepalvelujen kirjanpidot erotetaan toisistaan ja riippumattoman elimen hoidettavaksi annetaan olennaiset ja ketään syrjimättömät infrastruktuurin käyttömahdollisuudet, joilla taataan oikeudenmukaiset toiminnot, – laajentaa direktiivin 95/18/EY soveltamisala koskemaan yhteisön yritysten toimilupia, (1) EYVL C 321, 20. 10. 1998, s. 6. (2) EYVL C 175, 21. 6. 1999, s. 115. (3) EYVL C 209, 22. 7. 1999, s. 22. (4) EYVL C 57, 29. 2. 2000, s. 40. (5) Ei vielä julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 11. 10. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 288/27 – korvata direktiivi 95/19/EY uudella direktiivillä infrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja infrastruktuurien käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta. Toinen tärkeä muistettava seikka on Euroopan rautatieverkkojen tilanne itsessään. Historiallisista syistä verkot ovat hyvin heterogeenisiä. Neuvoston on täytynyt välitysratkaisua laatiessaan ottaa huomioon kaikki nämä erot. Infrastruktuurien kompleksisuus on huomattavan suuri tässä liikenne- muodossa, eikä muutoksia voida tehdä kuin asteittain. Neuvosto on siis tietoinen siitä, että tehtävää on paljon. Siksi komissio on esittänyt tai esittää lähiaikoina muita, täydentäviä ehdotuksia. Parlamentti ja neuvosto ovat jo saaneet käsiteltäväkseen ehdotuksen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta, ja neuvosto on jo ryhtynyt tarkasteleman tätä teknistä näkökohtaa, joka on erittäin tärkeä Euroopan laajuisen verkon moitteettomalle toiminnalle. Neuvosto pani myös merkille, että komissio aikoo esittää ehdotuksen rautateiden turvallisuusstandar- dien täytäntöönpanosta ja seurannasta ja ehdottaa, että talousarviosta myönnettäisiin tiettyjä määriä rautatiehankkeille varatuista TEN-määrärahoista erityisesti liikennekapeikkojen avartamiseen, sillä ne vaikeuttavat rautatierahdin kehittymistä. Rautateiden elvyttämisessä rahoitusnäkökohtia ei ole syytä aliarvioida. Neuvosto haluaa muistuttaa siitä, että Euroopan rautateiden elvyttäminen, joka on talouden, ympäristön ja turvallisuuden kannalta kiistaton painopistealue, on kompleksinen tehtävä, joka vaatii suuria ponnistuksia useiden vuosien ajan. Käsiteltävänä olevassa direktiivissä, jonka tarkoituksena on muuttaa osittain direktiivi 91/440/ETY, ehdotetut keinot tavoitteeseen pääsemiseksi ovat erityisesti rautatieinfrastruktuurien käyttömahdolli- suuksien laajentaminen oikeudenmukaisin ja ketään syrjimättömin edellytyksin sekä entistä selkeäm- pi ero infrastruktuurien hallinnointitoimien ja rautatieliikenteen harjoittamisen välillä. Erityisesti 1. mitä tulee oikeuksiin käyttää jäsenvaltioiden rautatieinfrastruktuureja ja kauttakuluoikeuksiin niissä, komission vuonna 1995 esittämällä ehdotuksella pyritään laajentamaan direktiivissä 91/440/ETY tunnustettuja oikeuksia, jotka tästä lähin myönnettäisiin kaikille rautatieyrityksille ja joihin kuuluvat kaikki kansainväliset palvelut ja kabotaasi tavaraliikenteen ja yhdistettyjen kuljetusten osalta sekä kansainväliset palvelut henkilöliikenteen osalta; 2. infrastruktuurin hallinnon ja rautatieliikenteen harjoittamisen toisistaan erottamisen osalta komission vuonna 1998 esittämällä ehdotuksella pyritään erottamaan sekä rautateiden infrastruktuurin tuloslaskelmat liikennepalvelujen harjoittajien tuloslaskelmista että lisäksi myös niiden taseet. Lisäksi sillä pyritään erityisesti antamaan rautatieyrityksistä riippumattomalle elimelle tärkeä tehtävä taata oikeudenmukaiset ja ketään syrjimättömät infrastruktuurin käyttöoikeudet. III YHTEISEN KANNAN ERITTELY Yhteinen kanta noudattaa täysin komission ehdotusten yhteistä tavoitetta. Siinä seurataan myös pääpiirteissään direktiivissä ehdotettuja keinoja tavoitteeseen pääsemiseksi. Ehdotuksen tekstiä on kuitenkin muotoiltu huomattavasti uudelleen neuvoston käsittelyn aikana. Yhteisen kannan pääkohdat esitetään jäljempänä. On mainittava, että yhteinen kanta etääntyy ehdotuksesta useissa suhteissa; sen sijaan ero yhteisen kannan ja komission muutetun ehdotuksen välillä on paljon pienempi. 1. Neuvosto poisti direktiivin 91/440/ETY 1 artiklan yksinkertaistamisen vuoksi; se arvioi, että artiklan sisältö esitetään jo yksityiskohtaisesti jaksoissa II–V. C 288/28 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 11. 10. 2000 2. Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jättämisestä on säädetty 2 artiklan 3 kohdassa niiden yritysten osalta, joiden junaliikenne rajoittuu ainoastaan sukkulaliikennepalvelujen tarjoamiseen maantieliikenteen ajoneuvoille Kanaalitunnelin läpi. Tässä on kysymyksessä hyvin erityislaatui- nen toiminta, jonka ei tarvitse täyttää useimpia direktiivin vaatimuksia; samanlaisesta sovelta- misalan ulkopuolelle jättämisestä on säädetty myös rautatieinfrastruktuureja koskevan lainsäädäntöpaketin kahdessa muussa direktiivissä. Kuitenkin velvoitetta kirjanpidon erottami- sesta sovelletaan näihin yrityksiin sellaisena kuin siitä on säädetty 6 artiklan 1 kohdassa, ja tunnelin infrastruktuurin käyttöoikeudet taataan 10 ja 10 a artiklan säännöksin, koska itse tunneli on osa Euroopan laajuista rautateiden rahtiliikenneverkkoa. 3. Neuvosto muotoili jonkin verran direktiivin 3 artiklassa esitettyjä ”rautatieyrityksen” ja ”infrastruktuurin hallinnon” määritelmiä, säilyttäen kuitenkin määritelmien keskeisen sisällön. Tärkein muutos oli yhden virkkeen lisäys sen täsmentämiseksi, että ”rautatieyrityksen” käsite kattaa myös yritykset, jotka tarjoavat ainoastaan vetovoimaa. Toisaalta yhteisessä kannassa lisätään uutena määritelmänä ”kansainvälisen tavaraliikennepalve- lun” määritelmä, jotta vältettäisiin 10 artiklan 3 kohdan tulkintavaikeudet, jotka liittyvät siihen, että sama vaunu voi matkansa aikana olla useiden junien osana, ja jotta tulisi selväksi, että kabotaasioikeus ei sisälly tähän säännökseen. 4. Yhteiseen kantaan hyväksyttiin komission ehdottamat muutokset, jotka koskevat infrastruktuu- rin hallinnon ja liikennepalvelutoiminnan erottamista kirjanpidollisesti (6 artiklan 1 kohta). 5. Neuvosto lisäsi 6 artiklaan 3, 4 ja 5 kohdan. Lisäyksen tarkoituksena on selventää eroa rautatieliikennetoiminnan ja infrastruktuurien hallintotoiminnan välillä, jotta voitaisiin taata tavoite infrastruktuurin yhtäläisistä ja syrjimättömistä käyttömahdollisuuksista. Tältä osin yhteisessä kannassa esitetty järjestelmä on seuraava: a) On voitava osoittaa, että kyseinen tavoite on saavutettu. b) On kiellettyä myöntää rautatieliikennepalveluja tarjoaville yrityksille tiettyjä olennaisia jotka koskevat erityisesti toimilupien myöntämistä, reittien jakamista ja toimintoja, infrastruktuurimaksuja. Rautatieyrityksille voidaan kuitenkin antaa tehtäväksi yksinkertai- nen maksujen periminen ja rautatieinfrastruktuurien hallinto olennaisia toimintoja lukuun ottamatta, esimerkiksi investoinnit, kunnossapito ja rahoitus. c) Näitä erottamissääntöjä ei tarvitse soveltaa silloin, kun jäsenvaltio on perustanut itsenäisen sääntelyviranomaisen, joka varmistaa puolueettomat ja ketään syrjimättömät infrastruk- tuurin käyttöoikeudet. d) Direktiivissä säädetään joka tapauksessa kaksi järjestelmää takaamaan puolueettomat ja ketään syrjimättömät infrastruktuurien käyttöoikeudet: – – 6 artiklan 5 kohdassa komissio velvoitetaan esittämään kertomus asiasta Euroopan rautateiden tarkkailujärjestelmän puitteissa. Sen täytyy erityisesti tutkia, onko käyt- töoikeudet taattu siinä 4 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa, että jäsenvaltio turvau- tuu itsenäiseen sääntelyviranomaiseen sen sijaan että se soveltaisi olennaisten toimintojen erottamista; kielteisessä tapauksessa komissio tekee päätöksen tämän kohdan soveltamisesta säätelykomiteamenettelyn mukaisesti. Toisaalta 10 artiklan 4 kohdassa säädetään siitä mahdollisuudesta, että komissio neuvoa-antavan komitean avustamana tutkii ja mahdollisesti peruuttaa jäsenvaltion toimenpiteet käyttöoikeuksien alalla, jos ne osoittautuvat epäoikeudenmukaisiksi. 11. 10. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 288/29 6. 7 artiklan 2 ja 5 kohdat sisältävät turvallisuuden alalla sovellettavat säännöt. Tällä alalla yhteiseen kantaan vaikuttaneet kriteerit ovat seuraavat: rautateiden turvallisuuden tason säilyttäminen erittäin korkeatasoisena on perustavan tärkeää; tällä hetkellä useissa maissa vallitsee tilanne, jossa kansallinen rautatieyritys takaa turvallisuuden, yhtenäisellä tavalla; halutaan välttää se, että muita rautatieyrityksiä syrjitään turvallisuussääntöjä soveltamalla. Näiden kriteerien perusteella yhteisessä kannassa luodaan järjestelmä, jonka mukaan 7. 8. 9. – – – 2 kohdassa (ensimmäinen alakohta) säädetään ensin jäsenvaltioiden toimivallasta turvalli- suuden alalla ja viitataan sen jälkeen elimiin, joille vastaavat tehtävät on annettu, mukaan lukien periaate näiden elimien riippumattomuudesta rautatieyrityksistä, 2 kohdassa (toinen alakohta) sallitaan kuitenkin poikkeus tästä periaatteesta, turvallisuus- standardien ja -sääntöjen valvonnan ja täytäntöönpanon osalta, kunhan yhtäläiset ja syrjimättömät käyttömahdollisuudet taataan, syrjimättömyyden takaamiseksi säädetty järjestelmä, joka koskee 6 artiklassa tarkoitettuja olennaisia toimintoja, on 5 kohdan mukaan sovellettavissa myös turvallisuuden alalla. 7 artiklan 4 kohtaan sisältyy yksinkertaistettuna komission ehdotus (4, 5 ja 6 kohta) infrastruk- tuurin hallintojen suuremman itsenäisyyden puolesta, mutta se asetetaan jäsenvaltioiden yleisen politiikan puitteisiin. Komission 9 artiklan 4 kohtaan ehdottaman muutoksen tavoitteena oli henkilöliikennepalvelu- ja jen ja tavaraliikennepalvelujen tilien erottaminen hallinnon tehokkuuden edistämiseksi kummankin rahoitustilanteen avoimuuden varmistamiseksi. Tietoisena siitä, että tämän toimen- piteen pääasiallisena tavoitteena on välttää henkilöliikenteen mahdollisten tukien siirtäminen tavaraliikenteelle, mikä aiheuttaisi näin kilpailun vääristymistä, neuvosto halusi täsmentää tekstiä ilmoittaen, että henkilöliikennetoimintaan myönnetty julkinen tuki on kirjattava erikseen rautatieyritysten kirjanpitoon. Sen lisäksi, että direktiivin 91/440/ETY 10 artiklassa myönnetään infrastruktuurin käyttöoikeu- det kansainvälisille ryhmittymille (1 kohta) ja yhdistettyjä kuljetuksia hoitaville rautatieyrityksil- le (2 kohta), yhteisessä kannassa (3 kohta) laajennetaan oikeudet käyttää infrastruktuuria ja oikeudet kauttakulkuliikenteeseen jäsenvaltioiden rautateiden infrastruktuurissa koskemaan kaikkia rautatieyrityksiä kansainvälisten tavaraliikenteen palvelujen osalta, vaikkakin rajoittaen nämä oikeudet Euroopan laajuisen rautatieverkon tärkeimpään osaan, Euroopan laajuiseen rautateiden tavaraliikenneverkkoon (TERFN), joka on määritelty 10 a artiklassa ja liitteessä I. Lisäksi tämän kohdan ensimmäisen virkkeen alussa muistutetaan, että rautatieyrityksille myönnetään oikeus käyttää jäsenvaltioiden verkkoja yhtäläisin ehdoin toiminnan muodosta riippumatta; virkkeen alkuun sisältyy sama ajatus kuin parlamentin tarkistuksessa 5 ehdotuk- seen direktiiviksi infrastruktuurin kapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta. Toisaalta yhteisessä kannassa säädetään (10 artiklan 4 kohdassa) direktiivissä esitettyjen käyt- töoikeuksien soveltamista ja täytäntöönpanoa koskevasta erityisestä seurantamenettelystä. 6 kohdassa esitetään terminaalien ja satamien rautatietoimintaan liittyvän verkon ja palvelujen käyttöoikeudet. Lopuksi uudessa johdanto-osan 7 kappaleessa muistutetaan, että jäsenvaltiot voivat myöntää laajemmat käyttöoikeudet kuin direktiivissä on säädetty sekä myös rajoittaa nämä oikeudet koskemaan, rautatieyrityksiä, joilla on toimilupa jäsenvaltioissa, joissa myönnetään samankal- taisia käyttöoikeuksia, edellyttäen että rajoittaminen on perustamissopimuksen mukaista. C 288/30 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 11. 10. 2000 10. 11 ja 11 a artiklat sisältävät institutionaalisia säännöksiä, erityisesti komiteamenettelyn alalta. 11. Neuvosto katsoo aiheelliseksi perustaa Euroopan rautateiden tarkkailujärjestelmän (josta käytetään englannin kieleen perustuvaa lyhennettä EROS), jota johtaa komissio ja jonka tehtävät on esitetty 10 b artiklassa. Näin tehdessään neuvosto tunnustaa, että jäsenvaltioiden rautatiejärjestelmien kehityksen ja yhtenäistämisen toteuttaminen voi olla ainoastaan vähitellen edistyvää ja että tästä syystä on välttämätöntä perustaa asianmukainen ja pysyvä tarkkailujärjes- telmä. 12. Neuvosto on tietoinen useiden kansallisten rautatieverkkojen pysyvistä tai tilapäisistä erityisomi- naisuuksista. Sen vuoksi yhteisen kannan 14 a artiklassa säädetään joistakin väliaikaisista poikkeuksista, jotka koskevat tiettyjen toimien täytäntöönpanoa Irlannissa, Pohjois-Irlannissa ja Kreikassa, sekä 14 a artiklan 4 kohdassa vastaavasti Luxemburgin osalta. IV EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET 1. Ne Euroopan parlamentin tarkistukset, jotka komissio hyväksyi ja jotka neuvosto on ottanut huomioon Neuvosto noudatti komission muutettua ehdotusta ottaen huomioon kokonaan tai osittain seuraavat Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset: – – – – – – Tarkistus 1 hyväksyttiin johdanto-osan 4 kappaleeksi. Yhteisessä kannassa korvattiin kuitenkin sana ”vapauttamisen” ilmauksella ”käyttöoikeuksien laajentamisen”, joka sovel- tuu paremmin yhteen artiklaosan (erityisesti 10 artiklan) kanssa, ja poistettiin ilmaus ”asteittain”, joka voisi antaa kuvan jostain uudesta komission tämänsuuntaisesta aloitteesta. Tarkistus 2 hyväksyttiin eräin muutoksin johdanto-osan 5 kappaleeksi, jossa on keskeistä, että käyttöoikeuksien laajentamisessa kaikkiin rautatieyrityksiin on keskityttävä kansainvä- liseen tavaraliikenteeseen. Tarkistus 5, joka liittyy ”infrastruktuurin hallinnon” määritelmään. Tarkistus 8 hyväksyttiin yhteiseen kantaan osittain, erityisesti sen viittaus onnettomuuksien tutkintaan. Kuitenkin 7 artiklan 2 ja 5 kohdan säännökset ovat yksityiskohtaisempia kuin ehdotuksen säännökset (ks. edellä III kohdan 6 alakohta). Tarkistus 9 sisällytettiin olennaisilta osiltaan yhteisen kannan 7 artiklan 4 kohtaan, erityisesti sen osalta, että infrastruktuurin hallinto toimii valtion vahvistaman yleisen politiikan puitteissa. Käyttöoikeuksien ja kauttakulkuliikenneoikeuden laajentamisen osalta yhteiseen kantaan sisällytetään tarkistuksen 10 keskeinen osa, jossa parlamentti pyytää, että oikeudet myönnetään kansainvälisen tavaraliikenteen osalta kaikille rautatieyrityksille. Yhteisessä kannassa tämä laajentaminen rajoitetaan koskemaan Euroopan laajuista rautateiden tavaraliikenneverkkoa (TERFN), mutta tämä kattaa Euroopan laajuisen rautatieverkon olennaiset osat sekä siihen liittyvät syöttölinjat. 2. Ne Euroopan parlamentin tarkistukset, jotka komissio hyväksyi mutta neuvosto hylkäsi – – Komission hyväksymää tarkistusta 6, jossa tavoitteena on perustaa rautatieyrityksistä erilliset yksiköt infrastruktuurien hallinnointia varten, ei sisällytetty yhteiseen kantaan, sillä neuvosto tyytyi siihen, että olennaiset toiminnat annetaan muiden elinten kuin rautatieyritysten hoidettavaksi vaatimatta infrastruktuurin hallinnon ja rautatieyrityksen tiukkaa institutionaalista erottamista. joita esitettiin Tarkistusta 7 ei sisällytetty yhteiseen kantaan samansuuntaisista syistä, tarkistuksen 6 osalta, sillä neuvosto piti parempana direktiivin 91/440/ETY 6 artiklan 2 kohdan säilyttämistä muuttamattomana. 11. 10. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 288/31 3. Ne Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset, joita komissio ja neuvosto eivät hyväksyneet Neuvosto ei sisällyttänyt yhteiseen kantaansa seuraavia Euroopan parlamentin tekemiä tarkistuksia, jotka myös komissio hylkäsi: – – Tarkistusta 3 ei sisällytetty siksi, että yhteinen kanta sisältää (7 artiklan 2 ja 5 kohdassa) tehtävien jakoa turvallisuuden alalla; uudet kriteerit uudet kriteerit, selitetään yhteisen kannan johdanto-osan 3 kappaleessa. jotka koskevat Tarkistusta 4 ei sisällytetty muodollisesti yhteiseen kantaan, sillä neuvosto katsoi paremmaksi poistaa direktiivin 91/440/ETY ensimmäisen artiklan. Olennaisten toiminto- jen antaminen riippumattoman elimen hoidettavaksi on yhteisessä kannassa (6 ja 7 artiklassa sekä liitteessä II) esitetty yksityiskohtaisemmin kuin komission ehdotuksessa (1 artiklassa), joten tämän parlamentin tarkistuksen ajatussisältö otetaan osittain huo- mioon


title: QUESTION ÉCRITE P-1025/00 posée par Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) au Conseil. Attitude contradictoire du Conseil sur la levée du boycott à l'encontre de l'Autriche.

eurovoc_concepts:
Austria
diplomatic relations
international sanctions
intra-EU relations

text: 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/145 Le cas soulevØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire se trouve effectivement devant la justice turque (cid:224) l(cid:146)heure actuelle. La Commission a elle-mŒme re(cid:231)u un nombre important de courriers relatifs (cid:224) cette affaire et y a rØpondu en signalant qu(cid:146)elle prenait ces allØgations trŁs au sØrieux et qu(cid:146)elle demanderait des explications aux autoritØs turques. Bien que la fondation, (cid:224) laquelle sont liØes les cinq personnes mentionnØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire, soulŁve, (cid:224) priori, certaines interrogations au vu des thŁses (cid:224) caractŁre notamment antisØmites dØfendues et diffusØes par son site Internet, les faits rapportØs, s(cid:146)ils s(cid:146)avØraient exacts, seraient tout (cid:224) fait inacceptables. (2001/C 26 E/180) QUESTION (cid:201)CRITE P-1025/00 posØe par Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) au Conseil (28 mars 2000) Objet: Attitude contradictoire du Conseil sur la levØe du boycott (cid:224) l(cid:146)encontre de l(cid:146)Autriche Pendant l(cid:146)heure des questions de la sØance de session de Strasbourg, le reprØsentant du Conseil, M. Seixas da Costa a rØpondu (cid:224) ma question relative (cid:224) la possibilitØ, pour les (cid:201)tats membres, de renouer les relations diplomatiques avec l(cid:146)Autriche. Selon M. Seixas da Costa, il est tout (cid:224) fait possible pour certains (cid:201)tats membres, indØpendamment de l(cid:146)attitude des autres (cid:201)tats membres, de s(cid:146)Øcarter de la position commune et de renouer des relations diplomatiques, ou de revenir (cid:224) une coopØration politique normale avec l(cid:146)Autriche. Pour sa part, Ant(cid:243)nio Guterres, interrogØ par la presse (cid:224) Paris sur le mŒme sujet, a fait la rØponse suivante: «Nous avons adoptØ une position commune et seuls les quatorze pays peuvent la modifier un jour si les changements intervenus en Autriche justifient une telle mesure» (Bulletin Quotidien Europe no 7680, lundi/ mardi 20/21 mars 2000). Selon M. Guterres la modification de la position commune exige une dØcision commune des quatorze pays visant (cid:224) la levØe du boycott dØcidØ le 31 janvier 2000. Par ailleurs, M. Guterres a Øgalement fait Øtat de projets selon lesquels le chancelier fØdØral autrichien, M. Sch(cid:252)ssel pourrait prendre la parole devant les chefs d(cid:146)(cid:201)tat et de gouvernement au cours du d(cid:238)ner offert (cid:224) l(cid:146)occasion du Sommet de Lisbonne. Selon lui, le Portugal envisage la possibilitØ de donner la parole (cid:224) M. Sch(cid:252)ssel mais cette intervention ne donnerait pas lieu ensuite (cid:224) un dØbat sur le sujet et M. Guterres rØpondrait lui-mŒme (cid:224) M. Sch(cid:252)ssel au nom de tous les (cid:201)tats membres. Cela suppose Øgalement que M. Guterres s(cid:146)estime habilitØ, en tant que porte-parole du pays qui prØside le Conseil, (cid:224) parler au nom des quatorze (cid:201)tats membres alors que les reprØsentants du Portugal avaient laissØ entendre auparavant que cette sanction pouvait Œtre levØe sur une base bilatØrale. Comment, de l(cid:146)avis du Conseil, doit-on interprØter ces positions contradictoires? La dØcision prise par les quatorze (cid:201)tats membres de geler les relations au plus haut niveau avec l(cid:146)Autriche est-elle de nature bilatØrale, c(cid:146)est-(cid:224)-dire une question se rØglant entre chaque (cid:201)tat et l(cid:146)Autriche, ou bien s(cid:146)agit-il de quelque chose d(cid:146)autre, comme par exemple une dØcision «Conseil moins un»? Les (cid:201)tats membres ne sont-ils pas habilitØs (cid:224) adopter leur propre dØcision sur le boycott? L(cid:146)Union dØtermine-t-elle non seulement les dØcisions internes aux gouvernements des (cid:201)tats membres mais Øgalement les relations de politique le droit pour chaque (cid:201)tat membre de prendre ses propres dØcisions d(cid:146)ordre ØtrangŁre bilatØrale et diplomatique? RØponse (8 juin 2000) La dØclaration ØvoquØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire a ØtØ faite par le Premier ministre portugais au nom des gouvernements des 14 (cid:201)tats membres. Il n(cid:146)appartient pas au Conseil d(cid:146)avoir un avis sur cette dØclaration ni de la commenter. Le Conseil n(cid:146)a donc pris position sur aucun des points soulevØs dans la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire