title: Az Európai Parlament és a Tanács 2000/13/EK irányelve (2000. március 20.) az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

eurovoc_concepts:
advertising
approximation of laws
consumer information
foodstuff
labelling
packaging

text: 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 75 32000L0013 L 109/29 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 5. 6. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2000/13/EK IRÁNYELVE (2000. március 20. ) az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 95. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1), a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelő- en (2), figyelemmel a következőkre: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Többször és alapvetően módosult Lásd a IV. melléklet B. részét. a végső fogyasztók részére értékesítendő élelmisze- rek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. decem- ber 18-i 79/112/EGK tanácsi irányelv (3). Ezért az érthető- ség és ésszerűség céljából az említett irányelvet egységes szövegbe kell foglalni. A tagállamok élelmiszerek címkézésére vonatkozó törvé- nyi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közötti eltéré- sek gátolják a termékek szabad mozgását, és egyenlőtlen versenyfeltételeket teremthetnek. E jogszabályok közelítése hozzájárulna a belső piac zökke- nőmentes működéséhez. Ezen irányelv céljául olyan általános jellegű közösségi sza- bályok létrehozását kell kitűzni, amelyek horizontálisan alkalmazhatók a forgalomba kerülő összes élelmiszerre. Speciális, vertikális, csak adott élelmiszerekre alkalma- zandó szabályokat a szóban forgó termékekkel foglalkozó rendelkezések keretében kell megállapítani. Az élelmiszerek címkézésére vonatkozó szabályoknak elsődlegesen a fogyasztó tájékoztatását és védelmét kell szolgálniuk. (1) HL C 258. , 1999. 9. 10. , 12. o. , (2) Az Európai Parlament 2000. január 18-i véleménye (a Hivatalos Lap- ban még nem tették közzé) és a Tanács 2000. március 13-i határo- zata. (3) HL L 33. , 1979. 2. 8. , 1. o. Legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 97/4/EK irányelvével (HL L 43. , 1997. 2. 14. , 21. o. ) módosított irány- elv. (7) (8) (9) (10) (11) Ez az igény annyit jelent, hogy a tagállamok a szerződés szabályainak megfelelően nyelvi követelményeket is támaszthatnak. A legmegfelelőbb a részletes címkézés lenne, amely meg- adja a termék pontos jellegét és jellemzőit, és amely lehe- tővé teszi a fogyasztó számára a tények teljes ismeretében történő választást, mivel ez akadályozza legkisebb mérték- ben a szabad kereskedelmet. Ezért egy listát kell összeállítani az olyan információkról, amelyeket elvben az összes élelmiszer címkézésének tartal- maznia kellene. Ezen irányelv horizontális jellegéből fakadóan a kezdeti szakaszban nem lehet kötelezővé tenni az összes olyan jel- zést, amelynek az összes, élelmiszerre vonatkozó listára kell kerülnie. Egy későbbi stádiumban közösségi rendelke- zéseket kell elfogadni, amelyek célja a meglévő szabályok kiegészítése. Ezenfelül különös közösségi szabályok hiányában a tagál- lamoknak fenn kell tartaniuk a jogot, hogy bizonyos nem- zeti rendelkezéseket állapítsanak meg, amelyek hozzáad- hatók ezen irányelv általános rendelkezéseihez, jóllehet e rendelkezéseket közösségi eljárásnak kell alávetni. (12) Ha egy tagállam új jogszabályokat kíván hozni, az említett közösségi eljárásnak egy közösségi határozatnak kell len- nie. (13) Rendelkezni kell arról, hogy a közösségi törvényhozó kivé- teles esetekben eltérhessen bizonyos általánosan rögzített kötelezettségektől. (14) A címkézésre vonatozó szabályoknak az olyan informá- ciók használatát is meg kell tiltaniuk, amelyek megtéveszt- hetnék a vásárlót, vagy gyógyító hatással ruháznák fel az élelmiszereket. A hatékonyság biztosítása érdekében e tila- lomnak vonatkoznia kell az élelmiszerek kiszerelésére és reklámozására is. (15) A tagállamok közti kereskedelem könnyítése céljából elrendelhető, hogy a végső fogyasztónak való értékesítést megelőző stádiumokban csak az alapvető összetevőkre vonatkozó információ jelenjen meg a külső csomagoláson, továbbá bizonyos kötelező jellegű részletek, amelyeknek az előre csomagolt élelmiszeren nem kell megjelenniük, csupán az arra vonatkozó kereskedelmi dokumentációban szerepeljenek. (16) A tagállamoknak a helyi gyakorlat és körülmények függ- vényében fenn kell tartaniuk a jogot szabályok megállapí- tására az ömlesztett formában értékesített élelmiszerek címkézése kapcsán; mindazonáltal ilyen esetekben is tájé- koztatni kell a fogyasztót. 76 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet (17) Az eljárás egyszerűsítése és gyorsítása céljából a Bizottsá- got kell megbízni a technikai jellegű végrehajtó intézkedé- sek elfogadásával. iii. annak sugallása révén, hogy az élelmiszer különleges jel- lemzőkkel rendelkezik, holott minden hasonló élelmiszer rendelkezik ilyen jellemzőkkel; (18) Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (1) megfelelően kell elfogadni. (19) Ezen irányelv nem érintheti a tagállamok kötelezettségét a IV. melléklet B. részében megadott irányelvek átültetésének határidejével kapcsolatban, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: b) a speciális élelmezési célokra szánt természetes ásványvizekre és élelmiszerekre vonatkozó közösségi rendelkezésekre figye- lemmel nem ruházhatnak fel élelmiszereket emberi betegsé- gek megelőzésének, kezelésének vagy gyógyításának tulajdon- ságával, és ilyen tulajdonságokra nem is hivatkozhatnak. (2) A Tanács, a Szerződés 95. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően, nem kimerítő listát állít össze az (1) bekezdés értel- mében azon állításokról, amelyek használatát mindenkor tiltani vagy korlátozni kell. (3) Az (1) és (2) bekezdésekben leírt tilalmakat és korlátozásokat kell alkalmazni az alábbiakra is: a) az élelmiszerek kiszerelése, elsősorban formájuk, megjelené- sük vagy csomagolásuk, a használt csomagolóanyagok, elren- dezésük módja, és kiállításuk kellékei; 1. cikk b) reklámozás. (1) Ezen irányelv a végső fogyasztóhoz eljutó élelmiszerek cím- kézésére vonatkozik, továbbá bizonyos ismérvekre azok kiszere- lése és reklámozása kapcsán. (2) Ezen irányelv az éttermekhez, kórházakhoz, étkezdékhez és más közétkeztetésben működő gazdasági szereplőkhöz (a továb- biakban „közétkeztetésben működő gazdasági szereplők”) történő szállításra szánt élelmiszerekre is vonatkozik. (3) Ezen irányelv alkalmazásában: a) „címkézés”: bármilyen szöveg, tulajdonság, védjegy, márkanév, ábra és jelzés, amely egy élelmiszerre vonatkozik, és amelyet az élelmiszert kísérő vagy arra vonatkozó csomagoláson, dokumentumban, megjegyzésben, címkén, gyűrűn vagy gallé- ron helyeznek el; b) „előre csomagolt élelmiszer”: a végső fogyasztónak vagy köz- étkeztetésben működő gazdasági szereplőknek való bemuta- tásra szánt egyedi tétel, amely egy élelmiszerből és annak az értékesítésre való felkínálása előtti csomagolásából áll – füg- getlenül attól, hogy a csomagolásban az élelmiszer teljes egé- szében szerepel vagy csak részben –, a csomagolás minden- képpen olyan legyen, hogy a lehessen megváltoztatni a csomagolás felnyitása vagy módosítása nél- kül. tartalmát ne 2. cikk (1) A címkézés és az alkalmazott módszerek: a) nem lehetnek alkalmasak arra, hogy a vásárlót megtévesszék, különösen: i. az élelmiszer jellemzői és különösen annak természete, azonosítása, tulajdonságai, összetétele, mennyisége, tartós- sága, származása vagy eredete, gyártásának vagy előállítá- sának módja tekintetében; ii. az élelmiszer olyan hatással vagy tulajdonsággal való fel- ruházása révén, amellyel az nem rendelkezik; (1) HL L 184. , 1999. 7. 17. , 23. o. 3. cikk (1) A 4-17. cikknek megfelelően, és az azokban foglalt kivételek függvényében, a következő adatokat kötelező külön feltüntetni az élelmiszerek címkézésén: 1. Az árumegnevezés; 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. az összetevők listája; bizonyos összetevők vagy összetevő-kategóriák mennyisége a 7. cikkben megállapítottak szerint; előrecsomagolt élelmiszerek esetében a nettó mennyiség; a minőség megőrzésének várható időtartama, vagy a mikro- biológiai szempontból gyorsan romló élelmiszerek esetében a fogyaszthatósági időtartam lejárata; speciális tárolási vagy felhasználási feltételek; az előállító vagy csomagoló, illetve egy Közösségen belül székhellyel rendelkező viszonteladó neve vagy cégneve és címe. Mindazonáltal a tagállamok jogosultak a területükön előállí- tott vaj tekintetében csupán az előállító, csomagoló vagy a viszonteladó feltüntetését megkövetelni. A 24. cikkben megállapított értesítés sérelme nélkül a tagál- lamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a második bekezdés alkalmazásában meghozott intézkedések- ről; a származás vagy eredet helyének adatai abban az esetben, ha az ilyen adatok meg nem adása jelentős mértékben félreve- zethetné a fogyasztót az élelmiszer valódi származása vagy eredete tekintetében; felhasználási útmutató, valahányszor az ilyen útmutató hiá- nyában lehetetlen lenne megfelelően felhasználni az élelmi- szert; 10. az 1,2 térfogatszázaléknál nagyobb alkoholtartalmú italok tekintetében a tényleges alkoholtartalom térfogatra. 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 77 (2) Az előző bekezdéssel ellentétben a tagállamok fenntarthatnak olyan nemzeti rendelkezéseket, amelyek előírják az előállító hely vagy csomagolóközpont feltüntetését a belföldi előállítás tekinte- tében. (3) E cikk rendelkezései nem érintik a tömegre és mérésre vonat- kozó pontosabb vagy szélesebb körű rendelkezéseket. 4. cikk (1) A meghatározott élelmiszerekre, illetve nem általánosan az élelmiszerekre vonatkozó közösségi rendelkezések kivételes eset- ben rendelkezhetnek a 3. cikk (1) bekezdésének 2. és 5. pontjától való eltérésről feltéve, hogy ez nem eredményezi a vásárló nem megfelelő tájékoztatását. (2) A meghatározott élelmiszerekre, illetve nem általánosan az élelmiszerekre vonatkozó közösségi rendelkezések elrendelhetik, hogy a 3. cikkben felsoroltakon kívül más adatok is jelenjenek meg a címkézésen. Amennyiben nincsenek közösségi rendelkezések, a tagállamok írhatnak elő ilyen rendelkezéseket a 19. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően. (3) Az (1) és (2) bekezdésekben megadott rendelkezéseket a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárás szerint fogadják el. c) Kivételes esetekben az előállítás helyének tagállama szerinti árumegnevezést nem használják a forgalmazás helye szerinti tagállamban, valahányszor az általa címkézett élelmiszer összetételét vagy előállítását tekintve annyira eltér az adott név alatt ismertté vált élelmiszertől, hogy a b) pont rendelkezései már nem elegendők a forgalmazás szerinti tagállamban a fogyasztók megfelelő tájékoztatásának biztosításához. (2) Az árumegnevezés nem helyettesíthető védjeggyel, márkanév- vel vagy fantázianévvel. (3) Az árumegnevezés magában foglalja vagy ahhoz kiegészítés- képpen csatolják az élelmiszer fizikai állapotára vagy a rajta elvég- zett kezelésekre vonatkozó adatokat (pl. porított, fagyasztva szá- rított, mélyhűtött, koncentrált, füstölt) valahányszor az ilyen információ elhagyása megzavarhatná a vásárlót. Az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszereket az alábbi jelzésekkel kell ellátni: – spanyolul: „irradiado” vagy „tratado con radiación ionizante”, – dánul: „bestrålet/……” vagy „strålekonserveret” vagy „behandlet med ioniserende stråling” vagy „konserveret med ioniserende strå- ling”, – németül: „bestrahlt” vagy „mit ionisierenden Strahlen behandelt”, – görögül: „επεξεργασμένο με ιονίζουσα” vagy „ακτινοβολημένο” 5. cikk – – angolul: (1) Egy élelmiszer árumegnevezése az a jelölés, amely az ezen élelmiszerre vonatkozó közösségi jogszabályokban szerepel. a) Közösségi rendelkezések hiányában az árumegnevezés az a név, amelyet a termék végső fogyasztónak vagy közétkezte- tésben működő gazdasági szereplőnek való értékesítése sze- rinti tagállamban érvényes törvényi, rendeleti vagy közigazga- tási rendelkezések előírnak. A fentiek hiányában az árumegnevezés olyan név, amely a ter- mék végső fogyasztóhoz vagy közétkeztetésben működő gaz- dasági szereplő számára történő értékesítésének helye szerinti tagállamban megszokott, vagy az élelmiszer és – szükség sze- rint – felhasználásának leírása, amely kellően áttekinthető ahhoz, hogy a fogyasztót tájékoztassa annak valódi természe- téről, és megkülönböztesse azt azoktól a termékektől, ame- lyekkel összekeverhető lenne. b) Engedélyezett ezenfelül a forgalmazás szerinti tagállamban azon árumegnevezés használata, amely alatt a terméket az elő- állítás szerinti tagállamban jogszerűen előállították és forgal- mazták. „irradiated” or „treated with ionising radiation”, – franciául: „traité par rayonnements ionisants” vagy „traité par ionisati- on”, – olaszul: „irradiato” vagy „trattato con radiazioni ionizzanti”, – hollandul: „doorstraald” vagy „door bestraling behandeld” vagy „met ioni- serende stralen behandeld”, – portugálul: „irradiado” vagy „tratado por irradiação” vagy „tratado por radiação ionizante”, – finnül: „säteilytetty” vagy „käsitelty ionisoivalla säteilyllä”, – svédül: „bestrålad” vagy „behandlad med joniserande strålning”. 6. cikk Amennyiben ezen irányelv más, különösen a 3. cikkben megállapított rendelkezéseinek alkalmazása nem tenné lehe- tővé a fogyasztók számára a forgalmazás szerinti tagállamban az élelmiszer valódi jellegének megismerését és megkülönböz- tetését más élelmiszerektől, amelyekkel az összekeverhető, az árumegnevezést ki kell egészíteni más, leíró jellegű informáci- óval, amelyet az árumegnevezéshez közel kell feltüntetni. (1) Az összetevőket e cikknek, valamint az I. , II. és III. melléklet- nek megfelelően kell felsorolni. (2) Az összetevőket nem szükséges felsorolni az alábbi esetekben: a) – friss gyümölcs és zöldség, beleértve a burgonyát, amely nincs meghámozva, felvágva vagy hasonló módon előké- szítve, 78 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet – szénsavval dúsított víz, amelynek leírása jelzi, hogy az szénsavval dúsított, – erjesztett ecetfélék, amelyek kizárólag egyetlen alaptermék- ből származnak feltéve, hogy nem adtak hozzá más össze- tevőt; b) – sajt, – vaj, – savanyított tej és tejszín, feljegyezték az élelmiszer gyártásakor való felhasználásuk idő- pontjában. A listát megfelelő fejléc előzi meg, amely tartalmazza az „összetevők” szót. Ettől eltérően: – a hozzáadott vizet és illóanyagokat a késztermékben jelenlévő tömegük szerinti sorrendben sorolják fel; egy élelmiszerben az összetevőként hozzáadott víz mennyiségét úgy számítják ki, hogy a késztermék összmennyiségéből levonják a felhasznált egyéb összetevők összmennyiségét. Ezt a mennyiséget nem kell figyelembe venni, ha tömege nem haladja meg a készter- mék 5 %-át, feltéve, hogy nem adtak hozzá a gyártáshoz szükséges alap- és mikroorganizmus- enzimektől vető tejtermékektől, kultúráktól vagy a friss vagy ömlesztett sajttól eltérő sajtfélék gyártásához szükséges sótól eltérő összetevőt; – a koncentrált vagy víztelenített formában használt, majd a gyártásnál feloldott összetevők koncentrálásuk vagy víztelení- tésük előtt feljegyzett tömegük szerinti sorrendben sorolhatók fel, c) egyetlen összetevőből álló termék, amennyiben: – az árumegnevezés megegyezik az összetevő nevével, vagy – az árumegnevezés lehetővé teszi az összetevő természeté- nek egyértelmű azonosítását. (3) 1,2 térfogatszázaléknál több alkoholt tartalmazó italok eseté- ben a Tanács a Bizottság javaslatára 1982. december 22. előtt meghatározza az összetevők címkézésének szabályait. (4) a) „Összetevő”: minden anyag, beleértve az adalékanyagokat is, amelyet élelmiszer előállításánál vagy elkészítésénél használnak fel, és a késztermékben még jelen van, akár módosult formában is; b) Amennyiben az élelmiszer valamely összetevője maga is több összetevőből áll, a kérdéses élelmiszer összetevőjének az utóbbiak számítanak; – vízzel való feloldásra szánt koncentrált vagy víztelenített élel- miszerek esetében az összetevők felsorolhatók a feloldott ter- mékben jelenlévő arányuk szerinti sorrendben, feltéve, hogy az összetevők listáját megelőzi egy kifejezés, amely lehet pél- dául „a feloldott termék összetevői” vagy „a használatra kész termék összetevői”, – gyümölcs- vagy zöldségkeverékek esetében, ahol egyetlen gyü- mölcs vagy zöldség sem emelkedik ki jelentősen tömegarányát tekintve, az összetevők felsorolhatók más sorrendben, feltéve, hogy az összetevők listája mellett szerepel például a „változó arányban” kifejezés, – fűszerek vagy gyógynövények keverékei esetében, ahol egyet- len adott fűszer vagy gyógynövény sem emelkedik ki jelentő- sen tömegarányát tekintve, az összetevők felsorolhatók más sorrendben, feltéve, hogy az összetevők listájához csatolnak egy kifejezést, amely lehet például „változó arányban”. (6) Az összetevőket saját nevük szerint tüntetik fel, szükség ese- tén az 5. cikkben megállapított szabályoknak megfelelően. c) Az alábbiak nem tekintendők összetevőknek: Ettől eltérően: i. az összetevő olyan alkotóelemei, amelyeket a gyártási során átmenetileg elválasztottak, majd folyamat később visszatettek, de az eredeti aránynál nem nagyobb mértékben; ii. adalékanyagok: – amelyek jelenléte az adott élelmiszerben kizárólag annak a ténynek tulajdonítható, hogy azokat az élelmiszer egy vagy több összetevője tartalmazta, feltéve, hogy azok nem rendelkeznek technológiai funkcióval a késztermékben, – amelyeket a feldolgozás elősegítésére használnak; iii. azok a szigorúan szükséges mértékben használt anyag- ok, amelyeket oldószerekhez, adalékanyagokhoz vagy aromákhoz használnak közegként; d) Bizonyos esetekben határozatot hozhatnak a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően arról, hogy a c) pont feltételek teljesülnek-e. ii. és iii. alpontjában leírt (5) Az összetevők listája tartalmazza az élelmiszer összes össze- tevőjét, tömeg szerinti csökkenő sorrendben, ahogyan azokat – az I. mellékletben felsorolt kategóriák valamelyikéhez tartozó, és egy másik élelmiszerben alkotórésznek számító összetevő- ket csak az adott kategória nevével kell feltüntetni. A kategóriák I. mellékletbeli listájának módosítása a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárás szerint végezhető. Mindazonáltal az I. mellékletben felsorolt „keményítő” meg- nevezést mindig ki kell egészíteni azzal, hogy milyen zöldség- ből származik, valahányszor az adott összetevő tartalmazhat glutént, – a II. mellékletben felsorolt kategóriák valamelyikéhez tartozó összetevőket az adott kategória nevével kell feltüntetni, kiegé- szítve azok saját nevével, vagy EK-számával; amennyiben egy összetevő egynél több kategóriához tartozik, azt a kategóriát jelölik meg, amely a kérdéses élelmiszer esetében az elsődle- ges funkció szempontjából a legmegfelelőbb. E melléklet tudományos és műszaki ismeretek bővülésén ala- puló módosításait a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően fogadják el. Mindazonáltal a II. mellékletben felsorolt „módosított kemé- nyítő” megnevezést mindig ki kell egészíteni azzal, hogy milyen zöldségből származik, valahányszor az adott összetevő tartalmazhat glutént, 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 79 – az aromákat a III. melléklet szerint kell feltüntetni, (3) A (2) bekezdést nem kell alkalmazni: – az összetevők ionizáló sugárzással való kezelésének jelzését szabályozó külön közösségi rendelkezéseket a Szerződés 95. cikkének megfelelően kell elfogadni. (7) Közösségi rendelkezések, vagy ezek hiányában a nemzeti rendelkezések állapíthatják meg, hogy az árumegnevezést kísérje-e a speciális összetevő vagy összetevők említése. A 19. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni minden ilyen nemzeti rendelkezésre. Az e bekezdésben meghatározott közösségi rendelkezéseket a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően fogadják el. (8) A (4) bekezdés b) pontjában említett esetben az összetevők listájára teljes tömegével megadva a komplex összetevő vehető fel saját megnevezése alatt, amennyiben ezt jogszabályok írják elő, vagy a szokások diktálják, feltéve, hogy ezt azonnal követi az összetett anyag összetevőinek listája. Mindazonáltal ez a lista nem kötelező jellegű, amennyiben: a) a komplex összetevő a késztermék 25 %-ánál kisebb; jóllehet ezt a mentességet nem kell alkalmazni az adalékanyagok ese- tében, figyelembe véve a (4) bekezdés c) pontját; b) a komplex összetevő olyan élelmiszer, amelyhez a közösségi szabályok nem írják elő az összetevők listájának megadását. (9) Az (5) bekezdés ellenére sem szükséges meghatározni a víz- tartalmat: a) amennyiben a vizet kizárólag koncentrált vagy víztelenített formában használt összetevő feloldásához alkalmazzák az elő- állítás során; b) olyan felöntő közeg esetében, amelyet általában nem fogyasz- tanak el. 7. cikk (1) Az összetevőnek vagy az összetevők csoportjának egy élelmi- szer előállítása vagy elkészítése során felhasznált mennyiségét e cikknek megfelelően kell megadni. (2) Az (1) bekezdésben említett jelzést kötelezően alkalmazni kell: a) amennyiben az érintett összetevő vagy összetevők csoportja megjelenik az árumegnevezésében, vagy a fogyasztó azt vagy azokat rendszerint társítja az említett áru- megnevezéssel; vagy élelmiszer b) amennyiben az érintett összetevőt vagy összetevők csoportját szavakkal, képpel vagy grafikával hangsúlyozzák a címkézé- sen; vagy c) amennyiben az érintett összetevő vagy összetevők csoportja alapvetően jellemez egy élelmiszert, és megkülönbözteti azt olyan termékektől, amelyekkel összekeverhető lenne neve vagy megjelenése miatt; vagy a) a következő összetevőkre vagy összetevők csoportjára: – amelynek töltőtömegét a 8. cikk (4) bekezdésének megfe- lelően feltüntették, vagy – amely mennyiségének címkézésen való feltüntetését közösségi rendelkezések már előírják, vagy – amelyet kis mennyiségben használnak ízesítés céljára, vagy – amelynek – jóllehet az árumegnevezés megjelenik az élel- miszer árumegnevezésében – jellege nem olyan, hogy befolyásolhatná meghatározóan a fogyasztó választását a forgalmazás szerinti országban, mivel a mennyiségi különbségek nem alapvetők az élelmiszer jellemzése szem- pontjából, vagy nem különböztetik meg azt hasonló élel- miszerektől. Amennyiben kétség merül fel, a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárás dönti el, hogy az e fran- cia bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek-e, vagy sem; b) amennyiben adott közösségi rendelkezések pontosan előírják az összetevő vagy összetevők csoportjának mennyiségét anél- kül, hogy elrendelnék annak feltüntetését a címkézésen; c) a 6. cikk (5) bekezdésének negyedik és ötödik francia bekez- désében leírt esetekben; d) a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfele- lően meghatározott esetekben. (4) A megjelölt, százalékarányként kifejezett mennyiség az össze- tevő vagy összetevőosztály felhasználáskori mennyiségének felel meg. Mindazonáltal közösségi rendelkezések lehetővé tehetik az eltérést ettől az elvtől bizonyos élelmiszerek esetében. Ilyen élel- miszereket a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően hagynak jóvá. (5) Az (1) bekezdésben leírt jelzés vagy az élelmiszer árumegne- vezésében, vagy közvetlenül azután, vagy az összetevők listáján jelenik meg a kérdéses összetevő vagy összetevők csoportja vonat- kozásában. (6) E cikk érvényessége nem érinti az élelmiszerek tápanyagtar- talmának címkézésére vonatkozó közösségi szabályokat. 8. cikk (1) Az előrecsomagolt élelmiszerek nettó mennyiségét: – folyadékok esetében térfogategységben, – más termékek esetében tömegegységben, fejezik ki liter, centiliter, milliliter, kilogramm vagy gramm hasz- nálatával, a körülményektől függően. Bizonyos meghatározott élelmiszerekre vonatkozó közösségi rendelkezések vagy ezek hiányában a nemzeti rendelkezések eltér- hetnek ettől a szabálytól. d) a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfele- lően meghatározott esetekben. A 19. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni minden fenti nemzeti rendelkezésre. 80 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet (2) a) Amennyiben egy bizonyos típusú mennyiség feltüntetését (pl. névleges mennyiség, minimális mennyiség, átlagos mennyiség) írják elő a közösségi rendelkezések, vagy ezek hiányában a nemzeti rendelkezések, ezt a mennyiséget nettó mennyiségnek kell tekinteni ezen irányelv alkalma- zásában. E lista a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak meg- felelően egészíthető ki. A töltőtömeg ellenőrzésére szolgáló módszereket a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően határozzák meg. A 24. cikkben előírt értesítés sérelme nélkül a tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot minden, az e pont alkalmazásában meghozott intézkedésről. b) Bizonyos meghatározott, mennyiség szerint kategóriákba sorolt élelmiszerek esetében közösségi rendelkezések, vagy ezek hiányában nemzeti rendelkezések írhatják elő a mennyiség másfajta megjelölését. A 19. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni min- den fenti nemzeti rendelkezésre. c) Amennyiben az előrecsomagolt tétel két vagy több külön- álló előrecsomagolt tételből áll, amelyek azonos termék- ből azonos mennyiséget tartalmaznak, a nettó mennyisé- feltüntetni, hogy megadják az egyes get úgy kell csomagokban tartalmazott nettó mennyiséget, majd az ilyen csomagok számát. Mindazonáltal nem kötelező ezen adatok feltüntetése amennyiben a csomagok száma egyér- telműen látszik és könnyen megszámlálható kívülről, továbbá ha legalább egy csomagon feltüntetett nettó mennyiség tisztán látható kívülről. d) Amennyiben az előrecsomagolt tétel két vagy több külön- álló előrecsomagolt tételből áll, amelyek nem tekinthetők külön értékesítési egységnek, a nettó mennyiséget úgy jel- zik, hogy feltüntetik a teljes nettó mennyiséget, majd a különálló csomagok számát. Bizonyos élelmiszerek eseté- ben a közösségi rendelkezések vagy ezek hiányában a nemzeti rendelkezések nem szükséges, hogy előírják a különálló csomagok számának feltüntetését. A 24. cikkben elrendelt értesítés sérelme nélkül a tagálla- mok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot minden, az e pont alkalmazásában meghozott intézkedésről. (3) Az általában darabszámra értékesített élelmiszerek esetében a tagállamoknak nem kell előírniuk a nettó mennyiség feltünteté- sét, feltéve, hogy a tételek száma egyértelműen látszik, és könnyen megszámlálható kívülről vagy amennyiben ez nem lehetséges, akkor azt a címkézésen feltüntetik. A 24. cikkben elrendelt értesítés sérelme nélkül a tagállamok érte- sítik a Bizottságot és a többi tagállamot minden, az e pont alkal- mazásában meghozott intézkedésről. (4) Amennyiben egy szilárd élelmiszert felöntő közegben hoznak forgalomba, a címkén feltüntetik az élelmiszer töltőtömegét is. E bekezdés alkalmazásában „felöntő közeg” a következő termék, esetleg e termékek keveréke, akár fagyasztott vagy gyorsfagyasz- tott állapotban is, feltéve, hogy a folyadék nem alapvető összete- vője a készítménynek, és így nem meghatározó tényező a vásár- láskor: víz, sók vizes oldatai, felöntőlé, étkezési savak vizes oldatai, ecet, cukorfélék vizes oldatai, más édesítőanyagok vizes oldatai, gyümölcsök vagy zöldségek esetében gyümölcsök vagy zöldségek leve. (5) Nem kötelező a nettó mennyiséget feltüntetni olyan élelmi- szerek esetében: a) amelyek térfogata vagy tömege jelentősen csökken, és amelye- ket darabszámra adnak el, vagy amelyet megmérnek a vásárló jelenlétében; b) amelyek nettó mennyisége kevesebb, mint 5 g vagy 5 ml; mindazonáltal ezt a rendelkezést nem kell alkalmazni fűsze- rekre és gyógynövényekre. Meghatározott élelmiszerekre vonatkozó közösségi rendelkezé- sek, vagy ennek hiányában nemzeti rendelkezés kivételes esetben megállapíthatnak 5 g-nál vagy 5 ml-nél magasabb küszöböt is fel- téve, hogy ez nem eredményezi a vásárló nem megfelelő tájékoz- tatását. A 24. cikkben elrendelt értesítés sérelme nélkül a tagállamok érte- sítik a Bizottságot és a többi tagállamot minden, e pont alkalma- zásában meghozott intézkedésről. (6) Az (1) bekezdés második albekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) és d) pontjában és az (5) bekezdés második albekez- désében leírt közösségi rendelkezéseket a 20. cikk (2) bekezdésé- ben megállapított eljárás szerint fogadják el. 9. cikk (1) Egy élelmiszer minőségmegőrzési időtartama az az idő, amed- dig az élelmiszer megfelelő tárolás mellett megőrzi sajátos tulaj- donságait. Ezt a (2)–(5) bekezdés szerint tüntetik fel. (2) A dátumot az alábbi szavak előzik meg: – „Minőségét megőrzi…-ig”, amennyiben a dátumban szerepel a nap megjelölése, – „Minőségét megőrzi… végéig” más esetekben. (3) A (2) bekezdésben meghatározott szavakat a következőkkel egészítik ki: – vagy maga a dátum, vagy – hivatkozás arra, hogy a dátum hol található a címkézésen. Ha szükséges, ezeket az adatokat a tárolási feltételek leírása követi, amelyeket be kell tartani, ha a terméket a megadott időszakon keresztül meg kívánják őrizni. (4) A dátum világos, kronologikus formában tartalmazza a napot, a hónapot és az évet. Azon élelmiszerek esetében: – amelyek minőségüket három hónapnál tovább nem őrzik meg, elegendő a nap és a hónap feltüntetése, 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 81 – amelyek minőségmegőrzési ideje három hónapnál több, de 18 hónapnál rövidebb elegendő a hónap és az év feltüntetése, – amelyek 18 hónapnál hosszabb ideig tárolhatók, elegendő az év feltüntetése. – finnül: „viimeinen käyttöajankohta”, – svédül: „sista förbrukningsdag”. E szavakat a következőkkel egészítik ki: A dátum feltüntetésének módja a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően határozható meg. – vagy maga a dátum, vagy (5) Egyéb típusú minőségmegőrzési időt előíró közösségi rendel- kezések függvényében a minőségmegőrzési időtartam feltüntetése nem szükséges az alábbi esetekben: – friss gyümölcs és zöldség, beleértve a burgonyát, amelyet nem hámoztak meg, vágtak fel vagy kezeltek hasonló módon. Ez az eltérés nem vonatkozik csírázó magokra és hasonló termé- kekre, például hüvelyesek csírájára, – nem szőlőből, hanem más gyümölcsökből előállított bor, likőrbor, szénsavas bor, aromásított bor és hasonló termékek, továbbá a 2206 00 91, 2206 00 93 és 2206 00 99 KN kód- hoz tartozó és szőlőből vagy szőlőmustból előállított italok, – legalább 10 térfogatszázalék alkoholt tartalmazó italok, – üdítők, gyümölcslevek, gyümölcsnektárok és alkoholos italok öt literesnél nagyobb különálló tárolókban, amelyeket közétkeztetésben működő gazdasági szereplők ellátására szán- tak, – pék- vagy cukrászáruk, amelyeket tartalmuk természeténél fogva a gyártásuktól számított 24 órán belül elfogyasztanak, – ecet, – főzősó, – szilárd cukor, – utalás arra, hogy a dátum hol található a címkézésen. Ezen adatokat a biztosítandó tárolási feltételek leírása követi. (3) A dátum világos formában tartalmazza a napot, a hónapot és lehetőség szerint az évet, ebben a sorrendben. (4) Bizonyos esetekben a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárás dönti el, hogy az (1) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek-e. 11. cikk (1) Az élelmiszeren a felhasználási javaslatot úgy tüntetik fel, hogy az lehetővé tegye annak megfelelő felhasználását. (2) Bizonyos élelmiszerek esetében közösségi rendelkezések, vagy ilyenek hiányában nemzeti rendelkezések határozzák meg a fel- használási útmutató kiszerelésének módját. A 19. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni minden ilyen nemzeti rendelkezésre. Az e bekezdésben meghatározott közösségi rendelkezéseket a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni. – cukrásztermékek, amelyek csaknem kizárólag aromaanyago- kat és/vagy színezett cukorféléket tartalmaznak, 12. cikk – rágógumi és hasonló rágásra szánt termékek, – adagonként csomagolt jégkrém. 10. cikk (1) Olyan élelmiszerek esetében, amelyek mikrobiológiai szem- pontból gyorsan romlandók, és ezért rövid idő elteltével valószí- nűleg közvetlen veszélyt jelentenek az egészségre, a minőségme- gőrzési időt a fogyaszthatósági időtartam lejárata helyettesíti. (2) A dátumot az alábbi szavak előzik meg: – spanyolul: „fecha de caducidad”, – dánul: „sidste anvendelsesdato”, – németül: „verbrauchen bis”, – görögül: „ανάλωση μέχρι”, – angolul: „use by”, – franciául: „à consommer jusqu’au”, – olaszul: „da consumare entro”, – hollandul: „te gebruiken tot”, – portugálul: „a consumir até”, A 22. 04 és 22. 05 vámtarifaszámok alá tartozó termékek esetében a térfogattal megadott alkoholtartalom feltüntetésére vonatkozó szabályokat az ilyen termékekre vonatkozó külön közösségi rendelkezések állapítják meg. Más, 1,2 térfogatszázaléknál nagyobb alkoholtartalmú italok esetében ezeket a szabályokat a 20. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően kell megállapítani. 13. cikk (1) a) Valahányszor az élelmiszerek előrecsomagoltak, a 3. cikk- ben és a 4. cikk (2) bekezdésében említett adatok az elő- csomagoláson vagy az arra rögzített címkézésen találha- tók. b) az a) pont ellenére, a névleges mennyiségre vonatkozó közösségi rendelkezések sérelme nélkül, amennyiben elő- recsomagolt élelmiszereket: – a végső fogyasztóknak szánják, de azokat a végső fogyasztóknak való értékesítés előtti szakaszban forgal- mazzák, továbbá ha közétkeztetésben működő gazda- sági szereplők nem érintettek ebben a szakaszban, – közétkeztetésben működő gazdasági szereplők ellátá- sára szánnak, hogy azok elkészítsék, feldolgozzák, szétdarabolják vagy felvágják, 82 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet a 3. cikkben és a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott adatoknak csak az élelmiszerekre vonatkozó dokumentá- cióban kell megjelenniük, amennyiben garantálható, hogy az ilyen, minden címkézési információt tartalmazó doku- mentumokat vagy a tárgyukat képező élelmiszerekhez csa- tolják, vagy legkésőbb az utóbbiak szállításának időpont- jáig elküldik. c) A b) pontban meghatározott esetben a 3. cikk (1) bekez- désének 1. , 5. és 7. pontjában, továbbá szükség esetén a 10. cikkben megadott adatok szintén megjelennek a for- galmazásra szánt élelmiszerek külső csomagolásán. (2) A 3. cikkben és a 4. cikk (2) bekezdésében említett adatok for- mája könnyen érthető legyen, és azokat szembetűnő helyen kell megjeleníteni úgy, hogy könnyen láthatók, jól olvashatók és letö- rölhetetlenek legyenek. Nem rejthetik el, halványíthatják vagy takarhatják el azokat más írott vagy képi anyaggal. (3) A 3. cikk (1) bekezdésének 1. , 4. , 5. és 10. pontjában felsorolt adatokat ugyanabban a látómezőben kell megjeleníteni. Ez az előírás kiterjeszthető a 4. cikk (2) bekezdésében megállapí- tott adatokra is. letörölhetetlenül megjelölt és ezért (4) Újrahasználatra szánt, címkét, gyűrűt vagy gallért, továbbá csomagolást vagy tartót nem viselő üvegtartályok esetében, amelyek legnagyobb felülete 10 cm2 – nél kisebb, elegendő a 3. cikk (1) bekezdésének 1. , 4. és 5. pontjában felsorolt adatok megadása. Ebben az esetben a (3) bekezdést nem kell alkalmazni. (5) Írország, Hollandia és az Egyesült Királyság eltérhetnek a 3. cikk (1) bekezdésétől és e cikk (3) bekezdésétől újrahasználatra szánt üvegtartályokba töltött tej és tejtermékek esetében. Az első albekezdés alkalmazásában meghozott intézkedésekről értesítik a Bizottságot. 14. cikk Amennyiben az élelmiszereket a végső fogyasztóknak vagy közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek kínálják megvételre előcsomagolás nélkül, vagy ha az élelmiszereket az értékesítés telephelyén csomagolják a fogyasztó kérésére, vagy előrecsomagolják közvetlen értékesítés céljából, a tagállamok részletes szabályokat fogadnak el a 3. cikkben és a 4. cikk (2) bekezdésében megadott adatok megjelenítésének módjáról. A tagállamok nem tehetik kötelezővé valamennyi vagy egyes adatok feltüntetését feltéve, hogy a vásárló így is megfelelő információhoz jut. 15. cikk Ezen irányelv nem érinti a nemzeti rendelkezéseit, amelyek közösségi kevésbé csomagolásban kiszerelt ajándéktárgyak címkézésére. előírásokat szigorú jogszabályok azon rendelkezések hiányában díszes figurák és határoznak meg élelmiszerek, például 16. cikk (1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy saját területükön til- tott legyen olyan élelmiszerek árusítása, amelyeken a 3. cikkben és a 4. cikk (2) bekezdésében előírt adatok nem jelennek meg a fogyasztó által könnyen érthető nyelven, hacsak a fogyasztót nem tájékoztatják ténylegesen a 20. cikk (2) bekezdésében megállapí- tott eljárásnak megfelelően meghatározott más intézkedéseken keresztül a címkézésen szereplő adatok egy részéről. (2) Saját területén a forgalmazás szerinti tagállam a szerződés szabályainak megfelelően előírhatja, hogy a címkén szereplő ada- tokat egy vagy több nyelven tüntessék fel, a Közösség hivatalos nyelvei közül általa kiválasztott nyelven. (3) Az (1) és (2) bekezdés nem zárja ki a címkén szereplő adatok több nyelven történő feltüntetését. 17. cikk A tagállamok tartózkodnak a 3. cikkben és a 4. cikk (2) bekezdésében előírt adatok kiszerelésére vonatkozó, a 3. –13. cikkben foglaltaknál részletesebb előírások megállapításától. 18. cikk (1) A tagállamok nem tilthatják bizonyos élelmiszerek vagy álta- lában az élelmiszerek címkézését és kiszerelését szabályozó nem harmonizált nemzeti rendelkezések alapján olyan élelmiszerek forgalmazását, amelyek megfelelnek az ezen irányelvben megál- lapított szabályoknak. (2) Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni az alábbi indokok miatt nem harmonizált nemzeti rendelkezésekre: – közegészség védelme, – csalás megelőzése, hacsak az adott rendelkezések nem sértik várhatóan az ezen irányelvben megállapított definíciókat és szabályokat, – ipari és kereskedelmi tulajdon, származás-megjelölés, oltalom alatt álló eredetmegjelölés, és a tisztességtelen verseny mege- lőzése. 19. cikk Amennyiben e cikkre történik hivatkozás, a következő eljárást kell alkalmazni, ha egy tagállam új jogszabály elfogadását tartja szükségesnek. A tagállam értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot a tervezett intézkedésről, és azokat megindokolja. A Bizottság konzultációt folytat a tagállamokkal a 69/414/EGK tanácsi határozattal (1) létrehozott keretében, amennyiben az ilyen konzultációt hasznosnak véli, vagy ha egy tagállam ezt kéri. Élelmiszerügyi Állandó Bizottság A tagállamok a tervezett intézkedéseket csak három hónappal a fenti értesítés után hozhatják meg, amennyiben a Bizottság véleménye nem negatív. (1) HL L 291. , 1969. 11. 29. , 9. o. 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 83 Az utóbbi esetben és az említett időszak letelte előtt a Bizottság a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárást kezdeményezi annak eldöntése érdekében, hogy a tervezett intézkedések, szükség esetén a megfelelő módosításokkal, alkalmazhatók-e. 24. cikk A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a Bizottság megkapja az irányelv által szabályozott területen általuk elfogadott lényeges nemzeti jogszabályok rendelkezései szövegének kivonatát. 20. cikk (1) A Bizottságot az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság (a továb- biakban a bizottság) segíti. 25. cikk Ezt az irányelvet a francia tengerentúli megyékre is alkalmazni kell. (2) Amennyiben az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikkére. hivatkozás, bekezdésre történik e Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében mega- dott időszak három hónap. (3) A bizottság megállapítja saját eljárási szabályzatát. 21. cikk Amennyiben átmeneti alkalmazásának megkönnyítésére, bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően fogadják el. intézkedések szükségesek az irányelv cikk (2) azokat a 20. 26. cikk (1) A IV. melléklet A. részében említett irányelvek által módosí- tott 79/112/EGK irányelv hatályát veszti a tagállamok IV. mellék- let B. részében meghatározott, az irányelv nemzeti jogszabályba való átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos kötelezett- ségeinek sérelme nélkül. (2) A hatályon kívül helyezett irányelvre való utalásokat erre az irányelvre való utalásként kell érteni, és azokat az V. mellékletben megadott megfelelési táblázat szerint kell érteni. 22. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba. 27. cikk Ez az irányelv nem érinti a bizonyos élelmiszerek címkézésére és kiszerelésére vonatkozóan 1978. december 22-én már elfogadott közösségi rendelkezéseket. A fenti rendelkezéseknek az ezen irányelvben megállapított szabályoknak megfelelő kiigazításáról az adott rendelkezésekre alkalmazandó eljárással határoznak. 28. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 2000. március 20-án. 23. cikk az Európai Parlament részéről a Tanács részéről Ezen irányelvet nem kell alkalmazni a Közösségen kívüli exportra szánt termékekre. az elnök N. FONTAINE az elnök J. GAMA 84 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet I. MELLÉKLET ÖSSZETEVŐ-KATEGÓRIÁK, AMELYEKET SAJÁT NÉV HELYETT A KATEGÓRIA NEVÉVEL LEHET MEGJELÖLNI Meghatározás Megnevezés Olívaolajtól eltérő finomított olaj Finomított zsírok Két vagy több gabonafajtából nyert liszt keveréke „Olaj” az alábbiakkal együtt: – vagy a „növényi” vagy „állati” megjelöléssel a körülményektől függően, vagy – növényi vagy állati eredet feltüntetése A „hidrogénezett” jelzőt kötelező a hidrogénezett olajak megnevezéséhez csatolni „Zsír” az alábbiakkal együtt: – vagy a „növényi” vagy „állati” megjelöléssel a körülményektől függően, vagy – növényi vagy állati eredet feltüntetése A „hidrogénezett” jelzőt kötelező a hidrogénezett zsírok megnevezéséhez csatolni „Liszt”, amelyet azon gabonafélék listája követ, amelyekből azt előállí- tották, tömegük szerint csökkenő sorrendben Keményítő, és fizikai úton vagy enzimekkel módosított keményítő „Keményítő” Minden halfajta, amennyiben a hal egy másik élelmiszer összetevőjét képezi, és feltéve, hogy az ilyen élelmiszer neve és kiszerelése nem utal egy adott halfajra Minden sajtféleség, amennyiben az adott sajt vagy sajtkeverék egy másik élelmiszer összetevőjét képezi, és feltéve, hogy az ilyen élelmiszer neve és kiszerelése nem utal egy adott sajtféleségre „Hal” „Sajt” Minden olyan fűszer, amelynek tömege nem haladja meg az élelmiszer tömegének 2 %-át „Fűszer(ek)” vagy „kevert fűszerek” Minden olyan gyógynövény vagy gyógynövényrész, amelynek tömege nem haladja meg az élelmiszer tömegének 2 %-át „Gyógynövény(ek)” vagy „kevert gyógynövények” Minden fajta gumikészítmény, amelyet a rágógumi gumialapjának gyár- tásához használnak „Rágógumi alapanyag” Sütőipari termékekből készült morzsák, kétszersültek „Morzsa” vagy „kétszersült” az esettől függően Bármilyen típusú szacharóz Vízmentes dextróz vagy dextróz-monohidrát Glükózszirup és vízmentes glükózszirup Bármilyen fajta tejfehérje (kazeinek, kazeinátok és tejsavó fehérjék) és ilye- nek keveréke „Cukor” „Dextróz” „Glükózszirup” „Tejfehérje” Sajtolt, kiválasztott vagy tisztított kakaóvaj Bármilyen típusú kandírozott gyümölcs, amelynek tömege nem haladja meg az élelmiszer tömegének 10 %-át „Kakaóvaj” „Kandírozott gyümölcs” Zöldségkeverékek, amelyek tömege nem haladja meg az élelmiszer töme- gének 10 %-át „Zöldség” Bármilyen fajta bor, a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletében meghatározottak szerint (1) „Bor” (1) HL L 179. , 1999. 7. 14. , 1. o. 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 85 II. MELLÉKLET ÖSSZETEVŐ-KATEGÓRIÁK CSOPORTJAI, AMELYEKET SAJÁT NEVÜKKEL VAGY EK-SZÁMUKKAL KIEGÉSZÍTVE A KATEGÓRIA NEVÉVEL KELL MEGJELÖLNI Színezék Tartósítószer Antioxidáns Emulgeálószer Sűrítőanyag Zselésítőanyag Stabilizátor Ízfokozó Étkezési sav Savanyúságot szabályozó anyag Csomósodást gátló anyag Módosított keményítő (1) Édesítőszer Élesztőpor Habzásgátló Fényezőanyag Emulgeáló sók (2) Lisztkezelő Szilárdítóanyag Nedvesítőanyag Tömegnövelő szer Hajtógáz (1) A saját nevet vagy EK számot nem szükséges feltüntetni. (2) Csak ömlesztett sajt vagy ömlesztett sajt alapú termékek esetében 86 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet III. MELLÉKLET AZ AROMÁK JELÖLÉSE AZ ÖSSZETEVŐK LISTÁJÁN 1. Az aromákat vagy az „aromá(k)” szóval vagy az aroma pontosabb megjelölésével vagy leírásával jelölik. 2. A „természetes” szót, vagy egy azzal lényegében megegyező fogalmat csak azokra az aromákra lehet használni, amelyek aromaösszetevői kizárólag az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. június 22-i 88/388/EGK tanácsi irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában, és/vagy az említett irányelv 1. cikke (2) bekezdésének c. pontjában meghatározott aromakészítményekre vonatkozik (1). 3. Amennyiben az aroma neve utal a felhasznált összetevő jellegére, illetve növényi vagy állati eredetére, akkor csak abban az esetben szabad a „természetes” szót, vagy egy azzal lényegében megegyező fogalmat használni, amennyiben az aroma-összetevőt megfelelő fizikai-, mikrobiológiai-, vagy enzimes eljárással vagy hagyományos élelmiszer-előállítási eljárással kizárólag, vagy majdnem kizárólag az élelmiszerből vagy az aromahordozóból nyerik. (1) HL L 184. , 1988. 7. 15. , 61. o. A 91/71/EGK irányelvvel (HL L 42. , 1991. 2. 15. , 25. o. ) módosított irányelv. 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 87 IV. MELLÉKLET A. RÉSZ HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT IRÁNYELV ÉS ANNAK MÓDOSÍTÁSAI (hivatkozás a 26. cikkben) A Tanács 79/112/EGK irányelve (HL L 33. , 1979. 2. 8. , 1. o. ) A Tanács 85/7/EGK irányelve (HL L 2. , 1985. 1. 3. , 22. o. ), csak az 1. cikk (9) bekezdése A Tanács 86/197/EGK irányelve (HL L 144. , 1986. 5. 29. , 38. o. ) A Tanács 89/395/EGK irányelve (HL L 186. , 1989. 6. 30. , 17. o. ) A Bizottság 91/72/EGK irányelve (HL L 42. , 1991. 2. 15. , 27. o. ) A Bizottság 93/102/EK irányelve (HL L 291. , 1993. 11. 25. , 14. o. ) A Bizottság 95/42/EK irányelve (HL L 182. , 1995. 8. 2. , 20. o. ) Európai Parlament és a Tanács 97/4/EK irányelve (HL L 43. , 1997. 2. 14. , 21. o. ) B. RÉSZ A NEMZETI JOGBA VALÓ ÁTÜLTETÉSRE MEGÁLLAPÍTOTT HATÁRIDŐK (a 26. cikk szerint) Irányelv Átültetés határideje 79/112/EGK 85/7/EGK 86/197/EGK 89/395/EGK 91/72/EGK 93/102/EK 1994. december 30. 95/42/EK 97/4/EK Piaci termékek forgalmazásának engedélyezése az irányelvnek megfelelően Piaci termékek forgalmazásának betiltása az irányelvnek megfelelően 1980. december 22. 1982. december 22. 1988. május 1. 1990. december 20. 1992. június 30. 1995. január 1. 1989. május 1. 1992. június 20. 1994. január 1. 1996. június 30. 1998. augusztus 14. 2000. február 14. 88 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/5. kötet V. MELLÉKLET MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT 79/112/EGK irányelv 1. cikk 2. cikk 3. cikk (1) bekezdés 1. pont 3. cikk (1) bekezdés 2. pont 3. cikk (1) bekezdés 2a. pont 3. cikk (1) bekezdés 3. pont 3. cikk (1) bekezdés 4. pont 3. cikk (1) bekezdés 5. pont 3. cikk (1) bekezdés 6. pont 3. cikk (1) bekezdés 7. pont 3. cikk (1) bekezdés 8. pont 3. cikk (1) bekezdés 9. pont 3. cikk (2) és (3) bekezdés 4. cikk 5. cikk 6. cikk (1), (2) és (3) bekezdés 6. cikk (4) bekezdés a) és b) pont 6. cikk (4) bekezdés c) pont i. alpont 6. cikk (4) bekezdés c) pont ii. alpont első francia bekezdés 6. cikk (4) bekezdés c) pont ii. alpont második fran- cia bekezdés 6. cikk (4) bekezdés d) pont 6. cikk (5) bekezdés a) pont 6. cikk (5) bekezdés b) pont 6. cikk (6) bekezdés 6. cikk (7) bekezdés első albekezdés 6. cikk (7) bekezdés második albekezdés első és második francia bekezdés 6. cikk (8) bekezdés 7. cikk 8. cikk (1)-(5) bekezdés 8. cikk (6) bekezdés 8. cikk (7) bekezdés 9. cikk (1)-(4) bekezdés 9. cikk (5) bekezdés 9. cikk (6) bekezdés 9a. cikk cikk10. 10a. cikk 11. cikk (1) és (2) bekezdés 11. cikk (3) bekezdés a) pont 11. cikk (3) bekezdés b) pont 11. cikk (4) bekezdés 11. cikk (5) bekezdés 11. cikk (6) bekezdés 11. cikk (7) bekezdés 12. és 13. cikk 13a. cikk 14. és 15. cikk 16. cikk 1. pont 16. cikk 2. pont 17. cikk első bekezdés 17. cikk második, harmadik, negyedik és ötödik bekezdés Ezen irányelv. 1. cikk 2. cikk 3. cikk (1) bekezdés 1. pont 3. cikk (1) bekezdés 2. pont 3. cikk (1) bekezdés 3. pont 3. cikk (1) bekezdés 4. pont 3. cikk (1) bekezdés 5. pont 3. cikk (1) bekezdés 6. pont 3. cikk (1) bekezdés 7. pont 3. cikk (1) bekezdés 8. pont 3. cikk (1) bekezdés 9. pont 3. cikk (1) bekezdés 10. pont 3. cikk (2) és (3) bekezdés 4. cikk 5. cikk 6. cikk (1), (2) és (3) bekezdés 6. cikk (4) bekezdés a) és b) pont 6. cikk (4) bekezdés c) pont i. alpont 6. cikk (4) bekezdés c) pont ii. alpont 6. cikk (4) bekezdés c) pont iii. alpont 6. cikk (4) bekezdés d) pont 6. cikk (5) bekezdés 6. cikk (6) bekezdés 6. cikk (7) bekezdés 6. cikk (8) bekezdés első albekezdés 6. cikk (8) bekezdés második albekezdés a) és b) pont 6. cikk (9) bekezdés 7. cikk 8. cikk (1)-(5) bekezdés – 8. cikk (6) bekezdés 9. cikk (1)-(4) bekezdés – 9. cikk (5) bekezdés cikk10. cikk11. cikk12. 13. cikk (1) és (2) bekezdés 13. cikk (3) bekezdés – 13. cikk (4) bekezdés – 13. cikk (5) bekezdés első albekezdés 13. cikk (5) bekezdés második albekezdés 14. és 15. cikk 16. cikk 17. és 18. cikk – 19. cikk 20. cikk (1) bekezdés 20. cikk (2) bekezdés 15/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 89 18. cikk 19. , 20. és 21. cikk 22. cikk (1), (2) és (3) bekezdés 22. cikk (4) bekezdés cikk23. 24. cikk cikk25. 26. cikk – – – I. melléklet II. melléklet III. melléklet – – – 21. , 22. és 23. cikk – 24 cikk. – cikk25. – – 26. cikk 27 cikk. 28. cikk I. melléklet II. melléklet III. melléklet IV. melléklet V. melléklet


title: Komisjoni otsus, 20. märts 2000, millega muudetakse seoses Argentinaga otsust 94/984/EÜ, millega sätestatakse loomatervishoiu nõuded ja näidisveterinaarsertifikaadid värske linnuliha impordiks kolmandatest riikidest (teatavaks tehtud numbri K(2000) 703 all)EMPs kohaldatav tekst

eurovoc_concepts:
health certificate
health control
import
poultrymeat
third country
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: 382 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd 32000D0254 29. 3. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 78/33 KOMISJONI OTSUS, 20. märts 2000, millega muudetakse seoses Argentinaga otsust 94/984/EÜ, millega sätestatakse loomatervishoiu nõuded ja näidisveterinaarsertifikaadid värske linnuliha impordiks kolmandatest riikidest (teatavaks tehtud numbri K(2000) 703 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2000/254/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1991. aasta direktiivi 91/494/EMÜ värske linnuliha ühendusesisest kaubandust ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (1) viimati muudetud direktiiviga 1999/89/EÜ, (2) eriti selle artikleid 11 ja 12, ning arvestades järgmist: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Komisjoni otsusega 94/984/EÜ, (3) viimati muudetud otsusega 1999/549/EÜ, (4) sätestatakse looma- tervishoiu nõuded ja veterinaarsertifikaadid värske linnuliha impordiks teatavatest kolmandatest riiki- dest. Sätestataks kaks erinevat sertifikaati, näidis A ja näidis B. Nende kasutamine sõltub sellest, milline on asjaomases riigis Newcastle’i haiguse olukord. Argentiina on loetletud otsuse 94/984/EÜ I lisas kolmanda riigina, millel on lubatud kasutada nime- tatud otsuse II lisas sätestatud sertifikaadi näidist B. Komisjoni ametiasutused viisid Argentiinas 1998. aasta juulis läbi kontrolli, et uurida Newcastle’i haiguse olukorda ning Argentiina on esitanud täiendavat teavet. Kontrolli tulemuste ja esitatud teabe põhjal selgub, et Newcastle’i haiguse olukord on Argentiinas paremaks muutunud. Argentiina vastab otsuse 94/984/EÜ II lisas sätestatud sertifikaadi näidise A tingimustele. Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. aprillist 2000 sertifitseeritud värske linnuliha suhtes. Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise veterinaarkomitee arvamusega, Artikkel 1 B2” A” ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Otsuse 94/984/EÜ I lisas asendatakse rida “AR Argentina reaga “AR Argentina (1) EÜT L 268, 24. 9. 1991, lk 35. (2) EÜT L 300, 23. 11. 1999, lk 17. (3) EÜT L 378, 21. 12. 1994, lk 11. (4) EÜT L 209, 7. 8. 1999, lk 36. 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 383 Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. aprillist 2000 sertifitseeritud värske linnuliha suhtes. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 3 Brüssel, 20. märts 2000 Komisjoni nimel komisjoni liige David BYRNE