title: Kommissionens förordning (EG) nr 618/2000 av den 22 mars 2000 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av fästanordningar av rostfritt stål med ursprung i Malaysia och Republiken Filippinerna

eurovoc_concepts:
Malaysia
Philippines
bolt and screw industry
customs duties
import
originating product

text: L 75/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 618/2000 av den 22 mars 2000 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av fästanordningar av rostfritt stål med ursprung i Malaysia och Republiken Filippinerna EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 12 i denna, efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: (1) (2) (3) A. FÖRFARANDE av ett I juni 1999 offentliggjorde kommissionen ett tillkänna- givande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (2) om inle- dande antisubventionsförfarande beträffande import till gemenskapen av fästanordningar av rostfritt stål med ursprung i Malaysia, Singapore, Thailand och Filippinerna; kommissionen inledde samtidigt en under- sökning. Förfarandet inleddes med anledning av en framställning (nedan kallad klagomålet) gjord av European Industrial Fasteners Institute (EIFI) som företrädare för tillverkare i gemenskapen vars tillverkning utgjorde en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av fäst- anordningar av rostfritt stål. Klagomålet innehöll bevis för subventionering av produkten i fråga och för att subventioneringen medförde vilka ansågs tillräckliga för att motivera inledandet av ett förfarande. väsentlig skada, Innan förfarandet inleddes underrättade kommissionen i enlighet med artikel 10. 9 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 (nedan kallad grundförordningen) offentliga myndigheterna i Malaysia, Singapore, Thailand och Filip- pinerna om att kommissionen mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål i vilket påstods att subventionerad import med ursprung i Malaysia, Singapore, Thailand och Filippinerna vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada. Offentliga myndigheterna inbjöds till samråd i syfte att klargöra situationen vad gäller påståendena i klagomålet och nå tillfredsställande lösning. Malaysia och Filippinerna accepterade erbju- dandet om samråd; kommissionen höll samråd med Malaysias offentliga myndigheter den 5 juni 1999 och med Filippinernas offentliga myndigheter den 7 juni 1999. De anmärkningar som framställdes rörande påstå- en ömsesidigt (1) EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EGT C 181, 26. 6. 1999, s. 29. (4) (5) (6) endena i klagomålet om subventionerad import och väsentlig skada som gemenskapsindustrin skulle ha vållats noterades. Kommissionen underrättade i officiell ordning de tillver- kare i gemenskapen, de exporterande tillverkare, impor- törer, de leverantörer av råmaterial och användare som kommissionen visste var berörda samt exportländernas företrädare om att förfarandet skulle inledas. De berörda parterna gavs tillfälle att framställa sina synpunkter skriftligen och att begära att höras. Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och mottog svar från Malaysias, Singapores, Thailands och Filippinernas offentliga från de klagande tillverkarna i gemen- myndigheter, skapen, från sju leverantörer av råmaterial och från ett antal exporterande tillverkare (två i Malaysia, en i Singa- pore, fyra i Thailand och två i Filippinerna). inhämtade Kommissionen alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt fastställande och avlade kontrollbesök hos följande företag och offentliga institutioner: kontrollerade och a) Klagande tillverkare i gemenskapen — Bulnava srl, Milano (Italien) — Inox Viti snc di Cattinori Enrico & Bruno, Grumello Del Monte (Italien) — Tevi (Trafilerie e Viterie Italiane srl), Ponte Dell'Olio (Italien) — Torbesa (Tornillería del Besos, SA), Barcelona (Spanien) — Ugivis SA, Belley (Frankrike) b) Malaysias offentliga myndigheter — Bank Negara Malaysia, Kuala Lumpur — Tull- och punktskattemyndigheten, Kuala Lumpur — Skattestyrelsen, Kuala Lumpur — Lokala tullmyndigheten, Ipoh och Penang — Malaysiska förbundet för främjande av utrikes- handeln, Kuala Lumpur — Myndigheten Lumpur för industriutveckling, Kuala — Ministeriet för internationell handel och industri, Kuala Lumpur — Skatteministeriet, Kuala Lumpur c) Exporterande tillverkare i Malaysia — Tigges Stainless Steel Fasteners SdN. Bhd. , Ipoh — Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd. , Penang 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/19 d) Singapores offentliga myndigheter — Singapores centralbank — Nämnden för ekonomisk utveckling, handels- och industriministeriet — Skatteministeriet — Nämnden för handelsutveckling, handels- och industriministeriet e) Exporterande tillverkare i Singapore — Szu-I Fasteners, Ltd, Singapore f) Thailands offentliga myndigheter — Investeringsnämnden, Bangkok — Tullmyndigheten, Bangkok, Samutprakarn — Utrikeshandelsstyrelsen, Bangkok — EAGAT och provinselektricitetsstyrelsen, Bangkok — Punktskattemyndigheten, Bangkok — Myndigheten för Samutprakarn industrifastigheter, Bangkok, — Förbundet för industrifinans, Bangkok — Skattemyndigheten, Bangkok g) Exporterande tillverkare i Thailand — A. B. P. Stainless Fastener Co. , Ltd, Ayutthaya — Chiao Pao Metal Co. , Ltd (närstående Dura Faste- ners Co. , Ltd), Samutprakarn — Dura Fasteners Co. , Ltd, Samutprakarn — Taiyo Fastener (Thailand) Co. , Ltd (närstående Dura Fasteners Co. , Ltd), Samutprakarn h) Filippinernas offentliga myndigheter — Tullmyndigheten Manila — Skattemyndigheten, Manila — Investeringsmyndigheten, Manila — Finansministeriet, Manila — Filippinernas styrelse för ekonomiska zoner, (7) (8) Manila, Cavite k) Exporterande tillverkare i Filippinerna — Lu Chu Shin Yee Works (Philippines), Ltd Cavite — Pilshin Works Corporation, (närstående Lu Chu Shin Yee Works Ltd), Cavite. Subventionsundersökningen omfattade tiden 1 april 1998–31 mars 1999 (nedan kallad undersökningspe- rioden). Undersökningen av skada omfattade perioden 1 januari 1996–31 mars 1999 (nedan kallad skadeunder- sökningsperioden). I denna undersökning har, i enlighet med fast praxis på detta område, företag som inom ramen för ett visst system erhållit en förmån på under 0,01 % ansetts inte ha erhållit någon förmån därav. För Filippinerna, som är ett utvecklingsland som ingår i förteckningen i bilaga VII till WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåt- gärder, har denna tröskel höjts till 0,3 %, utom i de fall då subventionsnivån för de program som ligger under den tröskeln sammantaget överstiger 0,6 %. Den förmån som de exporterande företagen erhåller uttrycks som en procentandel av den beräkningsgrund som gäller för subventioneringssystemet i fråga enligt artikel 7 i grund- förordningen. (9) För närvarande gäller slutgiltiga antidumpningsåtgärder för import av fästanordningar av rostfritt stål med ursprung i, bland annat, Malaysia och Thailand i enlighet med rådets förordning (EG) nr 393/98 (3). En undersök- ning för att avgöra om dessa antidumpningstullar absor- berats inleddes den 6 maj 1999 (4). B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som är föremål för undersökning (10) Den produkt som är föremål för undersökning är fäst- anordningar av rostfritt stål, dvs. bultar, muttrar och skruvar av rostfritt stål som används för att mekaniskt förena två eller flera delar. Dessa produkter omfattas av KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 och 7318 16 30. (11) (12) Skruvar är fästanordningar med yttre gängskärning på skaftet. De kan antingen användas utan någon annan del och anbringas i trä (träskruvar) eller metallplattor (själv- gängande skruvar (plåtskruvar)) eller kombineras med en mutter och underläggsbrickor för att tjäna som en bult. Skruvar kan ha olika huvudformer (skålformiga, hålfor- miga, platta, sexkantsformiga, osv. ) skaftlängder och diametrar. Skaftet kan vara helt eller delvis gängat. Fästanordningar av rostfritt stål används av olika använ- darindustrier och i många olika slutprodukter där motståndskraft mot atmosfärisk och kemisk korrosion är nödvändig och där också hygienen kan vara avgö- rande, t. ex. utrustning för bearbetning och lagring av livsmedel, anläggningar i den kemiska industrin, tillverk- ning av medicinsk utrustning, utrustning för offentlig belysning, skeppsbyggeri, osv. (13) Det finns många olika typer av fästanordningar av rost- fritt stål, och varje typ karakteriseras av dess specifika fysiska och tekniska egenskaper och den sort av rostfritt stål som den framställs av. Alla produkter som är föremål för undersökning och omfattas av en bred defi- nition av fästanordningar har dock samma grundläg- gande fysiska egenskaper och användningsområden och distribueras via samma kanaler. Det går inte att göra en klar åtskillnad mellan de många olika typerna av rostfria (3) EGT L 50, 20. 2. 1998, s. 1. (4) EGT C 125, 6. 5. 1999, s. 12. L 75/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 fästanordningar. De anses följaktligen utgöra en enda produktkategori i denna undersökning. Av tekniska undersökningsskäl beslöts dock att det skulle vara lämp- ligt att dela in den berörda produkten i olika ”typer” och inhämta och bearbeta uppgifter på grundval av dessa typer. Vid indelningen utgick man från fem kriterier (5). Varje kombination av dessa kriterier, som benämns ”produktkontrollnummer”, motsvarar en särskild typ av fästanordning av rostfritt stål. (14) Under undersökningens gång hävdades att muttrar (KN- nummer 7318 16 30) borde undantas från undersök- ningen eftersom muttrar inte tillverkades i gemenskapen. Det bör dock noteras att det faktum att en specifik produkttyp inte tillverkas (eller inte längre tillverkas) av gemenskapsindustrin inte i sig är tillräckligt för att avgöra huruvida produkttypen bör undantas från anti- subventionsförfarandets Kommissionen konstaterade under alla omständigheter att gemenskaps- industrin faktiskt hade en viss tillverkning av muttrar, även om en betydande del av gemenskapens förbrukning av muttrar faktiskt importerades, främst från de berörda länderna. räckvidd. (15) Den del av gemenskapens industri som behållit en viss kapacitet att tillverka muttrar kan komma att öka sin tillverkning av muttrar när en rimlig prisnivå återupprät- tats på gemenskapens marknad. Under dessa förhål- landen ansågs det inte berättigat att utesluta muttrar från undersökningen. 2. Likadan produkt (16) Kommissionen konstaterade att de fästanordningar av rostfritt stål som tillverkades och såldes på de inhemska marknaderna i Malaysia, Singapore, Thailand och Filippi- nerna och de som exporterades till gemenskapen från de berörda länderna samt de som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin hade samma fysiska egenskaper och användningsområden. Kommis- sionen konstaterade därför att alla dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1. 5 i grundförordningen. 2. Dubbla avdrag för försäkringspremier för expor- törer. 3. Pionjärstatus. 4. Befrielse från skatt på värdet av ökad export. 5. Befrielse från omsättningsskatt på råvaror, maskiner och utrustning. 6. Refinansiering av exportkrediter. 7. Skattelättnad för industribyggnader. 8. Befrielse från importtullar. 9. Restitution av punktskatter och omsättningsskatter. 10. Stöd till strategiska projekt. 11. Avdrag för återinvesteringar. 12. Avdrag för investeringar i anläggningstillgångar i form av fabriksanläggningar och maskiner. 13. Avdrag för investeringar i infrastruktur. 14. Stöd till främjande av malaysiska varumärken. 2. Subventionsprogram som utnyttjats av de expor- terande tillverkarna Dubbla avdrag för företags kostnader för exportfräm- jande A. R ä t t s l i g g r u n d (18) Detta subventionsprogram bygger på avsnitt 41 i 1986 års lag om investeringsfrämjande (lag 327) och bestäm- melse 4. 2 i inkomstskattereglerna från 1986 (kapitlet om exportfrämjande). C. SUBVENTIONER B. S t ö d b e r ä t t i g a d e f ö r e t a g o c h v e r k s a m h e t e r I. MALAYSIA 1. Inledning (17) På grundval av uppgifterna i klagomålet och i svaren på kommissionens följande påstådda subventioneringssystem: frågeformulär undersöktes (19) Dubbla avdrag kan göras av malaysiska tillverknings- eller jordbruksföretag för kostnader vid marknadsföring av malaysiska produkter i utlandet. Ett företag som vill utnyttja möjligheten till dubbla avdrag måste ställa ut en internationell malaysisktillverkade produkter på handelsmässa som erkänns av de malaysiska myndighe- terna, och därefter lämna in ansökan om att få göra dubbla avdrag. 1. Dubbla avdrag för företags kostnader för C. F ö r m å n e n s s t o r l e k a) exportfrämjande, b) exportkreditpremier, c) godkända utbildningsåtgärder. (5) Dessa är följande: 1) KN-nummer, 2) typ av råmaterial, 3) DIN- nummer, dvs. det nummer som produkten klassificeras enligt i DIN- nomenklaturen, 4) diameter i millimeter, 5) längd i millimeter. (20) Alla företag som uppfyller villkoren för att få göra dubbla avdrag och som haft sådana kostnader som avses i reglerna kan från sin inkomstskatt dra ett belopp motsvarande de dubbla kostnaderna. Om företaget går med förlust kan avdraget göras under de fyra följande åren. Det finns inga fasta avdragsbelopp, ej heller några minimi- eller maximibelopp. 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/21 D. P r a k t i s k t g e n o m f ö r a n d e B. S t ö d b e r ä t t i g a d e f ö r e t a g o c h v e r k s a m h e t e r (21) Ett företag som vill utnyttja denna möjlighet måste ansöka om detta hos ministeriet för internationell handel och industri med användning av en ansökningsblankett. De sökande måste samtidigt ge in ett följebrev, en faktura på hyran av utställningsutrymme, en kopia av handelsmässans broschyr och en skrivelse från det malaysiska förbundet för främjande av utrikeshandeln. Ministeriets godkännande ges sedan in tillsammans med företagets deklaration till skattemyndigheterna. Avdraget från inkomstskatten kan göras året efter det beskatt- ningsår då handelsmässan ägde rum. E. S l u t s a t s i f r å g a n o m s u b v e n t i o n e n ä r u t j ä m n i n g s b a r (22) Möjligheten till dubbla avdrag utgör en subvention eftersom det finansiella bidraget från Malaysias offentliga myndigheter i form av dubbla avdrag för kostnader innebär en förmån för exporterande tillverkare i form av minskad skattebörda. (23) Möjligheten till dubbla avdrag utgör en utjämningsbar subvention i den mening som avses i artikel 3. 4 a i en grundförordningen. Det dubbla subvention som är knuten till exportresultat eftersom programmet endast avser kostnader i samband med marknadsföring av produkter för export. avdraget utgör F. B e r ä k n i n g a v f ö r m å n e n (24) Förmånen för de exporterande tillverkarna bör beräknas på grundval av effekten av det dubbla kostnadsavdraget på den skatt som exporterande tillverkare skall betala under undersökningsperioden (dvs. skillnaden mellan det belopp som betalas i skatt om man utnyttjar avdrags- möjligheten och det belopp som skulle ha betalats om subventionen inte utnyttjats). Förmånsbeloppet bör fördelas på exportomsättningen under undersökningspe- rioden. Eftersom de subventioner som beviljas enligt detta system motsvarar engångsbidrag har beloppet justerats genom tillägg av den genomsnittliga marknads- räntan under undersökningsperioden, 11,5 %, för att motsvara den fulla förmånen för mottagaren. Räntan beräknades på grundval av affärsbankernas genomsnitt- liga månatliga utlåningsränta under undersökningspe- rioden. (25) Ett företag utnyttjade detta system och erhöll en subven- tion på 0,01 %. Dubbla avdrag för försäkringspremier för exportörer A. R ä t t s l i g g r u n d (27) Möjligheten till dubbla avdrag kan utnyttjas av malay- siska tillverknings- eller jordbruksföretag för premier för försäkring av varor som exporteras av personen eller företaget i fråga, förutsatt att försäkringsgivaren är ett företag som är etablerat i Malaysia. C. F ö r m å n e n s s t o r l e k (28) Alla företag som uppfyller villkoren för att få göra dubbla avdrag och som haft avdragsberättigande kost- nader kan från sin inkomstskatt dra ett belopp motsva- rande de dubbla kostnaderna. Om företaget går med förlust kan avdraget göras under de fyra följande åren. Det finns inga fasta avdragsbelopp eller några minimi- eller maximibelopp. D. P r a k t i s k t g e n o m f ö r a n d e (29) Ett företag som vill utnyttja förmånen måste ansöka om detta i sin inkomstskattedeklaration för taxeringsåret efter det då kostnaderna uppstod. Till deklarationen skall bifogas originalkvitton och en utförlig beräkning av kostnaderna. E. S l u t s a t s i f r å g a n o m s u b v e n t i o n e n ä r u t j ä m n i n g s b a r (30) Det dubbla avdraget för försäkringspremier för exporte- rande tillverkare utgör en subvention eftersom det innebär ett finansiellt bidrag från Malaysias offentliga myndigheter i form av dubbla avdrag för kostnader (dvs. minskad skattebörda) som medför en förmån för expor- terande tillverkare. (31) (32) Systemet utgör en utjämningsbar subvention i den mening som avses i artikel 3. 4 a i grundförordningen. Det dubbla avdraget utgör en subvention som är knuten till exportresultat, och följaktligen bedöms som selektiv, eftersom programmet endast är riktat till exporterande tillverkare som ägnar sig åt exporttransaktioner. F. B e r ä k n i n g a v f ö r m å n e n Förmånen för de exporterande tillverkarna motsvarar effekten av det dubbla kostnadsavdraget på den skatt som exporterande tillverkare skall betala under under- sökningsperioden (dvs. skillnaden mellan det belopp som betalas i skatt om man utnyttjar avdragsmöjligheten och det belopp som skulle ha betalats om subventionen inte utnyttjats). Förmånsbeloppet bör fördelas i propor- tion till exportomsättningen under undersökningspe- rioden. Eftersom de subventioner som beviljas enligt detta system motsvarar engångsbidrag har beloppet justerats genom tillägg av den genomsnittliga marknads- räntan under undersökningsperioden på 11,5 % för att motsvara den fulla förmånen för mottagaren. (26) Detta system bygger på underavsnitt 154 i inkomstskat- telagen från 1967 och inkomstskattereglerna från 1995. (33) Ett företag utnyttjade detta system och erhöll en subven- tion på 0,34 %. L 75/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 Pionjärstatus A. R ä t t s l i g g r u n d (34) för Pionjärstatusen, eller skatteavdraget investeringar, inrättades genom lagen om investeringsfrämjande från 1986. En första förteckning över all verksamhet och alla produkter som omfattas fogades till 1994 års beslut om investeringsfrämjande. Förteckningen över främjad verk- samhet utvidgades 1995. Beslutet om investeringsfräm- jande från 1995 innehåller särskilda bestämmelser för främjande av produkter från högteknologiska företag. B. S t ö d b e r ä t t i g a d e f ö r e t a g o c h v e r k s a m h e t e r (35) Alla företag som tillverkar en ”främjad” produkt (inom tillverkningssektorn) eller ägnar sig åt en ”främjad” verk- samhet (inom tjänstesektorn) kan utnyttja skatteav- draget. Främjade produkter är produkter som anges i förteckningen till lagen om investeringsfrämjande. Enligt avsnitt 4 i den lagen skall ministern för internationell handel och industri med regelbundna mellanrum fast- ställa vilken verksamhet och vilka produkter han anser bör främjas. Enligt lagen måste ministern beakta tre kriterier vid beslutet om att främja en produkt: a) huru- vida dess tillverkning i kommersiellt syfte passar Malay- sias ekonomiska behov eller utveckling, b) om det finns gynnsamma utsikter för vidare utveckling och c) Malay- sias nationella och strategiska behov. I praktiken under- söker en kommitté (Action Committee on Industries) bestående av företrädare för ministeriet för internationell handel och industri samt finansministeriet om den före- slagna produkten uppfyller minst två av fyra kriterier: a) förädlingsvärde, b) inhemskt innehåll, c) industrianknyt- ning och d) tekniska åtgärder i form av en ökning av antalet anställda i arbetsledande och teknisk tjänst inom företaget. (36) (37) C. F ö r m å n e n s s t o r l e k Ett företag som beviljas pionjärstatus åtnjuter en befri- else från skatt på 70 % av sin inkomst. Denna befrielse beviljas för en femårsperiod. Förlängningar av förmå- nens giltighetstid beviljas i princip inte, utom i fall då ministern beslutar att verksamheten är av nationell stra- tegisk betydelse för Malaysia. Företag som framställer produkter med högteknologiska användningsområden beviljas en hundraprocentig skattebefrielse i tio år. D. P r a k t i s k t g e n o m f ö r a n d e Ett företag kan ansöka om pionjärstatus hos den malay- siska myndigheten för industriutveckling (Malaysian Industrial Development Authority) som lyder under ministeriet internationell handel och industri. Myndigheten för industriutveckling undersöker om den framtida tillverkningen omfattas av förteckningen över främjade verksamheter. Ett företag som beviljats pionjär- status skall tillsammans med den årliga deklarationen för inge en ansökan i vilken den yrkade skattebefrielsen beräknats. Företaget kan begära skattebefrielse för första gången beskattningsåret tillverkningen inletts. efter det år E. S l u t s a t s i f r å g a n o m s u b v e n t i o n e n ä r u t j ä m n i n g s b a r (38) Befrielse från skatt enligt lagen om investeringsfrämjande utgör en utjämningsbar subvention i enlighet med artikel 3. 2 a i grundförordningen. Malaysias offentliga myndig- heter har begränsat möjligheten att beviljas befrielse till att avse företag som tillverkar en främjad produkt. Genom att begränsa möjligheten att beviljas skattebefri- else till att avse tillverkningen av ett begränsat antal produkter har Malaysias offentliga myndigheter automa- tiskt begränsat möjligheten till att avse endast de företag som tillverkar de produkter som anges i lagen. Den produkt som avses i detta förfarande är en sådan angiven produkt. (39) Dessutom har Malaysias offentliga myndigheter stort utrymme för att skönsmässigt besluta vilka produkter främjas. Kriterierna för att klassificera en som skall produkt som främjad (dvs. för Malaysias ekonomiska utveckling, gynnsamma utsikter för vidare utveckling samt Malaysias nationella och strategiska behov) är vaga och kan inte betraktas som objektiva kriterier i den mening som avses i artikel 3. 2 b i grund- förordningen. Undersökningen visade att dessa kriterier inte var närmare definierade. lämplighet (40) (41) (42) Slutligen har Malaysias offentliga myndigheter beslutat att tillämpa olika grader av skattebefrielse beroende på vilken typ av främjad produkt det rör sig om. Genom detta gynnar Malaysias offentliga myndigheter vissa företag, som tillverkar en i större utsträckning främjad produkt, framför andra företag. Systemet utgör en subvention eftersom det finansiella bidraget från Malaysias offentliga myndigheter i form av skattebefrielse innebär en förmån. Subventionen, som är riktad till vissa företag, är selektiv i den mening som avses i artikel 3. 2 a i grundförordningen. F. B e r ä k n i n g a v f ö r m å n e n sammanlagda förmånsbeloppet bör Förmånen för de exporterande tillverkarna bör beräknas på grundval av befrielsen från företagsskatt och den därav följande skattevinsten som i praktiken beviljas de exporterande tillverkarna under undersökningsperioden. Det i proportion till den totala omsättningen under undersök- ningsperioden. Eftersom de subventioner som beviljas enligt detta engångsbidrag har beloppet justerats genom tillägg av den genomsnittliga marknadsräntan på 11,5 % för att motsvara den fulla förmånen för mot- tagaren. undersökningsperioden system motsvarar fördelas under 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/23 (43) Trots att produkten som berörs av detta förfarande avfördes från förteckningen över främjade produkter vid den senaste ändringen av lagen om investeringsfräm- jande har ett visst företag som tillverkar den berörda produkten ännu möjlighet att göra gällande skattebefri- elsen för en period på fem år. Ett företag utnyttjade detta system och erhöll en subvention på 1,87 %. Befrielse från omsättningsskatt A. R ä t t s l i g g r u n d (44) Den rättsliga grunden för detta system är avsnitten 4 och 11 i lagen om frizoner från 1990. B. S t ö d b e r ä t t i g a d e f ö r e t a g o c h v e r k s a m h e t e r (45) Möjligheten till befrielse från omsättningsskatt är öppen för företag som är belägna i frizoner. Befrielsen avser alla importerade maskiner och råvaror och all utrustning som används direkt i tillverkningsprocessen för färdiga varor som är avsedda för export. Ministeriet för interna- tionell handel och industri ansvarar för programmet. (46) Malaysia har ett omsättningsskattesystem med tre olika skattesatser: 5 %, 10 % och 15 %. För cirka 90 % av alla varor gäller en omsättningsskatt på 10 %. På ett fåtal basvaror som böcker, livsmedel och vissa maskiner finns ingen omsättningsskatt. C. F ö r m å n e n s s t o r l e k (47) Alla företag som uppfyller kriterierna åtnjuter en full- ständig befrielse från omsättningsskatt på de importe- rade varornas värde inklusive importtull (om sådan erlagts). D. P r a k t i s k t g e n o m f ö r a n d e (48) Ett företag som vill utnyttja detta program inger en begäran om detta till statens tulldirektör (med använd- ning av blankett D). Begäran bör innehålla en beskriv- ning av varorna samt uppgifter om varornas ursprungs- land och om deras specifika funktion i tillverkningspro- cessen. Tulldirektören kontrollerar att de importerade varorna motsvarar kriterierna i avsnitten 4 och 11 i lagen om frizoner och beviljar, om så är fallet, befrielse från omsättningsskatt. E. S l u t s a t s i f r å g a n o m s u b v e n t i o n e n ä r u t j ä m n i n g s b a r (49) förefaller utgöra en Befrielsen från omsättningsskatt subvention enligt artikel 2. 1 i grundförordningen eftersom den innebär att en intäkt för Malaysias offent- liga myndigheter offentliga myndigheter har gjort gällande att detta program täcks efterskänks. Malaysias av kriterierna i fotnot 1 till artikel 1. 1 a 1 ii i WTO- avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder, vilken avser befrielse för en exportvara från tullar eller skatter som åvilar en vara av samma slag som är ämnad för inhemsk konsumtion. Exportföretag belägna utanför frizonerna kan dock inte utnyttja den allmänna befri- elsen från försäljningsskatten. På grund av detta tycks programmet inte för befrielse från omsättningsskatt uppfylla kriterierna för tillämpning av fotnot 1. (50) Programmet är knutet till exportresultat eftersom det är begränsat till att avse maskiner, utrustning och råvaror med direkt användning i tillverkningen av färdiga varor som är avsedda för export och som dessutom tillverkas av företag belägna i frizoner, vilka är skyldiga att expor- tera minst 80 % av sin produktion. På grund av detta utgör befrielsen från omsättningsskatt en utjämningsbar subvention enligt artikel 3. 2 a och 3. 4 a i grundförord- ningen. F. B e r ä k n i n g a v f ö r m å n e n Råvaror (51) (52) För de flesta produkter i Malaysia gäller en omsättnings- skatt på 10 %, dock inte för en del produkter såsom böcker, livsmedel och vissa typer av maskiner. För tråd av rostfritt stål som i allmänhet används vid tillverk- ningen av den berörda produkten gäller normalt en omsättningsskatt på 10 %. Subventionsbeloppet är skillnaden mellan den omsätt- ningsskatt som faktiskt erlagts för råvarorna och den omsättningsskatt som normalt skulle ha betalats (med tillämpning av den vanliga skattesatsen på 10 %) under undersökningsperioden om inte skattebefrielsen gällt. Det sammanlagda förmånsbeloppet bör fördelas på den totala exportförsäljningen under undersökningsperioden. Eftersom förmånen av befrielsen från omsättningsskatten åtnjöts undersökningsperioden under motsvarade den en serie av bidrag mellan den första och I dessa fall den sista dagen i undersökningsperioden. brukar kommissionen utgå från att ett genomsnittligt bidrag erhållits i mitten av undersökningsperioden. Följ- aktligen bör det totala beloppet av icke erlagda skatter under en sexmånadersperiod höjas med den genomsnitt- liga marknadsutlåningsräntan på 11,5 %. regelbundet (53) Båda företagen utnyttjade detta system och erhöll subventioner på mellan 2,13 % och 6,71 %. Maskiner och utrustning (54) De maskiner som används av de båda företagen är inte av de typer som normalt är undantagna från omsätt- ningsskatt. Den för maskiner är 10 %. omsättningsskatten normala L 75/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 (55) som faktiskt erlagts Subventionsbeloppet är skillnaden mellan den omsätt- ningsskatt för maskinerna och utrustningen och den omsättningsskatt som normalt skulle ha betalats (med tillämpning av den vanliga skattesatsen för dessa maskiner, 10 %) under undersök- ningsperioden utan förmånen av en skattebefrielse. Förmånsbeloppet bör fördelas på den normala avskriv- ningstiden för maskiner, vilken i Malaysia är 10 år för denna industri. Detta belopp bör fördelas på hela export- försäljningen under undersökningsperioden. Eftersom de subventioner som beviljas enligt detta system motsvarar engångsbidrag har beloppet justerats genom tillägg av den genomsnittliga marknadsräntan under undersök- ningsperioden, nämligen 11,5 %, för att motsvara den fulla förmånen för mottagaren. (56) Båda företagen utnyttjade detta system och erhöll subventioner på mellan 0,03 % och 0,4 %. Skattelättnad för industribyggnader A. R ä t t s l i g g r u n d (57) Bestämmelserna om skattelättnad för industribyggnader finns i tabell 3 i inkomstskattelagen från 1967. B. S t ö d b e r ä t t i g a d e f ö r e t a g o c h v e r k s a m h e t e r Ett företag som haft kostnader för industribyggnader kan erhålla skattelättnad för dessa kostnader förutsatt att företaget ägde byggnaden och denna användes i närings- verksamheten. Enligt 1983 års finanslag omfattar skatte- lättnaden för industribyggnader också byggnader som används som lagerlokaler för varor som skall exporteras eller för importerade varor som skall bearbetas och åter- exporteras. C. P r a k t i s k t g e n o m f ö r a n d e Ett företag som haft kostnader som berättigar till skatte- lättnad kan anhålla om skattelättnad för industribygg- nader direkt i skattedeklarationen. Det begärda beloppet kontrolleras av skattestyrelsen i samband med den sedvanliga skattekontrollen. (58) (59) (60) D. F ö r m å n e n s s t o r l e k Enligt inkomstskattelagen gäller olika skattelättnader för byggnader som företaget uppfört och byggnader som företaget köpt. För byggnader som företaget uppfört medges en första skattelättnad på 10 % och därutöver en årlig skattelättnad på 2 % av byggnadskostnaderna. För förvärvade byggnader medges endast årliga skattelätt- nader motsvarande en godkänd andel av köpeskillingen. (65) E. S l u t s a t s i f r å g a n o m s u b v e n t i o n e n ä r u t j ä m n i n g s b a r skattelättnaden för industribyggnader (61) Den normala utgör inte en subvention. Eftersom skattelättnaden motsvarar internationell redovisningssed om avskrivning kan den inte anses utgöra ett finansiellt bidrag i form av efterskänkt intäkt i den mening som avses i artikel 2. 1 a i grundförordningen. Dessutom ingår den normala ii skattelättnaden i sedvanlig avskrivningspraxis för bygg- nader som används i tillverkningen. Avdraget omfattar hela tillverknings- och tjänstesektorn utan åtskillnad mellan industrigrenar. Dock har kommissionen inte tagit ställning till det ”särskilda” avdraget för lagerlokaler för varor eftersom detta avdrag inte utnyttjades av de expor- terande tillverkarna av den berörda produkten. Befrielse från importtullar A. R ä t t s l i g g r u n d (62) Enligt avsnitt 11 i lagen om frizoner från 1994 är importerade råvaror som används direkt i tillverkningen befriade från importtull. Enligt samma bestämmelser kan också maskiner och utrustning importeras utan import- tull. B. S t ö d b e r ä t t i g a d e f ö r e t a g o c h v e r k s a m h e t e r (63) Möjligheten till befrielse från importtull på råvaror, maskiner och utrustning kan utnyttjas av företag som är belägna i frizoner och som tillverkar en godkänd produkt som exporteras till ett tredje land. Det är också viktigt att nämna att företag som är belägna i frizoner är skyldiga att exportera minst 80 % av sin tillverkning. C. P r a k t i s k t g e n o m f ö r a n d e (64) direkt tillverkningen av För råvaror skall en ansökan inges på blankett D till den statliga tulldirektören som undersöker om råvaran kan den färdiga användas i produkten. Om ansökan godkänns skall import som omfattas av möjligheten till tullbefrielse deklareras för tullmyndigheterna med användning av tullblankett 8. Tullmyndigheterna registrerar importen och kontrollerar att varorna överensstämmer med de uppgifter som lämnats i samband med den statliga tulldirektörens godkännande. Av tullmyndigheternas kontroller har framgått att all införsel av varor till frizoner kontrolleras för att tullmyndigheterna skall kunna fastställa om det rör sig om en råvara som kan användas vid tillverk- ningen av en färdig produkt. Importerade maskiner och importerad utrustning befrias automatiskt från tull. D. S l u t s a t s i f r å g a n o m s u b v e n t i o n e n ä r u t j ä m n i n g s b a r Råvaror Befrielsen från importtull tycks utgöra en subvention enligt artikel 2. 1 i grundförordningen. Malaysias offent- liga myndigheter hävdar att befrielsen från importtull inte utgör en subvention enligt fotnot 1 till artikel 1. 1 a 1 ii i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåt- gärder, vilken avser befrielse för en exportvara från tullar eller skatter som åvilar en vara av samma slag som är ämnad för inhemsk konsumtion. Malaysias offentliga myndigheter har inte förmått bevisa att den har infört och tillämpar ett system eller förfarande för att kunna avgöra huruvida råvaror som importeras till frihandels- zoner förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna och till vilka mängder, vilket krävs enligt bilaga II till 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/25 grundförordningen. Det system som införts och förvaltas av Malaysias offentliga myndigheter innebär bara att en tull tas ut på försäljning från frizoner till den inhemska marknaden på grundval av den tull som är tillämplig på den färdiga produkten. Av detta är det inte möjligt att avgöra om och i vilken utsträckning den mängd råvara som importeras under en viss period motsvarar den mängd som införlivats med de exporterade färdiga produkterna. För det första är det inte så, som Malaysias offentliga myndigheter gjort gällande, att en tull på färdiga produkter nödvändigtvis motsvarar eller över- stiger den tull som betalats på motsvarande mängd råvaror som införlivats med dessa produkter. Det finns inga bevis för att tullarna på färdiga produkter alltid är högre än tullarna på råvaror, och för övrigt skulle resul- tatet av en sådan jämförelse inte kunna förutses när det rör sig om en tillverkningsprocess i vilken ett flertal varor framställs med användning av många olika insats- varor. För det andra möjliggör inte systemet erforderlig som kontroll av förhållandet mellan de kvantiteter importerats och exporterats under perioden. Systemet gör det inte möjligt att kontrollera huruvida företaget byggt upp lager under undersökningsperioden och tar heller inte hänsyn till tullfri försäljning av varor inom eller mellan frizoner. Tullfriheten utgör en subvention eftersom den innebär ett finansiellt bidrag från Malaysias offentliga myndig- heter i form av efterskänkning av tullar som företagen annars skulle ha att erlägga, vilket innebär en förmån för mottagaren. Eftersom subventionen endast avser företag som är belägna i vissa områden och dessutom är knuten till exportresultat är den selektiv i den mening som avses i artikel 3. 2 a och 3. 4 a i grundförordningen. förmånen av befrielsen från tull åtnjuts regelbundet under undersökningsperioden motsvarar den en serie av bidrag mellan den första och den sista dagen i undersök- ningsperioden. I dessa fall brukar kommissionen utgå från att ett genomsnittligt bidrag erhålls i mitten av undersökningsperioden. Följaktligen bör det samman- lagda beloppet av icke erlagda tullar under en sexmåna- dersperiod ökas med den genomsnittliga marknads- räntan för utlåning på 11,5 %. (69) Båda företagen utnyttjade detta system och erhöll subventioner på mellan 1,47 % och 2,54 %. Maskiner och utrustning (70) Subventionens storlek är skillnaden mellan den tull som faktiskt erlagts för maskiner och den tull som normalt skulle ha betalats under undersökningsperioden utan förmånen av en tullbefrielse. Förmånen bör fördelas över maskinernas avskrivningstid, vilken i Malaysia är i genomsnitt 10 år. Det belopp som avser undersöknings- perioden bör fördelas över exportförsäljningen. Eftersom de system motsvarar engångsbidrag har beloppet justerats genom tillägg av den genomsnittliga marknadsräntan under undersökningsperioden på 11,5 % för att motsvara den fulla förmånen för mottagaren. som beviljas subventioner enligt detta (71) Båda företagen utnyttjade detta system och erhöll subventioner på mellan 0,03 % och 0,55 %. Maskiner och utrustning Avdrag för återinvesteringar Tullfriheten utgör en subvention enligt artikel 2. 1 i grundförordningen eftersom den innebär ett finansiellt bidrag från Malaysias offentliga myndigheter i form av efterskänkning av tullar som företagen annars skulle ha att betala, vilket innebär en förmån för mottagaren. I tullfrihetsbestämmelserna för inget undantag tillverkningsprocessen. insatsvaror Eftersom subventionen endast avser företag som är belägna i vissa områden och dessutom är knuten till exportresultat är den selektiv i den mening som avses i artikel 3. 2 a och 3. 4 a i grundförordningen. som förbrukas finns i A. R ä t t s l i g g r u n d (72) Avdraget för återinvesteringar medges med stöd av tabell inkomstskattelagen från 1967 (lag 53). 7a i B. S t ö d b e r ä t t i g a d e f ö r e t a g o c h v e r k s a m h e t e r (66) (67) (73) F. B e r ä k n i n g a v f ö r m å n e n Råvaror (68) Subventionens storlek är skillnaden mellan den tull som faktiskt erlagts för råvarorna och den tull som normalt skulle ha betalats under undersökningsperioden utan förmånen av en tullbefrielse. Det sammanlagda förmåns- beloppet bör fördelas över exportförsäljningen. Eftersom i anläggningstillgångar i Ett företag som varit verksamt i minst tolv månader, som investerat form av en fabrik eller maskiner i Malaysia för ett stödberättigat projekt och uppnått av finansministern föreskriven produktivitetsnivå (standardproduktiviteten) kan utnyttja möjligheten till avdrag för återinvesteringar. Underav- snitt 8 i lag 451 definieras stödberättigade projekt som projekt som genomförs av ett tillverkningsföretag för att expandera sin nuvarande verksamhet, vilket godkänts av ministeriet i enlighet med lagen om industriell samordning från 1975. Avdrag för återinvesteringar kan inte komma i fråga för företag som åtnjuter pionjärstatus eller erhållit skatteavdrag för investeringar. internationell handel och industri för L 75/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 C. P r a k t i s k t g e n o m f ö r a n d e (74) En ansökan skall göras hos den statliga skattedirektören med användning av en särskild blankett i vilken projektet skall beskrivas i detalj. Företaget måste också uppge om en produktivitetsökning skett, om företaget är beläget i ett främjat område och huruvida produktivi- teten för produkten i fråga ligger under eller över stan- dard. Ansökan skall slutligen undertecknas av sökanden och av en utomstående revisor. Om ansökan om avdrag för återinvesteringar godkänns får företaget åberopa denna förmån i sin årliga deklaration. Möjligheten till avdrag för återinvesteringar kan skjutas upp i fem år. D. F ö r m å n e n s s t o r l e k (75) Förmånens storlek är normalt 60 % av de avdragsberätti- gande utgifterna för det stödberättigade projektet, vilket kan dras av mot upp till 70 % av företagets inkomst. Om företaget är beläget i ett främjat område eller har uppnått föreskriven produktivitetsnivå, kan 60 % av de avdragsberättigande utgifterna dras av mot upp till 100 % av inkomsten. 3. Subventionsprogram som inte utnyttjats av de exporterande tillverkarna (77) Den klagande hävdade att de exporterande tillverkarna av den berörda produkten kom i åtnjutande av ett antal andra subventionsprogram. Av svaren på frågeformu- lären och kommissionens kontroller har framgått att de exporterande tillverkarna inte utnyttjade nedan angivna program: — Dubbla avdrag för exportkreditpremier. — Dubbla avdrag för kostnader för godkända utbild- ningsåtgärder. — Befrielse från skatt på värdet av ökad export. — Refinansiering av exportkrediter. — Restitution av punktskatter och omsättningsskatt. — Stöd till strategiska projekt. — Avdrag för investeringar i anläggningstillgångar i form av fabriksanläggningar och maskiner. — Avdrag för investeringar i — Stöd till främjande av malaysiska varumärken. infrastruktur. (78) Kommissionen har därför inte gjort någon bedömning vad gäller dessa program. E. S l u t s a t s i f r å g a n o m s u b v e n t i o n e n ä r u t j ä m n i n g s b a r 4. Den utjämningsbara subventionens storlek (76) Avdraget för återinvesteringar för företag som inte är belägna i främjade områden utgör inte en utjämningsbar subvention i den mening som avses i artikel 3 i grund- förordningen. Malaysias offentliga myndigheter har inte begränsat subventionen till att avse vissa företag och tillämpar objektiva kriterier vid tilldelandet av subven- tionen. Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna är belägen i främjade områden har det inte utretts om subventionerna för dessa områden är utjämningsbara. (79) Samarbetsviljan har varit mycket stor i detta förfarande. Samarbetsvilliga exporterande tillverkare stod för så gott som all export från Malaysia till gemenskapen under undersökningsperioden, vilket framgår av jämförelsen av importstatistik som erhållits från Eurostat med uppgifter om export från de samarbetsvilliga exporterande tillver- karna. (80) Den landsomfattande vägda genomsnittliga subventions- marginalen ligger över miniminivån. Dubbla avdrag Pionjärstatus Befrielse från omsättningsskatt Befrielse från importtull Tong heer fasteners Tigges stainless steel fasteners 0,01 0,34 1,87 0 7,11 2,16 2,57 2,02 (%) Summa 11,56 4,52 II. SINGAPORE — Stöd till godkända royalties. (81) På grundval av uppgifterna i klagomålet och i svaren på kommissionens följande påstådda subventionssystem: frågeformulär undersöktes — Dubbla avdrag för investeringar i utlandet. — Dubbla avdrag för forskning och utveckling. (82) — System för dubbla skatteavdrag. — Pionjärstatus. — Skattelättnad för investeringar. — Expansionsstöd. — Stöd till utveckling och expansion. — System för godkända utländska lån. — System för förmånlig finansiering. Vid granskningen av svaren från Singapores offentliga myndigheter och den exporterande tillverkaren konstate- rade kommissionen att ingen av de påstådda subventio- nerna utnyttjats av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Kommissionen undersökte också om andra tillverkare exporterade den berörda produkten. Kommis- sionen fann att en annan tillverkare exporterade den berörda produkten till Europeiska unionen. Kommis- sionen fick dock bevis för att denna exporterande tillver- kare inte åtnjöt de påstådda subventionerna. 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/27 (83) Av dessa skäl bedömer kommissionen att det är lämpligt att avstå från en bedömning av frågan om de påstådda subventionerna kan utjämnas. Dessutom är detta system knutet till exportresultat och således selektivt enligt artikel 3. 4 a i grundförordningen. III. THAILAND 1. Inledning (88) (84) På grundval av uppgifterna i klagomålet och i svaren på kommissionens frågeformulär undersökte kommissionen följande system som påstods innefatta beviljande av utjämningsbara subventioner: — System inom ramen för lagen om investeringsfräm- jande: 3. Subventionsprogram som inte utnyttjats av de exporterande tillverkarna samarbetsvilliga Kommissionen konstaterade exportörerna inte utnyttjat något av de andra påstådda subventionspro- gram som nämnts i klagomålen, nämligen: undersökningsperioden att de under — System inom ramen för lagen om investeringsfräm- jande. — Andra system inom ramen för lagen om styrelsen för industrifastigheter än systemen för befrielse från importtullar. — Befrielse från eller nedsättning av tullar vid — Reducerade elektricitetsavgifter. import av maskiner. — Befrielse från inkomstskatt för företag. — Extra stöd till företag i särskilda zoner för inve- steringsfrämjande. — Befrielse från importtullar på råvaror och väsent- ligt material. — System inom ramen för lagen om myndigheten för industrifastigheter (Industrial state Authority Act): — Befrielse från importtull. — Befrielse från betalning av tilläggsavgifter enligt lagen om investeringsfrämjande. — Befrielse från mervärdesskatt. — Befrielse från punktskatt på maskiner, utrustning och reservdelar. — Reducerade elektricitetsavgifter. — Lån till förmånlig ränta. (85) Kommissionen konstaterade samarbetsvilliga exporterade tillverkarna under undersökningsperioden endast utnyttjade system inom ramen för lagen om myndigheten för industrifastigheter. att de (90) 2. Subventionsprogram som utnyttjats av de samar- betsvilliga exporterande tillverkarna (86) Kommissionen konstaterade att en av exportörerna åtnjöt befrielse från tull på importerade maskiner (avsnitt 48 i lagen om myndigheten för industrifastigheter), vilket endast beviljas företag belägna i exportbearbet- ningszoner. En exportbearbetningszon är ett område som i från övriga Thailand. Företag som vill ha tillstånd att upprätta en fabrik i en exportbearbetningszon måste enligt lagen om myndig- heten för industrifastigheter bland annat uppfylla krav rörande export. tullhänseende är avskilt (87) Detta system konstaterades utgöra en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen eftersom det innefattar ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i form av efterskänkning av importtull och en förmån däri- genom beviljas mottagaren. Systemet kan endast utnyttjas av företag som är belägna i vissa zoner och är därför selektivt enligt artikel 3. 2 a i grundförordningen. — Lån till förmånlig ränta. 4. De utjämningsbara subventionernas storlek (89) Storleken av de subventioner som är utjämningsbara enligt grundförordningen, uttryckt som en procentandel av den tillämpliga beräkningsgrunden, är för varje undersökt exportör som följer: Företag Lagen om myndigheten för industrifastig- heter, artikel 48 (%) Dura Fasteners Co. , Ltd/Taiyo Fasteners (Thai- land) Co. , Ltd/Chiao Pao Metal Co. , Ltd 0,24 A. B. P. Stainless Fastener Co. , Ltd 0 Samarbetsviljan har varit mycket stor i detta förfarande. Samarbetsvilliga exporterande tillverkare stod för så gott som all export från Thailand till gemenskapen under undersökningsperioden, vilket framgår av jämförelsen av importstatistik som erhållits från Eurostat med uppgifter om export från de samarbetsvilliga exporterande tillver- karna. (91) Den landsomfattande vägda genomsnittliga subventions- marginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillver- karna ligger under miniminivån på 2 %. Under dessa förhållanden måste subventionsmarginalen för Thailand anses negligerbar. IV. FILIPPINERNA 1. Inledning (92) På grundval av uppgifterna i klagomålet och i svaren på frågeformulären undersökte kommissionen följande system som påstods innefatta beviljandet av utjämnings- bara subventioner: L 75/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 — System inom ramen för den allmänna investerings- 2. Subventionsprogram som utnyttjats av de expor- lagen (Omnibus Investment Code): terande tillverkarna — Tillfällig inkomstskattebefrielse. — Extra avdrag för ökande arbetskraftskostnader. — Skattelättnader för inhemska anläggningstill- gångar. (95) — Skattelättnader avseende importtullar och skatter på råvaror. — Befrielse från skatt och tull vid import av råvaror. — Befrielse från skatt och tull vid import av maskiner. — Befrielse från importtull på förrådsartiklar och reservdelar. — System inom ramen för lagen om särskilda ekono- miska zoner (Special Economic Zones Act): — Tillfällig inkomstskattebefrielse. — Befrielse skatter från nationella och lokala (bruttoinkomstskatt, med en särskild skattesats på 5 %). — Skattelättnader för utbildningskostnader. — Extra avdrag för ökande arbetskraftskostnader. — Skattelättnader för inhemska anläggningstill- gångar. — Skattelättnader för importsubstitution. — Befrielse från skatt och tull vid import av råvaror. — Befrielse från skatt och tull vid import av maskiner. — Befrielse från importtull på förrådsartiklar och reservdelar. — Befrielse från kajavgifter och från skatter, tullar, avgifter och andra pålagor vid export. — Reducerade hyror och reducerad ränta vid byggande. Allmänt I lagen om särskilda ekonomiska zoner (lag nr 7916 (1995)) finns bestämmelser om inrättande, drift och förvaltning av särskilda ekonomiska zoner i Filippinerna och om inrättande av myndigheten för ekonomiska zoner (Phillipine Economic Zone Authority, nedan kallad PEZA). Den 17 maj 1999 utfärdade PEZA tillämpningsföreskrifter för lagen om särskilda ekono- miska zoner. (96) De är zonerna särskilda ekonomiska avgränsade områden som fastställts av Filippinernas offentliga myndigheter. De kan ägas och drivas i såväl offentlig som privat regi. Det finns olika slag av ekonomiska frihandelszoner, zoner, för exportbearbetningszoner och fritidszoner turism. Exportbearbetningszonerna avgränsade särskilda landets tullområde. områden som inte anses höra till Dessa zoner är avsedda för exportorienterade företag. industriområden, till exempel är (97) De företag som vill utnyttja de stöd som erbjuds av PEZA måste registrera sig hos myndigheten, vilket inom en av innebär tillstånd att bedriva verksamhet landets ekonomiska zoner. Det finns olika slags registre- ringar för, till exempel, exportföretag (som måste expor- tera över 50 % av sin omsättning, eller över 70 % om de till mer än 40 % ägs av utländska intressen), företag inriktade på den inhemska marknaden, frihandelsföretag, pionjärföretag och tjänsteföretag. Företag som är regi- strerade av PEZA är automatiskt berättigade till de olika stöd som erbjuds inom ramen för lagen om särskilda ekonomiska zoner. Exportföretag som är belägna i exportbearbetningszoner har dessutom i allmänhet rätt till ytterligare stöd. (98) Den exporterande tillverkaren i fråga är ett hos PEZA registrerat exportföretag beläget i exportbearbetnings- zonen Cavite. Under undersökningsperioden utnyttjade företaget följande system: Bruttoinkomstskatt på 5 %) (avsnitt 24 i lagen om särskilda ekonomiska zoner) skattesats (särskild (93) För närvarande finns två tillverkare av fästanordningar av rostfritt stål i Filippinerna, nämligen Lu Chu Shin Yee Works (Philippines) Ltd, som bildades 1988 (nedan kallat Lu Chu) och Pilshin Works Corporation som bildades 1997 (nedan kallat Pilshin). De är båda dotter- företag till det taiwanesiska företaget Lu Chu Shin Yee Works (Taiwan) Ltd, ett företag som omfattas av de antidumpningsåtgärder som för närvarande är i kraft. Företagen är varandra närstående och behandlas som ett enda företag (Lu Chu/Pilshin) i analysen nedan. (99) Bruttoinkomstskatten innebär en möjlighet för företag att betala en särskild inkomstskatt motsvarande 5 % av deras bruttoinkomst och på så sätt befria sig från alla andra nationella och lokala skatter. Lu Chu utnyttjade denna möjlighet under undersökningsperioden. A. S t ö d b e r ä t t i g a d e f ö r e t a g o c h v e r k s a m h e t e r (94) Vid kontrollbesöken konstaterade kommissionen att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna under under- sökningsperioden endast utnyttjat förmåner inom ramen för lagen om särskilda ekonomiska zoner. (100) Bruttoinkomstskatten kan utnyttjas av företag som är registrerade av PEZA, med undantag för företag som tulltjänster, tillhandahåller vissa tjänster (till exempel spedition, banktjänster och försäkringstjänster) inom särskilda ekonomiska zoner. 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/29 B. P r a k t i s k t g e n o m f ö r a n d e (101) Företag som är registrerade av PEZA kan välja att dekla- rera bruttoinkomstskatten i sin årliga deklaration. I deklarationsblanketten kan företaget ange det belopp som skall erläggas för beskattningsåret i fråga genom att tillämpa den femprocentiga skattesatsen på sin bruttoin- komst i stället för den vanliga skattesatsen (som är 33 % efter den senaste ändringen av skattelagen) på företagets nettoinkomst. Enligt bestämmelse XX i tillämpningsföre- skrifterna för lagen om särskilda ekonomiska zoner består den bruttoinkomst som skall ligga till grund för beräkningen av bruttoinkomstskatten av nettointäkterna från företagets näringsverksamhet inom den särskilda ekonomiska zonen minus ett antal godkända avdrag vilka motsvarar de kostnader som direkt kan härledas till tillverkningen, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader med anknytning till anläggningstillgångarna. (102) Den sökandes deklaration ges först in till PEZA som kontrollerar och förklarar att företaget är berättigat till bruttinkomstskatt; deklarationen går därefter till skatte- myndigheten som utför den vanliga granskningen av deklarationen. (103) Genom att välja företaget att utnyttja bruttoinkomstskatten undantas från den normala automatiskt inkomstskatten, vilken under 1998 och 1999 skulle ha inneburit en skattesats på 34 % respektive 33 % på nettointäkterna. Dessutom innebär bruttoinkomstskatten att företaget befrias från alla lokala skatter. Dessa skatter varierar beroende på området och omfattar, bland annat, fastighetsskatt, lokala skatt på näringsverksamhet, avgifter och skatt till de lokala myndigheterna. C. S l u t s a t s i f r å g a n o m s u b v e n t i o n e n ä r u t j ä m n i n g s b a r (104) Möjligheten att erlägga bruttoinkomstskatt utgör en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen eftersom den innefattar ett finansiellt bidrag i form av efterskänk- ning av inkomstskatter och lokala skatter som annars skulle ha betalats och innebär en fördel för mottagaren. Eftersom subventionen är begränsad till att avse vissa företag som av Filippinernas offentliga myndigheter beviljats tillstånd att etablera sig och bedriva verksamhet i vissa områden (särskilda ekonomiska zoner) anses subventionen vara selektiv i den mening som avses i artikel 3. 2 a i grundförordningen. D. B e r ä k n i n g a v s u b v e n t i o n e n s s t o r l e k (105) Förmånen för Lu Chu/Pilshin har beräknats på grundval av uppgifter som avser beskattningsåret 1998 som är den senaste period för vilken deklarationer finns tillgäng- liga. (106) Förmånen för Lu Chu/Pilshin består av skillnaden mellan det belopp som faktiskt erlagts i skatt för 1998 och det belopp som normalt skulle ha betalats med tillämpning av den normala skattesatsen. I den normala skattesatsen ingår den statliga inkomstskatten på 34 % och vissa lokala skatter som normalt uppbärs i det område där Lu Chu/Pilshin är beläget: kommunalskatt, fastighetsskatt och kommunala avgifter. Eftersom denna subvention motsvarar ett engångsbidrag har den sålunda beräknade förmånen justerats genom tillägg av den genomsnittliga utlåningsräntan på marknaden under undersökningspe- rioden på 15,1 %. Fördelad på den totala försäljningen under undersökningsperioden uppgår den subvention som Lu Chu/Pilshin erhållit till 0,58 %. Befrielse från importtull på maskiner, råvaror, förråds- artiklar och reservdelar (avsnitten 4 c och 23 i lagen om särskilda ekonomiska zoner) Inledning (107) Enligt bestämmelse XV i PEZA:s tillämpningsföreskrifter är maskiner, råvaror, förrådsartiklar och reservdelar som av ett exportföretag förs in till en exportbearbetningszon för att användas i företagets tillverkningsprocess befriade från tull under vissa förutsättningar. (108) Som ovan sagt ingår exportbearbetningszonerna inte i landets tullområde. Transporterna till och från zonerna är begränsade och kontrolleras av PEZA och tullmyndig- heterna. Befrielse från tull på import av maskiner A. S t ö d b e r ä t t i g a d e f ö r e t a g o c h v e r k s a m h e t e r (109) Exportföretag belägna i en exportbearbetningszon kan utnyttja denna möjlighet. B. P r a k t i s k t g e n o m f ö r a n d e (110) Ett företag beläget i en exportbearbetningszon vilket önskar utnyttja tullbefrielsen för importerade maskiner måste ansöka om ett importtillstånd hos PEZA. Till- ståndet beviljas av PEZA efter kontroll av att maskinerna har anknytning till den tillverkning som företaget bedriver. C. S l u t s a t s i f r å g a n o m s u b v e n t i o n e n ä r u t j ä m n i n g s b a r (111) Möjligheten till tullbefrielse utgör en subvention enligt artikel 2 första stycket punkt 1 i grundförordningen eftersom det innefattar ett finansiellt bidrag från Filippi- nernas offentliga myndigheter i form av efterskänkning av importtullar som annars borde ha betalats och innebär därigenom en förmån för mottagaren. I systemet ges inga undantag för insatsvaror som förbrukas i till- verkningsprocessen. Eftersom subventionen är begränsad till att avse företag belägna i vissa områden och dess- utom är knuten till exportresultat är den selektiv i den mening som avses i artikel 3. 2 a och 3. 4 a i grundför- ordningen. D. B e r ä k n i n g a v s u b v e n t i o n e n s s t o r l e k (112) Förmånen för den exporterande tillverkaren Lu Chu har beräknats på grundval av den icke erlagda tullen för import av kapitalvaror genom att denna tull fördelats över en period som återspeglar den normala avskriv- fråga. ningstiden för sådana tillgångar industrin i i L 75/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 Denna period har fastställts till tio år, vilket enligt filip- pinska förhållanden anses återspegla den normala livs- längden för denna typ av maskiner i denna industri. Det belopp som hänför sig till undersökningsperioden bör fördelas över exportförsäljningen. Eftersom de subven- som beviljas enligt detta system motsvarar tioner engångsbidrag har beloppet justerats genom tillägg av den genomsnittliga marknadsräntan under undersök- ningsperioden på 15,1 % för att motsvara den fulla förmånen för mottagaren. Det sålunda beräknade beloppet har fördelats på den sammanlagda exporten under undersökningsperioden, vilket givit vid handeln en subvention på 0,05 %. Eftersom subventionens storlek är mindre än 0,3 % och Filippinerna är ett av de länder som anges i bilaga VII bedömer kommissionen att den exporterande tillverkaren inte erhållit någon förmån, av de orsaker som anges i skäl 8 ovan. Befrielse från tull på import av råvaror A. S t ö d b e r ä t t i g a d e f ö r e t a g o c h v e r k s a m h e t e r (113) Denna möjlighet kan utnyttjas av exportföretag belägna i en exportbearbetningszon. B. P r a k t i s k t g e n o m f ö r a n d e (114) Ett företag beläget i en exportbearbetningszon som önskar utnyttja möjligheten till tullbefrielse för import av råvaror måste hos PEZA ansöka om tillstånd att transportera varorna från införselhamnen till exportbear- betningszonen; utförliga innehålla uppgifter om speditör, importör och de importerade varorna. Tjänstemän från PEZA och tullmyndigheterna kontrollerar de importerade varorna vid införselhamnen och försäkrar sig om att de levereras till exportbearbet- ningszonen. PEZA registrerar de olika importtillfällena i en särskild akt för varje företag. ansökan skall (115) Ett liknande förfarande gäller när företag exporterar sina färdiga produkter. De måste då ansöka om exporttill- stånd från PEZA. Tjänstemän från PEZA kontrollerar lasten innan den lämnar exportbearbetningszonen och försäkrar sig om att den i oförändrat skick levereras till utskeppningshamnen, där den kontrolleras av tullmyn- digheterna. Exporten registreras i företagets akt hos PEZA. Om ett företag vill sälja en del av sin tillverkning inom landet krävs tillstånd från PEZA. Endast varor som är godkända för inhemsk försäljning får föras ut från exportbearbetningszonen. (116) Enligt uppgifter från de offentliga myndigheterna i Filip- pinerna måste företag som säljer varor på den inhemska för motsvarande mängd marknaden betala en tull importerade råvaror som PEZA och tullmyndigheterna beräknar på grundval av en given tillverkningsformel. De filippinska offentliga myndigheterna tillhandahöll dock inga bevis för att denna formel faktiskt fastställts och används, och i så fall hur. (117) De filippinska offentliga myndigheterna gjorde också gällande att PEZA regelbundet utför kontroller av företa- gens råvarulager för att försäkra sig om att varorna återexporteras inom sex månader. Om så inte är fallet måste företagen betala tull på de råvaror som inte åter- exporterats. De filippinska offentliga myndigheterna gav dock inga bevis för att denna kontroll verkligen utförs och hur detta i så fall går till. C. S l u t s a t s i f r å g a n o m s u b v e n t i o n e n ä r u t j ä m n i n g s b a r (118) Möjligheten till tullbefrielse tycks innefatta en subven- tion enligt artikel 2 första stycket punkt 1 i grundförord- ningen. De filippinska offentliga myndigheterna har inte kunnat bevisa att de infört och tillämpar ett system eller förfarande för att kunna avgöra om råvaror som impor- teras till exportbearbetningszonen förbrukas i tillverk- ningen av de exporterade produkterna och i vilka mängder detta sker, vilket föreskrivs i bilaga II till grund- förordningen. De filippinska offentliga myndigheterna tillhandahöll inga bevis till stöd för sitt påstående att en tillverkningsformel används för att fastställa förhållandet mellan exporten av färdiga produkter och importen av råvaror. Dessutom har de filippinska myndigheterna inte kunnat tillhandahålla några bevis för att de verkligen utför kontroller av företagens lager och hur dessa kontroller i så fall går till. (119) Tullbefrielsen är en subvention eftersom den utgör ett finansiellt bidrag från Filippinernas offentliga myndig- heter i form av efterskänkning av importtullar som annars borde ha betalats, och innebär därigenom en förmån för mottagaren. Eftersom subventionen är begränsad till att avse företag belägna i vissa områden och dessutom är knuten till exportresultat är den selektiv i den mening som avses i artikel 3. 2 a och 3. 4 a i grundförordningen. (120) Lu Chus tillverkningsprocess är förhållandevis okompli- cerad. Den enda råvara som används är valstråd av rostfritt stål som bearbetas till fästanordningar som är Lu Chus enda färdiga produkt. Under undersökningens gång har de filippinska offentliga myndigheterna och kommissionen granskat de insatsvaror som faktiskt ingår i tillverkningen, i enlighet med bilaga II till grundförord- ningen. Under undersökningsperioden importerade Lu Chu alla råvaror samtidigt som företaget exporterade samtliga färdiga produkter (med andra ord varken köpte eller sålde företaget något på den inhemska marknaden). Ingen märkbar skillnad kunde konstateras mellan import- och exportkvantiteterna under undersöknings- perioden, och inte heller nådde företagets lager en onormal nivå vid periodens slut. (121) Kommissionen anser att det finns tillräckliga bevis för att kunna fastställa att de råvaror som Lu Chu under undersökningsperioden importtull faktiskt förbrukats vid tillverkningen av de exporterade produkterna. Med hänsyn till företagets affärsstruktur och verksamhet finns det inget som tyder på att detta skulle komma att förändras under de kommande åren. importerat utan 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/31 Följaktligen konstateras preliminärt att Lu Chu/Pilshin inte erhållit någon subvention inom ramen för detta program. Befrielse från tull på import av reservdelar och förrådsartiklar A. S t ö d b e r ä t t i g a d e f ö r e t a g o c h v e r k s a m h e t e r (122) Denna möjlighet kan utnyttjas av exportföretag belägna i exportbearbetningszoner. B. P r a k t i s k t g e n o m f ö r a n d e (123) Ett företag i en exportbearbetningszon som vill utnyttja möjligheten till befrielse från tull på importerade reserv- delar och förrådsartiklar måste ansöka om importtill- stånd hos PEZA. Tillstånd beviljas efter att PEZA kontrollerat att varorna har anknytning till den tillverk- ning som företaget bedriver. C. S l u t s a t s i f r å g a n o m s u b v e n t i o n e n ä r u t j ä m n i n g s b a r (124) Möjligheten till tullbefrielse utgör en subvention enligt artikel 2 första stycket punkt 1 i grundförordningen eftersom den innefattar ett finansiellt bidrag från de form av efter- filippinska offentliga myndigheterna i skänkning av importtullar som annars borde ha betalats, och innebär en förmån för mottagaren. Det finns inga bevis för att befrielsen rör insatsvaror som förbrukas i är tillverkningsprocessen. begränsad till att avse företag belägna i vissa områden och dessutom är knuten till exportresultat är den selektiv i den bemärkelse som avses i artikel 3. 2 a och 3. 4 a i grundförordningen. Eftersom subventionen D. B e r ä k n i n g a v s u b v e n t i o n e n s s t o r l e k under undersökningsperioden motsvarar de en serie bidrag mellan undersökningsperiodens första och sista dag. I dessa fall är det praxis att utgå från att ett genom- snittligt bidrag erhållits vid mitten av undersökningspe- rioden. Följaktligen skall det sammanlagda beloppet av icke erlagda tullar för en sexmånadersperiod ökas med den genomsnittliga utlåningsräntan på marknaden på 15,1 %. De belopp som således fastställts fördelas på den sammanlagda exporten under undersökningsperioden, vilket ger en subvention på 3,33 %. 3. Subventionsprogram som inte utnyttjats av de exporterande tillverkarna (126) Kommissionen har konstaterat att de samarbetsvilliga exportörerna inte utnyttjat något av de andra påstådda subventionspro- gram som nämns i klagomålet: undersökningsperioden under — Andra stöd inom ramen för lagen om myndigheten för industrifastigheter. — Reducerade hyror och reducerad ränta vid byggande. — Stöd inom ramen för den allmänna investerings- lagen, med undantag för befrielsen från skatt och tull vid import av råvaror, som utnyttjades av företaget Pilshin. Eftersom den subvention som erhölls enligt denna möjlighet understeg 0,3 % och Filippinerna är ett av de länder som avses i bilaga VII anses att företaget inte erhållit någon förmån av de anled- ningar som anges i skäl 8. 4. De utjämningsbara subventionernas storlek (127) Storleken av de subventioner som är utjämningsbara enligt grundförordningen, uttryckt som en procentandel av den tillämpliga beräkningsgrunden, är för den under- sökta exporterande tillverkaren Lu Chu/Pilshin 3,91 %. (125) Förmånen för de exporterande tillverkaren har beräknats på grundval av de icke erlagda tullarna för den totala importen av förrådsartiklar och reservdelar. För att fast- ställa den fulla förmånen för mottagaren enligt detta system har subventionens storlek justerats genom tillägg av ränta för undersökningsperioden. Eftersom förmå- nerna från befrielsen från importtull erhålls regelbundet (128) Samarbetsviljan har varit mycket stor i detta förfarande. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren stod för så gott som all export från Filippinerna till gemenskapen under undersökningsperioden, vilket framgår av jämfö- relsen av importstatistik som erhållits från Eurostat med uppgifterna om export från de samarbetsvilliga exporte- rande tillverkarna. Företag Bruttoinkomst- skatt Befrielse från importtull Summa (%) Lu Chu Shin Yee Works, Ltd/Pilshin Works Corporation 0,58 3,33 3,91 D. GEMENSKAPSINDUSTRIN 1. Tillverkare i gemenskapen — Bulnava srl, Milano (Italien). — Inox Viti snc di Cattinori Enrico & Bruno, Grumello Del Monte (Italien). — Tevi (Trafilerie e Viterie Italiane srl), Ponte Del (129) I gemenskapen tillverkar ningar av rostfritt stål: följande företag fästanord- l'Olio (Italien). — Tillverkare som ingivit klagomålet och samarbetade i undersökningen: — Torbesa (Tornillería del Besos, SA), Barcelona (Spanien). — Ugivis SA, Belley (Frankrike). L 75/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 — Tillverkare som inte var klagande men heller inte motsatte sig förfarandet. (130) Kommissionen konstaterade att vissa klagande tillverkare i gemenskapen under undersökningsperioden köpte fästanordningar av rostfritt stål från olika källor utanför gemenskapen, också från de länder som berörs av denna undersökning. Dessa köp motsvarade dock i volym en obetydlig del (mindre än 2 %) av den sammanlagda produktionen. Kommissionen ansåg följaktligen att dessa inköp var förenliga med normalt affärsbruk hos tillver- kare, som måste komplettera sitt eget produktsortiment genom inköp av små partier importerade fästanord- ningar av rostfritt stål. (131) Med hänsyn till det som sagts ovan konstaterar kommis- sionen att dessa företags produktion utgör gemen- skapens produktion enligt artikel 9. 1 i grundförord- ningen. 2. Gemenskapsindstrin (132) Kommissionen undersökte huruvida de klagande tillver- karna i gemenskaperna representerade en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av fäst- anordningar av rostfritt stål och konstaterade att de stod för 70 % av gemenskapens sammanlagda tillverkning under har således funnit att de klagande utgör gemenskapsin- dustrin i enlighet med artiklarna 9. 1 och 10. 8 i grund- förordningen. De benämns i det följande ”gemenskapsin- dustrin”. undersökningsperioden. Kommissionen E. SKADA 1. Inledande anmärkningar (133) Bedömningen av skadefrågan bör göras mot bakgrund av de provisoriska antidumpningsåtgärder mot den berörda produkten som infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 1732/97 (6) och bekräftades genom förordning (EG) nr 393/98 (7). Genom den sistnämnda förordningen infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av fästanordningar av rostfritt stål med ursprung i Kina, Indien, Sydkorea, Malaysia, Taiwan och Thailand. (134) Eftersom det framgått av undersökningen att de exporte- rande tillverkarna i Singapore inte åtnjutit de påstådda subventionerna och subventionsmarginalen för Thailand befunnits negligerbar har undersökningen avseende skada begränsats till att avse import av fästanordningar av rostfritt stål med ursprung i Malaysia och Filippi- nerna. 2. Förbrukningen i gemenskapen (135) Förbrukningen i gemenskapen beräknades på grundval av svaren på kommissionens frågeformulär (gemen- från försäljningsvolym), skapsindustrins Eurostat (importvolym) och klagomålet (försäljningsvo- lymen för icke klagande tillverkare i gemenskapen). uppgifter (6) EGT L 243, 5. 9. 1997, s. 17. (7) Se fotnot 3. (136) Av dessa uppgifter har det framgått att den synliga förbrukningen i gemenskapen ökade från 79 388 ton 1996 till 80 080 ton 1997 för att sedan minska till 60 977 ton 1998 och 58 680 ton under undersöknings- perioden, vilket är en minskning på sammanlagt 26 %. Förbrukningen ökade något (med 1 %) mellan 1996 och 1997, men minskade därefter starkt under 1998 (24 % i förhållande till året dessförinnan) och med ytterligare 4 % under undersökningsperioden. (137) Det bör framhållas att utvecklingen av den synliga förbrukningen i stor utsträckning påverkats av lagerhål- larna på gemenskapens marknad, eftersom dessa är mellanhänder för alla tillverkare av fästanordningar av rostfritt stål, såväl tillverkare i gemenskapen som expor- terande tillverkare. Uppgifterna om den synliga förbruk- ningen återspeglar därför lagerhållarnas inköp under skadeundersökningsperioden och inte nödvändigtvis de inköp som användarna gjort. (138) I det föregående antidumpningsförfarandet konstaterades att förbrukningen ökade massivt mellan 1994 och 1995 på grund av lagerhållarnas inköp (från 59 900 ton till 86 500 ton). Den plötsliga minskningen mellan 1997 och 1998 (från 80 080 till 60 977 ton, följd av en ytterligare minskning under undersökningsperioden till sammanföll med införandet av ovan 58 680 ton) nämnda att importen återgick till 1994 års nivå. Denna utveckling tydde på att importen före införandet av antidumpnings- åtgärderna var betydligt större än användarnas inköp. antidumpningsåtgärder och medförde 3. Samlad bedömning (139) Kommissionen undersökte om importen av fästanord- ningar av rostfritt stål med ursprung i Malaysia och Filippinerna borde bli föremål för en samlad bedömning i enlighet med artikel 8. 4 i grundförordningen. (140) Kommissionen fann att de utjämningsbara subventio- nernas storlek låg över den minimigräns som anges i artikel 14. 5 i grundförordningen och att importvolymen från vart och ett av dessa länder inte var negligerbar. (141) Som sagts ovan konstaterades också att de fästanord- ningar av rostfritt stål som importerats från de båda berörda länderna och de som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin i alla avseenden var likadana produkter. Det bör framhållas att de importerade fäst- anordningarna av rostfritt stål från de två länderna till- verkas enligt samma kvalitetsstandard som de produkter som tillverkas i gemenskapen, i allmänhet en DIN-stan- dard eller ISO-standard, att produkterna är utbytbara samt att de saluförts i gemenskapen under samma period, genom jämförbara försäljningskanaler och på liknande försäljningsvillkor. De importerade fästanord- ningarna av rostfritt stål ansågs därför konkurrera med varandra och med de fästanordningar av rostfritt stål som tillverkas i gemenskapen. 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/33 (142) Mot denna bakgrund bedömde kommissionen att importen med ursprung i Malaysia och Filippinerna uppfyllde alla villkor i artikel 8. 4 i grundförordningen, dvs. att de utjämningsbara subventionerna från vart och ett av dessa länder låg över minimigränsen, att import- volymen inte var negligerbar och att en samlad bedöm- ning av verkan av importen var lämplig med hänsyn till villkoren för konkurrensen de importerade produkterna sinsemellan och mellan importerade produkter och lika- dana produkter från gemenskapen. Verkan av importen från Malaysia och Filippinerna gjordes därför till föremål för en samlad bedömning. finan- importen (inbegripet kostnader för hantering, siering och transport) och kostnader för ompaketering i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. Justering- arna för kostnader efter import och för kostnader för ompaketering grundades på tillgängliga uppgifter, dvs. på uppgifter som erhållits från importörer under den föregående antidumpningsundersökningen. (148) På detta sätt har prisunderskridandemarginalerna för de båda länderna, uttryckta i procent av gemenskapsindust- rins vägda genomsnittliga pris, fastställts till mellan 10 och 20 % för Malaysia och till 31 % för Filippinerna. 4. Den subventionerade importens volym och marknadsandel (143) Volymen av den subventionerade importen till gemen- skapen av fästanordningar av rostfritt stål med ursprung i de berörda länderna ökade med 16 % under skadeun- dersökningsperioden. Importen ökade från 6 280 ton 1996 till 7 433 ton 1997 och 7 917 ton 1998, men föll till 7 293 ton under undersökningsperioden. (144) Dessa andel länders av marknaden ökade från 7,9 % 1996 till 9,3 % 1997 och 13 % 1998, och uppgick till 12,4 % under undersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning med 4,5 procentenheter under skadeundersökningsperioden, med en särskilt stark ökning sedan 1997. 5. Priset på den subventionerade importen Prisutveckling (145) Priserna på importerade produkter från de berörda länderna (enligt Eurostats uppgifter) minskade från 2,91 euro/kg under 1996 till 2,75 euro/kg under 1997 och 2,73 euro/kg under 1998, för att minska ytterligare till 2,58 euro/kg under undersökningsperioden. Det bör noteras att priserna på importerade produkter från de berörda länderna genomgående har varit betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser under skadeundersök- ningsperioden. Prisunderskridande (146) För bedömningen av prisunderskridande kategoriserades de fästanordningar av rostfritt stål som importeras från de berörda länderna och de som gemenskapsindustrin tillverkar och säljer på gemenskapsmarknaden enligt produktkontrollnummer (dvs. enligt typ av fästanord- ning av rostfritt stål). För varje typ av fästanordning gjordes en jämförelse mellan de exporterande tillver- karnas och gemenskapsindustrins genomsnittliga försälj- ningspriser, netto alla rabatter och skatter, beräknade på grundval av försäljningen till första icke-närstående kund, med justeringar för skillnader avseende distribu- tionskanalerna. Skillnaden uttrycktes som en procent- andel av gemenskapsindustrins priser. (147) För att kunna jämställas med gemenskapsindustrins försäljning vad gäller handelsled justerades priserna på de importerade produkterna från de berörda länderna med hänsyn till den tull som skulle betalas (inbegripet efter antidumpningstullen för Malaysia), kostnader 6. Gemenskapsindustrins situation Försäljningsvolym och marknadsandel (149) Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmark- naden ökade med 31 % under skadeundersökningspe- rioden, från 14 131 ton under 1996 till 18 758 ton under 1997 och till 19 216 ton under 1998, för att sedan minska till 18 520 ton under undersökningspe- rioden. (150) Gemenskapsindustrins andel av marknaden ökade under skadeundersökningsperioden från 17,8 % under 1996 till 23,4 % under 1997, 31,5 % under 1998 och 31,6 % under undersökningsperioden. Ökningen av marknads- andelen kan tillskrivas ökad försäljning i förening med minskad förbrukning till följd av införandet av anti- dumpningstullarna. Länder med stor export till gemen- skapen som inte omfattades av antidumpningstullar ökade av dessa skäl också sina marknadsandelar. Priser (151) Det vägda genomsnittliga priset på fästanordningar av rostfritt stål som såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Priserna sjönk från 3,65 euro/kg under 1996 till 3,22 euro/kg under 1997, 3,23 euro/kg under 1998 och slutligen 3,02 euro/kg under undersökningsperioden. (152) Enligt uppgifter från de samarbetsvilliga leverantörerna av råmaterial sjönk priset på det berörda råmaterialet med 5,6 % mellan 1998 och undersökningsperioden medan gemenskapsindustrins priser för fästanordningar av rostfritt stål i vilka detta råmaterial ingick sjönk med 6,3 %. Eftersom kostnaderna för inköp av råmaterial utgjorde 56,7 % av gemenskapsindustrins sammanlagda kostnader under undersökningsperioden har kommis- sionen konstaterat att gemenskapsindustrins priser på fästanordningarna minskat mer än kostnaderna för råmaterial. Denna situation kan därför sägas ha känne- tecknats av ett prisfall. Lönsamhet (153) Gemenskapsindustrins vinst förhållande till omsätt- ningen uppgick till 0,1 % under 1996, 2,3 % under 1997 och 1,8 % under 1998, för att övergå i förlust med – 0,8 % under undersökningsperioden. i L 75/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 i gemenskapsindustrins (154) Om denna nedåtgående utveckling fortsätter kommer tillverkare försäljningspriser snart att närma sig deras marginalkostnader eftersom det på en marknad med stor öppenhet och stark konkurrens inte är möjligt att hålla vinsterna uppe genom att ensi- digt ta ut högre priser och acceptera minskade mark- nadsandelar. Den vägda genomsnittliga förlusten på – 0,8 % under undersökningsperioden är det sämsta resultatet sedan 1996. Produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande (155) Gemenskapsindustrins produktion ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden, från 15 620 ton under 1996 till 18 701 ton under 1997 och 20 272 ton under 1998, för att därefter sjunka till 18 857 ton under undersökningsperioden. (156) Gemenskapsindustrins kapacitet ökade med 22 % under skadeundersökningsperioden. Det bör dock noteras att en stor del av denna ökning ägde rum under 1997, vid en tid då gemenskapsindustrin räknade med ökad försäljning till följd av införandet av antidumpningstullar i det ovan nämnda antidumpningsförfarandet. Mellan 1998 och undersökningsperioden var kapaciteten oför- ändrad. (157) Kapacitetsutnyttjandet ökade från 60 % till 62 % mellan 1996 och 1997. Det ökade ytterligare till 63 % under 1998 men sjönk till 59 % under undersökningsperioden. Lager (158) Gemenskapsindustrins lager ökade med 30 % under skadeundersökningsperioden, från 3 331 ton 1996 till 4 435 ton vid undersökningsperiodens slut. Investeringar (159) Investeringarna ökade generellt med 32 %, från 1,6 miljoner euro 1996 till 2,1 miljoner euro under under- fluktuerade under Investeringarna sökningsperioden. skadeundersökningsperioden (8,8 miljoner euro 1997 och 4,09 miljoner euro 1998). Tillverkarna av fästanord- ningar av rostfritt stål måste upprätthålla en rimlig nivå av investeringar i sin maskinpark för att kunna upprätt- hålla sin konkurrenskraft och uppfylla de miljökrav som ställs. Sysselsättning (160) Sysselsättningen ökade från 386 sysselsatta 1996 till 453 sysselsatta under undersökningsperioden, alltså en ökning med 17 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning skedde till största delen under 1997 (438 år) och jämfört med 386 föregående sysselsatta, sammanföll med strukturförändringar i vissa företag under 1997, liksom med en ökning av kapaciteten. Produktivitet (161) Gemenskapsindustrins produktivitet, mätt ton per anställd, ökade med 10 % under skadeundersökningspe- rioden. Produktiviteten ökade markant mellan 1996 och 1997 (med 8 %) och fortsatte att öka mellan 1997 och i 1998 (med 8 %), men sjönk med 5 % mellan 1998 och skadeundersökningsperioden. 7. Slutsats om skada (162) Kommissionen konstaterar att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden drabbats av bety- dande pristryck från den subventionerade importen med ursprung i de berörda länderna, vilken i betydande utsträckning underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden och ökade starkt mätt i importvolym. På grund av detta kunde gemenskapsin- dustrin inte öka eller ens bibehålla sin försäljningspris- nivå, trots att konkurrensen från de länder som omfattas av antidumpningstullar åter blivit lojal. (163) I samband med detta försämrades gemenskapsindustrins ekonomiska situation till den grad att en vägd genom- snittlig förlust på – 0,8 % uppstod under undersöknings- perioden och inte kunde vändas i vinst, bland annat på grund av de berörda ländernas förmåga att hålla priserna låga. (164) Efter att provisoriska antidumpningsåtgärder förbättrades gemenskapsindustrins införts 1997 situation mellan 1997 och 1998 vad gäller produktion och försäljning. Gemenskapsindustrins situation försämrades dock mellan 1998 och undersökningsperioden vad gäller tillverkning (minskning av den tillverkade volymen med 7 %), försäljning (minskning av den sålda volymen med 3,6 %) och lönsamhet (lönsamheten minskade från 1,8 % till – 0,8 %). Med hänsyn till detta har kommis- sionen preliminärt konstaterat att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8. 2 i grundförordningen. F. VÅLLANDE AV SKADA (165) För att utreda orsaken till den skada som vållats gemen- skapsindustrin undersökte kommissionen verkan av alla kända faktorer och deras konsekvenser för gemenskaps- industrins situation. Genom denna undersökning kan kommissionen sörja för att skada som vållats av andra faktorer än den subventionerande importen inte tillskrivs denna. 1. Den subventionerade importens verkan (166) Det finns ett klart tidssamband mellan det omfattande prisunderskridande som konstaterats under undersök- försämrade ningsperioden och gemenskapsindustrins prisnivå och lönsamhet under samma period. Den bety- dande prispressen från den subventionerade importen mellan 1998 och undersökningsperioden sammanföll med en betydande minskning av gemenskapsindustrins priser, vilket ledde till en förlustnivå på – 0,8 % under undersökningsperioden. (167) Efter anförandet av de antidumpningsåtgärder som nämnts ovan lyckades gemenskapsindustrin öka tillverk- försäljningen och lönsamheten. Ökningen av ningen, importen från de berörda länderna mellan 1997 och 1998 och den markanta nedgången i försäljningspri- serna, särskilt mellan 1998 och undersökningsperioden, sammanföll dock med en försämring av gemenskapsin- dustrins situation, särskilt vad gäller dess lönsamhet. 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/35 Gemenskapsindustrin kunde inte utnyttja sin lediga kapacitet eller återupprättandet av lojal konkurrens till följd av anförandet av antidumpningsåtgärderna. På grund av konkurrensen från den subventionerade importen kunde gemenskapsindustrin inte förbättra sin lönsamhet. (168) Kommissionen har därför funnit att ökningen av importen, som uppnådde en betydande del av gemen- skapens marknad under undersökningsperioden, de sänkta priserna och gemenskapsindustrins försämrade situation, särskilt vad gäller ekonomiska förluster, kan tillskrivas de genomgående låga priserna på importen från de berörda länderna. 2. Inverkan av andra faktorer (169) Kommissionen undersökte om den skada som vållats gemenskapsindustrin kunde ha förorsakats av andra faktorer än den subventionerade importen. Kommis- sionen undersökte särskilt utvecklingen av förbruk- ningen, utvecklingen och verkan av import från andra länder samt inverkan av förändringar av kostnaden för råmaterial. Förbrukning (170) Kommissionen undersökte om förbrukningens utveck- ling var en betydande orsak till försämringen av gemens- kapsindustrins situation, särskilt i fråga om lönsamheten. (171) Förbrukningen minskade kraftigt mellan 1996 och undersökningsperioden (med 26 %) medan gemen- skapsindustrins försäljningsvolym under samma period ökade med 31 % och dess andel av gemenskapens marknad ökade med 13,8 procentenheter. Trots denna ökning av försäljningen sjönk gemenskapsindustrins priser kraftigt mellan 1996 och undersökningsperioden, med åtföljande försämring av dess lönsamhet. (172) Med hänsyn till detta är det osannolikt att den minskade försämringen av till efterfrågan skulle ha bidragit gemenskapsindustrins situation. Import från andra länder (173) Vad gäller importen från andra länder konstaterade kommissionen att dess andel av gemenskapsmarknaden minskade markant, från 64,8 % under 1996 till 42,3 % under undersökningsperioden. Singapore (174) Som nämns ovan framgick av undersökningen att de exporterande tillverkarna i Singapore inte utnyttjade de påstådda subventionerna. Trots att importen från Singa- pore ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden låg priserna på denna import, enligt (med 167 %) från Eurostat, över gemenskapsindustrins uppgifter försäljningspriser under skadeundersökningsperioden. Med hänsyn till detta tycks importen från Singapore inte i någon betydande omfattning ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin vållats. Thailand (175) Som nämns ovan framgick av undersökningen att subventionsmarginalen för Thailand är negligerbar. Importen från Thailand har erövrat en allt större del av till priser som ligger under gemenskapens marknad, gemenskapsindustrins. Det bör noteras att i antidump- ningsåtgärderna rörande importen av fästanordningar av rostfritt stål med ursprung i Thailand har grundats på de dumpningsmarginaler som konstaterades i antidump- ningsförfarandet. (176) Kommissionen bedömer därför att importen från Thai- land också kan ha bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin. Andra länder utanför gemenskapen (177) Kommissionen konstaterade att den sammanlagda andelen av marknaden för produkter från andra länder utanför gemenskapen minskade med 29 procentenheter under skadeundersökningsperioden, främst på grund av minskningen av importen från de länder som omfattas av antidumpningstullar. (178) Kommissionen bedömde därför att denna import inte bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin i sådan omfattning att det skulle kunna bryta orsakssam- bandet mellan den subventionerade importen och skadan för gemenskapsindustrin. Råmaterial (179) Kommissionen undersökte om den skada som vållats gemenskapsindustrin kunde tillskrivas en ökning av kostnaderna för råmaterial. (180) Kommissionen konstaterade att priserna på det råmate- rial som vanligtvis används vid tillverkningen av fästan- ordningar av rostfritt stål, nämligen valstråd av rostfritt stål, som togs ut av de leverantörer av råmaterial som besvarade frågeformulären minskade under skadeunder- sökningsperioden. Denna utveckling åtföljdes av ett sjunkande pris på nickel som är den viktigaste insats- varan vid tillverkning av valstråd av rostfritt stål. Det bör framhållas att gemenskapsindustrin köpte det mesta av sin valstråd av rostfritt stål från de samarbetsvilliga leve- rantörerna av råmaterial. (181) Med hänsyn till kommissionen att råmaterialpriserna inte bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin. finner detta 3. Slutsats om skada (182) På grundval av det ovan sagda finner kommissionen att importen från de två berörda länderna, beaktad separat, har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. L 75/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 G. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Allmänna överväganden (183) På grundval av lämnade uppgifter undersökte kommis- sionen preliminärt om det trots avgörandena om subventionering och skada fanns tvingande skäl för att dra slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta fall. (184) För att kunna bedöma eventuella åtgärders verkan sände kommissionen frågeformulär angående gemenskapens intresse till alla berörda parter i tidigare och senare led i förädlingskedjan som var kända för kommissionen när gemen- förfarandet skapens intresse inhämtades också från gemenskapsin- dustrin. Endast sju leverantörer av råmaterial, en icke klagande tillverkare i gemenskapen och gemenskapsin- dustrin besvarade frågeformulären. inleddes. Uppgifter beträffande 2. Leverantörsindustrin står för 77,5 % i volym av dessa företags försäljning av den berörda produkten, sannolikt få stor inverkan på dessa företag. Det bör också framhållas att vissa av dessa marknader utanför EU är väl skyddade. (190) Med beaktande av att den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av det berörda råmaterialet står för en icke obetydlig del av de berörda företagens sammanlagda omsättning och sysselsättning, samt att dessa företags sammanlagda omsättning minskade under skadeunder- sökningsperioden, kan det antas att anförandet av åtgärder skulle kunna leda till ökad försäljningsvolym för de berörda företagen och förbättra deras lönsamhet, som var negativ under undersökningsperioden. (191) Om, å andra sidan, åtgärder inte införs, skulle det bli svårare att vända den nedåtgående utvecklingen av före- tagens omsättning eftersom försäljningen av det berörda råmaterialet sannolikt skulle minska. Om gemenskapsin- dustrin skulle minska sina inköp av råmaterial skulle dessutom ytterligare arbetstillfällen oundvikligen gå förlorade. Råmaterialleverantörernas situation 3. Gemenskapsindustrin (185) Det råmaterial som används i tillverkningen av fästan- ordningar av rostfritt stål är valstråd av rostfritt stål. Denna framställs av de större tillverkarna av rostfritt stål i Europa, som levererar all den råmaterial som gemen- skapsindustrin förbrukar. (186) Det finns flera olika kvaliteter av valstråd av rostfritt stål som kan användas vid denna typ av tillverkning. De två kvaliteter som oftast används, såväl av gemenskapsin- dustrin som av tillverkarna i de berörda länderna, är austenitiskt stål typ A2 (kvalitet AISI 304) och A4 (AISI 316). Dessa stålsorter används i första hand på grund av sin motståndskraft mot värme och korrosion och sin överlägsna styrka. i (187) På grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga leve- rantörerna av råmaterial konstaterade kommissionen att dessa sysselsatte 14 520 personer under undersöknings- perioden, varav cirka 625 särskilt arbetade med tillverk- fråga. Deras sammanlagda ningen av råmaterialet omsättning undersökningsperioden var 3,3 miljarder euro, varav 135 miljoner euro för det berörda råmaterialet. Deras sammanlagda omsättning minskade med 20 % mellan 1996 och undersökningsperioden. Försäljningen av det berörda råmaterialet i gemenskapen minskade med 2,6 % under samma period, från 103,2 miljoner euro under 1996 till 100,6 miljoner euro under undersökningsperioden. under (188) Vad gäller lönsamheten av försäljningen av det berörda råmaterialet i gemenskapen konstaterade kommissionen en vägd genomsnittlig förlust på – 6,9 % under under- sökningsperioden. Verkan av att åtgärder införs eller inte införs (189) Trots att de företag som framställer det berörda råmate- rialet försörjer också andra marknader utanför EU och teoretiskt skulle kunna ändra inriktningen på sin försälj- ning till dessa marknader, skulle mer betydande minsk- ning av försäljningen på gemenskapsmarknaden, som Gemenskapsindustrins art och struktur (192) Gemenskapsindustrin består av små och medelstora företag belägna i Frankrike, Spanien och Italien. Tillverk- ningen är kapitalintensiv och i hög grad automatiserad. Fästanordningar av rostfritt stål är färdiga produkter (dvs. de bearbetas inte ytterligare) och förbrukas huvud- sakligen av slutanvändarindustrier som införlivar dem i olika produkter. (193) Fästanordningar av rostfritt stål är i hög grad standardi- serade och såväl gemenskapsindustrin som exportörerna i de berörda länderna tillverkar produkterna enligt över- enskomna normer (DIN- eller ISO-standard). På grund av denna höga grad av standardisering och det starka för de stora lagerhållarna i gemen- förhandlingsläget skapen, vilka på en och samma gång är importörer av fästanordningar av rostfritt tillverkade utanför gemenskapen och grossister för fästanordningar av rost- fritt stål tillverkade i gemenskapen, är priserna på fäst- anordningar av rostfritt stål, särskilt för de vanligaste typerna, mycket känsliga för påverkan från dumpad eller subventionerad import. stål Verkningarna för gemenskapsindustrin av att åtgärder införs eller inte införs (194) Med hänsyn till att den skada som konstaterats tagit sig uttryck i kraftigt sänkta priser förorsakade av prisun- derskridandet, vilket lett till försämrad lönsamhet för gemenskapsindustrin, förväntar sig kommissionen att införandet av utjämningstullar skulle leda till en ökning av volymen på gemenskapsindustrins försäljning av fästanordningar och, framför allt, högre priser för fäst- anordningar på gemenskapsmarknaden. En sådan pris- ökning skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att nå en godtagbar lönsamhetsnivå så att företagen kan fortsätta med sin verksamhet och göra erforderliga inve- steringar. 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/37 (195) Om åtgärder inte införs är det sannolikt att gemenskaps- industrins negativa utveckling kommer att fortsätta, vilket på lång sikt skulle innebära att i varje fall några företag läggs ned. Gemenskapsindustrin präglas särskilt av lågt kapacitetsutnyttjande och en negativ ekonomisk situation. Under dessa omständigheter är en framtida förlust av arbetstillfällen sannolik. (196) Analysen av gemenskapsindustrin har visat att den är strukturellt livskraftig, och därför förväntas eventuella åtgärder ge industrin en möjlighet att återhämta sig från den vållade skadan. Priserna och de volymer som säljs i gemenskapen förväntas öka, vilket skulle ge gemen- skapsindustrin en möjlighet att återvinna sin lönsamhet. Följaktligen anses det ligga i gemenskapsindustrins intresse att åtgärder införs. 4. Importörer och handlare (197) Distributionen av fästanordningar av rostfritt stål i gemenskapen kännetecknas av förekomsten av ett stort antal importörer och handlare som för stora lager av den berörda produkten. I huvudsak agerar importörerna och handlarna som mellanhänder mellan tillverkarna (både gemenskapstillverkare och tillverkare utanför unionen) och användarna, och deras marknadsbeteende påverkar i hög grad priserna på fästanordningar av rost- fritt stål. Kommissionen har funnit att gemenskapsin- dustrin fortfarande förlitar sig på importörernas och handlarnas väletablerade distributionsnät för en stor del av sin försäljning. (198) (199) Ingen av de berörda importörerna och handlarna har svarat på kommissionens frågeformulär om gemen- skapens intresse. Kommissionen har därför grundat sitt ställningstagande på tillgängliga uppgifter liksom på motiverade synpunkter från vissa berörda importörer och handlare. tidigare antidumpningsförfarandet I det framgick att importörerna och handlarna kunde kontrollera till- gången, och följaktligen priserna, genom sin tillgång till dumpad import innan antidumpningstullarna infördes, och genom sin starka förhandlingsposition i förhållande till länderna utanför unionen och till gemenskapsin- dustrin. Detta har bekräftats genom denna undersök- ning, i vilken det av uppgifterna från en större importör och handlare framgått att dennes sammanlagda lager- hållning minskade 1996, för att öka 1997 (den prelimi- nära antidumpningstullen infördes den 4 september 1997) och åter minska 1998 (den slutgiltiga antidump- ningstullen infördes den 16 februari 1998). (201) Vad gäller en stängning av gemenskapsmarknaden för import bör påpekas att de exporterande länder som redan berörs av antidumpningstullar i allmänhet har fortsatt att leverera till gemenskapsmarknaden efter det att antidumpningsåtgärderna införts. Dessutom finns det ett antal alternativa försörjningskällor som inte berörs av åtgärderna; dessa källor stod för cirka 19 % av förbruk- ningen i gemenskapen under undersökningsperioden (Malaysia och Filippinerna ej medräknade). (202) Kommissionen undersökte också eventuella utjämnings- åtgärders inverkan på importörernas och handlarnas ekonomiska situation mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits i det föregående antidumpningsförfarandet. Det bör i sammanhanget framhållas att ingen importör och handlare besvarat i detta förfarande, frågeformuläret vilket kan tyda på att de antidumpningsåtgärder som infördes 1998 inte haft någon större inverkan på dem. (203) Eventuella utjämningstullars inverkan på importörernas och handlarnas situation bör under alla omständigheter ses mot bakgrund av att dessa företag handlar med en mångfald olika produkter. I den tidigare antidumpnings- undersökningen konstaterade kommissionen att den berörda produkten i genomsnitt stod för cirka 30 % av importörernas och handlarnas sammanlagda omsättning. sannolikhet (204) Kommissionen bedömer att priserna på fästanordningar av rostfritt stål kommer att stiga om utjämningsåtgärder införs. Även om priserna på subventionerade importpro- dukter med all stiger med ett belopp motsvarande tullen behöver priserna på gemenskapens produkter inte öka i samma omfattning. Denna prisök- ning torde få en negativ inverkan på importörerna och handlarna, vars marginaler kan komma att minska. Det bör dock noteras att importörerna, som också i stor utsträckning är verksamma som handlare, har möjlighet att öka sina inköp från gemenskapsindustrin och erhålla rabatter vid köp av stora volymer. Undersökningen har förvisso visat att gemenskapsindustrin ökade sin försälj- ning av fästanordningar av rostfritt stål till importörer och handlare efter det att antidumpningsåtgärderna införts. (205) Mot bakgrund av detta anser kommissionen det osanno- likt att importörernas och handlarnas situation skulle påverkas i någon större utsträckning om åtgärder införs. 5. Användare Användarindustriernas art och struktur (200) En importör har hävdat att anförandet av utjämnings- tullar skulle leda till att gemenskapsmarknaden stängs för de traditionella leverantörerna i Fjärran Östern. Han hävdade vidare att de importörer och handlare som också är lagerhållare skulle komma att lida betydande ekonomisk skada eftersom gemenskapsindustrin inte har förmåga att tillfredsställa hela efterfrågan i gemenskapen. (206) För det första bör påpekas att ingen av användarna av den berörda produkten har varit samarbetsvillig i detta förfarande. Användarna har heller inte lämnat några uppgifter som visat att den bedömning som gjordes i den tidigare antidumpningsundersökningen rörande fästanordningar av rostfritt stål skulle ha varit oriktig vad gäller frågan om åtgärdernas inverkan på använ- darna. L 75/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 (207) För det andra har de uppgifter som inhämtats under undersökningen visat att fästanordningar av rostfritt stål i stor utsträckning säljs till användarna via importörer och handlare som är verksamma som lagerhållare. (213) Med hänsyn till detta bedömer kommissionen att det inte finns några tvingande skäl till att inte vidta åtgärder i detta fall. Införandet av utjämningstullar skulle alltså inte strida mot gemenskapens intresse. användningsområden: (208) För det tredje har fästanordningar av rostfritt stål ett livsmedelsbranschen, flertal restaurangbranschen, läkemedelsindustrin, medicinsk utrustning, hushållsapparater (vitvaror), bilar, sjöfart och skeppsbyggnad, byggnadsindustri, miljö, energi, kemisk och petrokemisk industri och transport. Med hänsyn till de typer av användarindustri det rör sig om kan det sägas att stål utgör en liten andel av kostnaderna för den färdiga mycket produkten. Eventuella utjämningsåtgärder rörande de fästanordningar av rostfritt stål som importeras från de berörda länderna skulle därför sannolikt inte innebära någon större ökning av priset på den färdiga produkten för användarna. fästanordningar av rostfritt Verkan av att åtgärder införs eller inte införs (209) Med hänsyn till användarnas bristande samarbetsvilja i detta förfarande samt till de leveransvägar och den typ av användare som är berörda skulle verkan för använ- darna av eventuella utjämningstullar sannolikt bli högst marginell, eftersom priserna på fästanordningar av rost- fritt stål utgör en marginell del av produktionskostnaden för de färdiga produkterna. H. PROVISORISKA ÅTGÄRDER (214) Med hänsyn till slutsatserna beträffande subvention, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse är det enligt kommissionens mening nödvändigt att vidta provisoriska utjämningsåtgärder. 1. Nivå för undanröjande av skada (215) Vid fastställandet av nivån för åtgärderna beaktade kommissionen de subventionsmarginaler som konstate- rats och den nivå på tullen som är nödvändig för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin vållats. (216) Kommissionen bedömde att det för undanröjande av den vållade skadan krävs att industrin försätts i en situa- tion i vilken priserna på berörda produkter som impor- teras från de berörda länderna höjs till en icke skadevål- lande nivå. (217) Vid beräkningen av den nödvändiga prisökningen, dvs. skademarginalen, bedömde kommissionen att priserna på den subventionerade importen måste jämföras med gemenskapsindustrins försäljningspriser, med tillägg av den skäliga vinstnivå som industrin skulle kunna förväntas göra i avsaknad av skadevållande subventio- nering från de länder som omfattas av undersökningen. (210) Det är dessutom inte sannolikt att eventuella utjäm- försörjningsproblem, leda ningsåtgärder eftersom det finns alternativa leverantörer, bland andra gemenskapsindustrin, av några åtgärder. som inte omfattas skulle till 6. Slutsats om gemenskapens intresse (211) Undersökningen har visat att införandet av åtgärder kan väntas göra det möjligt för gemenskapsindustrin att öka sina priser och sina volymer och således återupprätta sin lönsamhet, vilket skulle få gynnsamma följdverkningar på konkurrensvillkoren på gemenskapens marknad. Införandet av utjämningstullar förväntas också vara till förmån för leverantörerna av råmaterial. (212) Även om den sannolika prisökningen kan förväntas medföra negativa effekter för importörerna och hand- larna, kan dessa effekter dock mildras genom minskade marginaler eller genom en höjning av priserna vid försäljning till användarindustrin. Användarindustrin, i sin tur, kommer troligen inte att drabbas av allvarliga konsekvenser till följd av sådana kostnadsökningar med tanke på att fästanordningar av rostfritt stål har mycket liten betydelse för deras slutprodukter. (218) Med utgångspunkt från detta gjordes en jämförelse, på nivån cif gemenskapens gräns och med justeringar för att beakta betald tull och kostnader efter importen och för ompaketering, mellan de vägda genomsnittliga exportpriserna för de produkter som användes vid fast- ställandet av prisunderskridandet och de vägda genom- snittliga försäljningspriser som togs ut av gemenskapsin- dustrin (i lämpliga fall uppräknade för att nå en skälig vinstmarginal före skatt på omsättningen, i detta fall fastställd till 5 %). Denna vinstmarginal är ett lämpligt minimum som gemenskapsindustrin skulle kunna förväntas uppnå i avsaknad av skadevållande subventio- nering. Samma vinstmarginal användes i den föregående antidumpningsundersökningen av samma produkt med ursprung i Kina, Indien, Malaysia, Sydkorea, Taiwan och Thailand. rörande import (219) Med användning av denna metod har betydande nivåer för undanröjande av skada fastställts för båda länderna. 2. Provisoriska åtgärder (220) Med hänsyn till det stora antalet produkttyper förefaller en värdetull vara den lämpligaste åtgärden. I enlighet med artikel 12. 1 i grundförordningen bör tullsatsen motsvara subventionsbeloppet, om inte skademarginalen är lägre. 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/39 (221) I Malaysias fall omfattas för närvarande de båda exporterande tillverkarna av antidumpningstullar på 7 % respektive 5,7 %. Tullsatsen bör därför i detta förfarande fastställas med beaktande av den sammanlagda inhemska subventioneringen samt det belopp med vilket subventioneringen överstiger den gällande antidumpningstullen. Som framgår av tabellen nedan bör för en av de malaysiska exporterande tillverkarna föreskrivas en provisorisk utjämningstull (utöver de gällande antidump- ningstullarna) på 4,5 %. För den andra exporterande tillverkaren bör utjämningstullen bli lika med noll eftersom den gällande antidumpningstullen överskrider exportsubventionens belopp. (222) Eftersom de företag som var samarbetsvilliga i förfarandet stod för så gott som all import från Malaysia bör den övriga tullen fastställas till den högsta nivå som konstaterats för något samarbets- villigt företag. Utjämningstullen för övriga företag bör således fastställas till 4,5 %, utöver den gällande övriga antidumpningstullen på 7 %. Företag Total subvention Exportsubven- tion Gällande anti- dumpningstull Föreslagen utjämningstull (%) Tong Heer Fasteners 11,56 9,69 Tigges Stainless Steel Fasteners 4,52 4,52 Övriga företag 7,0 5,7 7,0 4,5 0 4,5 (223) Följande tullsatser bör därför gälla för de samarbetsvilliga tillverkarna i Malaysia: — Tong Heer Fasteners: — Tigges Stainless Steel Fasteners 4,5 % 0 % (224) För Filippinerna bör följande tullsats tillämpas för den samarbetsvilliga tillverkaren: — Lu Chu Shin Yee Works, Ltd. /Pilshin Works Corporation: 3,9 % (225) För att undvika att premiera bristande samarbetsvilja har kommissionen ansett det lämpligt att fastställa tullen för icke samarbetsvilliga företag till den högsta tull som fastställts för någon samarbetsvillig exporterande tillverkare, nämligen 4,5 % för Malaysia och 3,9 % för Filippinerna. (226) De utjämningstullar för enskilda företag som anges i denna förordning har fastställts på grundval av de provisoriska resultaten av denna undersökning. De återspeglar följaktligen den situation som konstaterats föreligga under denna undersökning vad gäller dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullsats som är tillämplig på ”övriga företag”) bör således endast tillämpas på import av produkter med ursprung i berört land som tillverkats av företagen i fråga, dvs. av de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i artikeltexten i denna förordning, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda enheterna närstående, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan bör omfattas av den tullsats som tillämpas på ”övriga företag”. (227) En begäran om tillämpning av individuella företagsspecifika utjämningstullsatser (t. ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (8) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt vad gäller eventuella förändringar av företagets verksamhet vad avser tillverkning, inhemsk försäljning eller export som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheter. förekommande fall kommer kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén att göra följdändringar av denna förordning genom att uppdatera förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. I (8) Europeiska kommissionen Generaldirektorat Handel Direktorat E DM 24 - 5/77 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel L 75/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 2000 I. SLUTBESTÄMMELSE (228) Av administrativa skäl bör en period fastställas inom vilken berörda parter som gav sig till känna inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande av förfarandet kan inkomma med skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Dessutom bör anges att slutsatserna om införande av tull i denna förordning är provisoriska och kan komma att omprövas i samband med ett eventuellt beslut om slutgiltig utjämningstull. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En provisorisk utjämningstull skall införas på import av fästanordningar av rostfritt stål och deras delar enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 och 7318 16 30 med ursprung i Malaysia och Filippinerna. 2. Följande tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull: Malaysiska tillverkare Tullsats (%) Taric-tilläggs- nummer Tong Heer Fasteners Tigges Stainless Steel Fasteners Övriga företag 4,5 0 4,5 A104 A105 A999 Filippinska tillverkare Tullsats (%) Taric-tilläggs- nummer Lu Chu Shin Yee Works, Ltd/Phil- shin Works Corporation Övriga företag 3,9 3,9 A106 A999 3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. De produkter som avses i punkt 1 får övergå till fri omsättning i gemenskapen först sedan en säkerhet 4. ställts som motsvarar beloppet av den provisoriska tullen. Artikel 2 Berörda parter som givit sig till känna inom den tid som angivits i tillkännagivandet om inledande av denna undersökning får lämna synpunkter skriftligen och begära att höras muntligen av kommissionen inom den tid som gäller enligt artikel 30 i förordning (EG) nr 2026/97. I enlighet med artikel 31. 4 i tillämpningen av den här förordningen inom en månad från dagen för dess ikraftträdande. förordning (EG) nr 2026/97 får berörda parter lämna synpunkter på Artikel 3 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i fyra månader. 24. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 75/41 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 22 mars 2000. På kommissionens vägnar Pascal LAMY Ledamot av kommissionen