title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «EU Economy: 1999 Review»

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
economic policy
report

text: C 140/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »EU Economy: 1999 Review« (2000/C 140/12) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 2. marts 2000 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om det ovennænvte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Harry Byrne til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. marts 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 371. plenarforsamling af 29. -30. marts 2000, mødet den 30. marts 2000, enstemmigt følgende udtalelse. 1. Indledning — årsagerne til EU-ledigheden 1. 1. Kommissionen har udsendt en ny publikation med titlen »EU Economy: 1999 Review«, som er afløseren for den tidligere økonomiske årsberetning. 1. 2. 1999 Review har et dobbelt sigte: for det første at gøre rede for den seneste og den forventede udvikling i Den Europæiske Union og for det andet at behandle specifikke økonomiske emner af særlig interesse for den økonomiske politik — såkaldte tematiske undersøgelser. 1. 3. ØSU hilser den nye publikation velkommen. Med indførelsen af den fælles mønt og fuldførelsen af det indre marked bliver det stadig mere relevant at anskue Den Europæi- ske Union som en økonomisk enhed og nøje at overvåge enhver afvigelse inden for de enkelte medlemsstater, som måtte frembyde en trussel mod den overordnede økonomiske sammenhængskraft i Den Europæiske Union. ØSU bifalder ligeledes den dybtgående analyse, man 1. 4. finder i de fem undersøgelser af følgende temaer: — skatte- og dagpengesystemerne og incitamenter til at arbejde — de langsigtede økonomiske og budgetmæssige virkninger af befolkningernes aldring — forskelle i prisniveauer i EU — udviklingen på de europæiske aktiemarkeder. 2. Den økonomiske situation og udsigterne 2. 1. Prognosen fra efteråret 1999 for 2000/2001 2. 1. 1. Ifølge prognosen fra efteråret 1999 er udsigterne for vækst og beskæftigelse mere lovende, og der registreres kontinuerlige fremskridt på konvergensområdet. Efterårsprognosen 1999: nøgletal for EU-15 (a) 1997 1998 Efteråret 1999 Ændring i forhold til foråret 1999 (b) 1999 2000 2001 1999 2000 2,5 5,5 0,8 10,6 1,7 – 2,4 70,5 2,6 9,4 1,3 9,9 1,3 – 1,5 69,6 2,1 6,0 1,2 9,2 1,2 – 1,0 68,6 3,0 6,3 1,2 8,6 1,5 – 0,6 66,3 3,0 6,8 1,1 8,0 1,6 – 0,3 63,8 0,0 2,2 0,4 0,3 1,0 0,4 – 0,4 – 0,6 0,0 0,5 0,0 0,0 0,7 – 0,7 BNP-vækst Investeringer i maskiner og udstyr Beskæftigelse Ledighed(c) Inflation(d) Offentligt underskud (i % af BNP) Offentlig gæld (i % af BNP) 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/45 1997 1998 Efteråret 1999 Ændring i forhold til foråret 1999 (b) 1999 2000 2001 1999 2000 De løbende poster (i % af BNP) p. m. BNP-vækst i EUR-11 1,4 2,3 1,0 2,7 0,5 2,1 0,4 2,9 0,5 2,9 – 0,4 – 0,1 – 0,5 0,2 (a) Årlig procentvis ændring i faste priser, medmindre andet er angivet. (b) Et +(-)-tegn betyder et højere (lavere) positivt tal eller et lavere (højere) negativt tal sammenlignet med foråret 1999. Overgangen til ESA 95 betyder, at nogle data ikke er fuldt sammenlignelige fra den ene prognose til den anden. I procent af arbejdsstyrken. (c) (d) Det harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP). Kilde: European Economy, Supplement A — Economic trends, No 10/11 — October/November 1999, European Commission. De fleste indikatorer fremviser et gunstigere billede 2. 1. 2. for 1999 og 2000 sammenlignet med forårsprognose 1999. Mest iøjnefaldende er, at der forudses: 2. 3. De tematiske undersøgelser — 3 % vækst for 2000 og 2001 — en mærkbar tilvækst i investeringerne — en reduktion i det offentlige underskud og den samlede offentlige sektors gæld. 2. 3. 1. E U - l e d i g h e d e n o g d e n s å r s a g e r 2. 3. 1. 1. Det er Kommissionens konklusion, at den høje og vedvarende ledighed i Europa er resultatet af et samspil mellem udbuds- og efterspørgselschok i en situation med utilstrækkelig fleksibilitet på arbejdsmarkedet og usmidige reguleringer af varemarkedet. Efter Kommissionens mening vil en løsning af disse problemer kræve: 2. 1. 3. Prognosen for beskæftigelse og ledighed peger også på en — omend noget langsomt indtrædende — bedring i tendensen. — sund makroøkonomisk politik 2. 2. »EU Review 1999« 2. 2. 1. I review’et fremhæves specielt følgende udviklinger: — den vellykkede indførelse af euroen i elleve medlemsstater — afdæmpningen i slutningen af 1998/begyndelsen af 1999 lavere er blevet vendt; medvirkende hertil har været rentesatser, en behersket lønudvikling og en eksport, der stimuleres af den lave eurokurs — inflationen har kunnet holdes i ave trods en brat stigning i oliepriserne. 2. 2. 2. Det er Kommissionens opfattelse, at de sunde funda- mentale økonomiske forhold i Den Europæiske Union og bedringen i de ydre betingelser berettiger til at anlægge et positivt syn på den økonomiske vækst på det korte sigt. På risikosiden står frem for alt faren for en »hård landing« i den amerikanske økonomi — noget, som ville standse ekspansio- nen i verdensøkonomien som Asienkrisen gjorde det i 1998. 2. 2. 3. Kommissionen er i det store og hele tilfreds med de stabilitets- og konvergensprogrammer, medlemsstaterne har forelagt som krævet i henhold til stabilitets- og vækstpagten, omend den finder, at nogle medlemsstater burde sætte mere fart i deres programmer. — politiktiltag, som forbedrer arbejdsmarkedernes funktions- måde generelt — økonomiske reformer, som skal forbedre konkurrence- evnen og vare- og tjenestemarkedernes funktionsmåde. 2. 3. 2. S k a t t e - o g d a g p e n g e s y s t e m e r n e o g i n - c i t a m e n t e r t i l a t a r b e j d e o g s k a b e a r - b e j d s p l a d s e r 2. 3. 2. 1. Kommissionen understreger, at skatte- og dagpen- gesystemerne bør rumme reelle incitamenter, der opmuntrer arbejdsledige og ikke-erhvervsaktive personer til at søge og påtage sig et job eller gå ind i et uddannelsestilbud. Kommissio- nen konkluderer, at medlemsstaterne nok har taget hul på denne problemstilling, men at de hidtil ikke har gjort tilstræk- kelige fremskridt. 2. 3. 3. D e l a n g s i g t e d e ø k o n o m i s k e o g b u d g e t - m æ s s i g e v i r k n i n g e r a f b e f o l k n i n g e n s a l d r i n g 2. 3. 3. 1. Det er ikke første gang, Kommissionen fokuserer på de øgede udgifter til sundhedsydelser og pensioner, som følger af befolkningsaldringen. I sin kommentar peger Kom- missionen på de potentielle konsekvenser for stabiliteten og væksten i Den Europæiske Union af en potentiel demografisk betinget stigning i de offentlige udgifter på ca. 7 % af BNP. C 140/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 2. 3. 4. M a r k e d s i n t e g r a t i o n o g p r i s f o r s k e l l e Kommissionen diskuterer de nuværende forskelle i 2. 3. 4. 1. prisniveauer i Fællesskabet sammenlignet med situationen i USA. Til trods for fremskridt i tidsrummet 1985-1993 er der stadig en betydelig forskel mellem prisspredningen i EU og i USA, og det kommer som en overraskelse, at der ikke er sket nogen fremskridt efter 1993. 2. 3. 5. C e n t r a l e u d v i k l i n g s t e n d e n s e r p å E u - r o p a s a k t i e m a r k e d e r Kommissionen analyserer udviklingen på de euro- 2. 3. 5. 1. pæiske aktiemarkeder, som ikke har kunnet holde trit med de amerikanske og japanske markeder. Kommissionen diskuterer imidlertid, hvorvidt aktiemarkederne, specielt i USA, er over- vurderede i øjeblikket — uden dog at komme til nogen endelig konklusion. 3. Det Økonomiske og Sociale Udvalgs bemærkninger 3. 1. Det altoverskyggende problem er efter ØSU’s mening ledigheden. ØSU har tidligere givet udtryk for det synspunkt, at EU bør sætte sig et mellemfristet vækstmål på mindst 3,5 %, hvis der skal opnås en tilfredsstillende reduktion i ledigheden. Ikke desto mindre bifalder ØSU rådsformandskabets forslag om at styre efter en mellemfristet målvækstrate på mindst 3 %, og det håber, at dette vil vinde tilslutning fra det næste europæiske topmøde om »Beskæftigelse, økonomiske reformer og social samhørighed — hen imod et Europa kendetegnet ved innovation og viden«. 3. 2. Det forudsete fald i ledigheden til 8 % ved udgangen af 2001 hilses velkommen, men betegner kun et beskedent fremskridt. Når man diskuterer ledighedsproblemet i EU, må man ikke overse, at erhvervsdeltagelsen i de fleste EU-lande — med undtagelse af Danmark, Luxembourg, Storbritannien, Nederlandene, Østrig og Sverige — er meget lav sammenlignet med USA og Japan; en af forklaringerne herpå kunne være, at nogle personer ikke synes, det er umagen værd at lade sig registrere som arbejdssøgende med den nuværende høje arbejdsløshed. På den anden side kunne denne potentielle ekstra arbejdsstyrke i det mindste delvist afbøde virkningerne af befolkningsaldringen i de kommende år. 3. 3. ØSU noterer sig, at prognoserne forudser en BNP- vækst på 3 % i både 2000 og 2001. Dette vil betegne en opmuntrende forbedring i forhold til de skuffende 2,1 %, der forudses for 1999; hvis der i øvrigt ikke indtræder eksogene chok, herunder et eventuelt sammenbrud på aktiemarkedet, forekommer denne vækstprognose ikke overdrevent optimis- tisk. Hertil kommer, at tendenserne til deflation, som ØSU sidste år var bekymret for skulle optræde i visse lande, er mindre oplagte i dag. 3. 4. ØSU er i allerhøjeste grad enig med Kommissionen i dens vurdering af, at Den Europæiske Union synes at stå foran en mere varig konjunkturforbedring, som kunne føre til en yderst tiltrængt stigning i beskæftigelsesvæksten. Forbedrede udsigter for beskæftigelsen forudsætter imidlertid, at der fastholdes et egnet policy-mix. Der er dog en reel chance for, at væksten kunne overstige de prognosticerede 3 %. 3. 5. De fortsatte fremskridt i den økonomiske konvergens og de overordnede forbedringer i medlemsstaternes budgetun- derskud og samlede offentlige gæld skaber en god grobund for en konjunkturforbedring. 3. 6. ØSU bemærker, at prognoserne nødvendigvis i det store og hele drejer sig om det samlede euroområde eller om EU som helhed. Det er imidlertid vigtigt, at forskelle i de enkelte medlemsstaters situation ikke overses, når man udmønter de overordnede politikretningslinjer. Det er også vigtigt at fremhæve den succes, nogle lande har haft med at gennemføre deres økonomiske politik, da de øvrige vil kunne tage ved lære heraf. Det mest imponerende eksempel er givetvis Irland. I vedføjede appendiks er der givet en fremstilling af de vigtigste faktorer bag dette lands succes; appendikset er samtidig en opfordring til Kommissionen om at gennemføre samme form for analyse. 3. 7. ØSU henleder opmærksomheden på, at en vigtig hæmsko for væksten i beskæftigelse og produktion i EU, når sammenlignes med amerikanske forhold, er mangelen på venture-kapital og på bankfinansiering af opstart af virksom- heder. Bedre adgang til sådan finansiering ville have en meget især inden for tiltrængt stimulerende effekt på væksten, højteknologiområdet, hvor traditionelle investeringskriterier ikke længere gælder. En mere vægtig faktor, som afstikker et optimistisk 3. 8. scenario, er indførelsen af den fælles mønt i elleve medlemssta- ter. Der var tale om en politisk og teknisk set betydelig bedrift. Både medlemsstaternes regeringer, erhvervslivet og forbrugerne bør fremskynde deres forberedelser med henblik på den fulde indførelse af euroen pr. 1. 1. 2002. 3. 9. Nogle iagttagere synes, at euroen har været lidt af en fiasko, fordi den efter sin indførelse er faldet i værdi i forhold til andre internationale valutaer. Dette er imidlertid det samme som at sige, at euroens startkurs var den »rigtige« og ikke blot var den markedskurs, der tilfældigvis gjaldt den dag. I praksis synes den reducerede euroværdi på en mere korrekt måde at have afspejlet det konjunkturforløb, de deltagende økonomier er inde i — men et yderligere fald i eurokursen vil give næring til frygt for øget inflationen. 3. 10. Den lave eurokurs har sandsynligvis været den faktor, der frem for alt har udløst det eksportdrevne genopsving i euroområdet i 1999. Man må derfor håbe, at en eventuel ikke vil svække styrken i redressering af euroens værdi opsvinget i de relevante økonomier, eller at inflationsfrygt ikke udløser for hurtige renteforhøjelser. 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/47 3. 11. Andre positive effekter af euroen er stimuleringen af handelen mellem EU-landene indbyrdes, som skyldes, at handelen foregår i et rum uden valutakursrisiko og med øget prisgennemsigtighed — man skal her holde sig for øje, at det netop er karakteristisk for euroområdet, at det er så stærkt afhængigt af den interne efterspørgsel, som tegner sig for 90 % af BNP. Det er et argument for en hurtigere virkeliggørelse af det indre marked. »Cardiff-processen« hilses velkommen som et instrument, der skal skabe mere fleksible vare-, tjeneste-, kapital- og arbejdsmarkeder. Det vil øge Europas evne til at konkurrere inden for erhverv, der bygger på højteknologi. 3. 12. Hvis ledigheden som forventet fortsætter med at falde (omend med mærkbare forskelle fra den ene medlemsstat til den anden), er det vigtigt, at der tages egnede skridt for at hjælpe arbejdstagere til atter at komme ud på arbejdsmarkedet. Under en konjunkturopgang vil de arbejdere, der først kommer i arbejde, højst sandsynligt være dem, der besidder det højeste færdighedsniveau, og som har været arbejdsledige i kortest tid. Efterhånden som opgangskonjunkturen slår igennem, vil de efterfølgende »trancher« af arbejdstagere være personer, som sandsynligvis har været arbejdsledige i nogen tid, og som kræver målrettet assistance for at blive reintegreret på arbejds- markedet. Medlemsstaterne bør derfor — sammen med ar- bejdsmarkedets parter — planlægge fremadrettet og f. eks. sikre, at arbejdstagerne opkvalificeres. Uddannelse og opkvalificering skal målrettes mod eksisterende og sandsynlige ledige pladser. Det må også anerkendes, at bibringelse af relevante færdigheder i virkeligheden afføder en efterspørgsel efter disse færdigheder og formentlig vil bidrage til en mere beskæftigelsesintensiv vækst. ØSU bakker op om den innovations- og vidensbaserede økonomi, der slås til lyd for på topmødet i Lissabon. For Fællesskabet som helhed så inflationsudviklingen 3. 13. meget positiv ud i 1999. Det må imidlertid ikke glemmes, at inflationen kræver stadig opmærksomhed, og i nogle medlemsstater vækker en opadgående tendens allerede bekym- ring. 3. 14. Kommissionens analyse af skatte- og dagpengesyste- mer og incitamenter til at gå i arbejde anerkendes af ØSU som et vigtigt bidrag til forståelsen af, hvad der skal gøres, for at lavtlønnede arbejdere ikke låses fast i arbejdsløshed og erhvervsmæssig inaktivitet. Det rokker ikke ved, at vækst er det vigtigste middel til at afhjælpe mangelen på ledige job, forudsat at der også gøres noget ved mismatchet mellem jobkrav og færdigheder. 3. 15. Kommissionens analyseresultater gør det klart, at skattestrukturen (1) i de fleste medlemsstater ikke er gunstig for beskæftigelsen, især når det gælder de lavest lønnede, og derfor kan virke som en hæmsko for jobskabelsen. Det er kun meget få medlemsstater, det er lykkedes at sænke den samlede skattekile på lønindkomst. 3. 16. Kommissionens konklusion er snarere positiv, når den peger på, at medlemsstaterne synes at være på vej til at forstærke deres indsats for at bekæmpe den strukturelle ledighed. ØSU udtrykker sin kraftige støtte til medlemsstaterne, der angiveligt er fast besluttede på at bevæge sig i den retning, men det insisterer på, at der skal holdes fast ved den europæiske sociale model. ØSU slår kraftigt til lyd for, at alt sættes i værk for at integrere de forskellige politikudspil fra Kommissionen, specielt dem, der er relateret til de overordnede økonomiske retningslinjer (EF-traktatens artikel 103) og retningslinjerne for beskæftigelsen (EF-traktatens artikel 128). Kommissionens bemærkninger vedrørende de lang- 3. 17. sigtede økonomiske og budgetmæssige konsekvenser af be- folkningsaldringen ligger i forlængelse af tidligere kommis- sionsmeddelelser om f. eks. pensioner (2). Det er en central problemstilling, der potentielt har betydelige konsekvenser for medlemsstaternes budgetstilling og også virkninger, som rækker ud over 1999-review’ets kortsigtshorisont. ØSU slutter op bag Kommissionens appel til medlemsstaterne om at fremme en integreret reformproces, der støtter sig på arbejds- markedsreformer, realisering af stabilitets- og vækstpagtens mål om en sund budgetstilling samt forbedringer i pensions- systemers og sociale sikringssystemers bæredygtighed. 3. 18. Problemstillingen omkring befolkningens aldring er usædvanlig ved, at fremskrivningerne ikke er baseret på blotte skøn, men på veletablerede tendenser, nærmere bestemt faldet i fødselstallet og længere livsforventning. Der er i øvrigt tale om en problemstilling, som ikke kun forekommer i Europa, men også berører vores vigtigste konkurrenter, omend i forskellig grad. 3. 19. Med hensyn til beskatning bekymrer det ØSU, at der gennemsnitligt set ikke kan spores nogen fremskridt med hensyn til at nedbringe den samlede skattebyrde, der kan virke som en bremse på den økonomiske vækst og svække medlemsstaternes internationale konkurrenceevne. ØSU anbe- faler, at Kommissionen gennemfører en tematisk undersøgelse af sammenhængen mellem beskatningsniveau og vækst. Des- uden mangler man at følge op med handling på gennemgangen forskellige typer af skadelig skattekonkurrence mellem af medlemsstaterne. Kommissionen peger på behovet for effektive grænse- 3. 20. overskridende detailbetalingssystemer for små beløb; i den stærkt opstykkede europæiske clearing- og betalingsafvikling- sinfrastruktur tæller man ikke mindre end 31 clearingcentraler. ØSU mener, at der bør handles hurtigt for at løse dette problem. Ellers vil de fordele, som borgeren gerne skulle høste af den fælles mønt, gå tabt. Det ville skade euroens troværdighed på et tidspunkt, hvor forbrugerens tillid til Den Europæiske Union trænger til at blive styrket. (1) Med skatter menes direkte skatter og sociale bidrag, som hviler på arbejdskraften. (2) Se også ØSU’s udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen — Mod et indre marked for supplerende pensioner — Resultater af høringerne i forbindelse med grønbogen om supplerende pensio- ner i det indre marked«, EFT C 368 af 20. 12. 1999, s. 57. C 140/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 3. 21. ØSU konstaterer med bekymring, at den gradvise konvergens i priser i perioden 1985-1993 er ophørt. Det kunne tyde på, at der er nogle hindringer for konkurrencen. Den fælles mønts indførelse skulle synliggøre denne mangel på konkurrence, som fortsat udhuler de gevinster, der skulle tilflyde forbrugeren. Sidste år appellerede ØSU til Kommissionen om at 3. 22. fremlægge mellemfristede scenarier for at understøtte den makroøkonomiske beslutningsproces. ØSU mener stadig, at sådanne er et nødvendigt redskab i forberedelsen af de overordnede retningslinjer for EU’s og medlemsstaternes øko- nomiske politik. 4. Konklusion 4. 1. ØSU skal endnu en gang understrege, hvor vigtig den årlige økonomiske årsberetning er for opstillingen af de overordnede retningslinjer for Fællesskabets og medlemsstater- nes økonomiske politik. ØSU håber, at de forskellige sprogud- gaver af Kommissionens beretning for fremtiden foreligger på et tidligere tidspunkt. 4. 2. Den forventede vækstrate på omkring 3 % pro anno for EU som helhed viser, at EU definitivt er ved at være ovre 1998-krisen, hvilket vil medføre en tiltrængt jobskabelse. Den beskedne reduktion i ledigheden til 8 % stiller imidlertid krav om, at alt sættes i værk for at hæve beskæftigelsesintensiteten i væksten specielt i de medlemsstater, der har de højeste ledighedstal. Bruxelles, den 30. marts 2000. 4. 3. ØSU noterer sig, at der er sket yderligere fremskridt med hensyn til budgetkonsolidering og nedbringelse af den offentlige gæld. I den nuværende situation med højere vækst skulle der imidlertid kunne gøres endnu større fremskridt, specielt hvis der udfoldes særlige bestræbelser i visse medlems- stater. ØSU anmoder Kommissionen om at se på de offentlige (undervisnings-, transport-, m. v. ) investeringers størrelse og kvalitet i medlemsstaterne, især med sigte på deres evne til at fremme væksten. 4. 4. ØSU mener, at indførelsen af euroen har været en succes, men mener, at de gunstige virkninger af den fælles mønt endnu ikke har haft fuldt gennemslag. Euroens relativt lave kurs i forhold til dollaren har i vidt omfang begunstiget Europas eksportsmæssige stilling. Et yderligere fald i eurokur- sen bør imidlertid undgås, eftersom olie og andre varer faktureret i dollars samt stigende råstofpriser kan føre til øget inflation. ØSU håber, at euroen, efterhånden som den vinder mere solidt fodfæste, vil finde mere udbredt anvendelse i international prisfastsættelse. Generelt er de nuværende udsigter for beskæftigelsen 4. 5. gode. Udviklingen kunne forbedres yderligere, hvis man konti- nuerligt fastholder et egnet policy-mix baseret på stabile priser, en rimelig lønudvikling og budgetkonsolidering. ØSU mener, at der skal sættes specielt ind for at hjælpe 4. 6. de svageste arbejdsløse tilbage i beskæftigelse. Det kræver en målrettet indsats for at forbedre relevante færdigheder og en analyse af den hæmmende effekt, som skatte- og dagpenge- systemet har for især lavtlønnede. Medlemsstater, der kan fremvise pæne resultater på dette område, bør studeres nærme- re for at se, om deres politik med held kan kopieres andre steder. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/49 BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Irland: Et eksempel på en vellykket økonomisk politik Ifølge Kommissionens prognose fra efteråret 1999 (1) vil den meget gunstige vækst- og beskæftigelsesudvikling 1) i Irland fortsætte: Tabel 1 BNP (% p. a) Beskæftigelse (% p. a) Ledighed (% af arbejdsstyrken) 4,6 4,6 8,0 7,8 6,9 5,8 1,1 1,9 4,0 4,2 3,2 2,4 15,5 14,5 7,7 6,4 5,5 4,9 ∅1986-1990 ∅1991-1995 ∅1996-2001 1999 2000 2001 Nyere oplysninger peger på, at resultaterne kunne falde endnu bedre ud. I kraft af denne udvikling er det lykkedes Irland, på imponerende måde at indhente sit efterslæb både hvad 2) angår BNP pr. indbygger (i købekraftstandarder EUR 15 = 100) og beskæftigelse. Tabel 2 BNP per indbygger (PPS) EUR 15 = 100 IRL 62,6 61,2 65,5 66,8 73,3 92,1 93,0 101,7 107,0 111,5 115,0 UK 121,6 102,8 95,7 98,9 99,5 95,4 98,1 101,5 101,8 102,0 102,7 D 121,1 115,1 115,5 115,6 114,2 109,8 109,6 107,9 107,6 107,1 106,8 1960 1970 1980 1985 1990 1995 1996 1997 1998 1999 2000 (1) Tallenene i dette appendiks vedrørende årene 1999, 2000 og 2001 er fra Kommissionens prognose fra efteråret 1999. C 140/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 Det fremgår af tabellen, at Irland, målt ved BNP pr. indbygger, i 1997 passerede EU-gennemsnittet og Storbritannien og i 1999 Tyskland. Det skal bemærkes, at beskæftigelsesmiraklet i Irland er indtruffet samtidig med en traditionelt meget kraftig udvikling i produktiviteten pr. beskæftiget. Væksten i beskæftigelsen skal derfor tilskrives accelerationen i BNP-væksten, som ligger højere end stigningstakten i produktiviteten. Tabel 3 Produktivitet (% p. a. ) BNP (% p. a) Beskæftigelse (% p. a) 3,7 (2,0) (*) 3,8 (2,0) (*) 0,1 (0,0) (*) 3,1 (1,9) (*) 4,6 (2,4) (*) 1,5 (0,5) (*) 3,8 (1,5) (*) 8,0 (2,5) (*) 4,0 (1,0) (*) 1974-1985 1986-1995 1996-2001 (*) tal i parentes = EUR15. Herved adskiller Irland sig fra de øvrige medlemsstater (specielt ESP og NL), som nok fremviser gode resultater på beskæftigelsesområdet, men hvor dette overvejende er opnået ved en lavere vækst i produktiviteten pr. beskæftiget. 3) Grunden til den irske succes blev lagt i midten af 1980’erne. Det var i al væsentlighed frygten for en uholdbar vækst i den offentlige gæld og i rentebyrden, som førte til, 3. 1. at man slog roret om og indledte en kraftig budgetkonsolidering. Denne kurs var så meget mere nødvendig som størstedelen af den offentlige gæld var gæld til udlandet (i 1987: mere end 40 % af gælden). Tabel 4 Offentlig gæld Rentebyrde Offentligt underskud (-) Offentlige udgifter Offentlige indtægter I % af BNP 1970 1980 1985 1987 1990 1995 2000 2001 48,2 67,6 98,6 110,7 92,6 80,8 (39,3) (32,8) 3,9 6,5 9,8 9,2 7,9 5,6 (2,3) (2,1) – 4,3 – 12,6 – 10,7 – 8,5 – 2,8 – 2,5 (+ 3,1) (+ 3,2) 37,4 50,1 51,5 49,4 42,3 41,2 (33,2) (32,6) 33,2 37,5 40,7 41,0 39,5 38,8 (36,3) (35,8) Budgetkonsolideringen blev i al væsentlighed gennemført ved at bremse op for de offentlige udgifter, som blev nedbragt fra mere end 50 % til ca. 30 % af BNP. Denne operation blev lettet af, at rentebyrden faldt som følge af faldende rentesatser (ØMU-effekt) og faldende offentlig gæld. Gælden blev bragt ned fra mere end 110 % af BNP i 1987 til et forudset niveau på mindre end 40 %! Det offentlige budgetunderskud (10,7 % af BNP i 1985!) er blevet vendt til et overskud. Samtidig blev skatte- og bidragsbyrden mindsket betydeligt i løbet af 1990’erne. 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/51 3. 2. En reduktion af beskatningen og en skattereform spillede en stor rolle under trepartsoverenskomsterne mellem regeringen, fagforeningerne og arbejdsgivernes organisationer. Siden 1988 er der fire gange blevet indgået overenskomster for treårsperioder; den femte overenskomst er nu ved at være på plads. Med hensyn til lønudviklingen har disse overenskomster medført en vækst i lønomkostningerne pr. produceret enhed, som er forenelig med en lav inflationsrate og en afgørende forbedring af lønkonkurrenceevnen. Samtidig lå reallønsvæksten under stigningstakten i produktiviteten; det vil sige, at de reale lønomkostninger pr. produceret enhed faldt mærkbart, hvilket ledte til en meget gunstig udvikling i investeringsrentabiliteten. Trods denne forsigtige lønudvikling kunne reallønningerne stige betydeligt, hvilket kombineret med øget beskæftigelse, især i anden halvdel af 1990’erne, banede vejen for en kraftig vækst i det private forbrug og i den indenlandske efterspørgsel. Nom. løn pr. ind- bygger (% p. a. ) Produktivitet pr. beskæf- tiget (% p. a. ) Lønom- kostninger pr. produ- ceret enhed (% p. a. ) 1974-1985 16,7 1986-1990 1991-1995 1996-2001 1999 2000 2001 5,7 4,3 5,4 6,0 6,4 6,6 3,7 3,5 2,6 3,8 3,4 3,6 3,2 12,5 2,1 1,7 1,5 2,5 2,7 3,3 Tabel 5 Reale løn omkost- ninger pr. produceret enhed (*) (% p. a. ) - 0,2 – 1,1 – 1,1 – 2,3 – 1,3 – 1,4 – 0,6 Rentabilitet i % af investeret kapital IRL EUR 15 Realløn pr. indbygger (% p. a. ) Privat forbrug i faste priser (% p. a. ) 6,8 8,9 9,7 14,0 14,6 14,7 14,5 5,6 6,8 7,1 8,3 8,3 8,5 8,7 2,6 2,3 1,7 2,2 2,9 3,2 3,6 2,2 3,4 3,1 7,2 7,7 6,9 6,3 (*) Forskel i % mellem udviklingen i de reale lønomkostninger og i produktiviteten. 3. 3. Budgetkonsolideringen og de moderate lønstigninger gjorde det muligt at honorere Maastricht-kriterierne og at lempe pengepolitikken. Konvergensen i renterne hen imod ØMU-niveauet skabte særligt gunstige betingelser for vækst og beskæftigelse i anden halvdel af 1990’erne. Tabel 6 Lønomkostningerne pr. prod. enhed i forhold til 22 industrilande 1987 = 100 Renter i USD 97,1 87,9 83,0 82,6 (83,5) Lange rente Korte rente i national valuta 97,1 89,1 82,7 79,7 (80,1) 10,2 8,5 5,8 4,6 (5,8) 10,5 8,8 4,7 3,0 (3,5) 1986-1990 1991-1995 1995-2000 1999 2000 (*) = reale valutakurs. På baggrund af fremskridtene på budgetkonsolideringsområdet og genoprettelsen af konkurrenceevnen og rentabiliteten, som lønudviklingen har en stor del af æren for, kunne der føres en lempelig pengepolitik, hvilket muliggjorde en kraftig vækst, uden at prisstabiliteten blev bragt i fare. 3. 4. Takket være den gunstige konkurrenceevneudvikling blev væksten fra starten af trukket af eksporten. Fremhjulpet af reduktionen i den ledige kapacitet og meget gunstige pengepolitiske vilkår i anden halvdel af 1990’erne bar den høje investeringsrentabilitet frugt: investeringerne er nu blevet den egentlige vækstmotor (mere end 13 % p. a. i 1996-2001). C 140/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 Potentielt output-gab (% p. a. ) – 3,4 – 1,7 – 2,3 – 1,1 – 0,3 + 0,3 + 0,2 1974-1985 1986-1990 1991-1995 1996-2001 1999 2000 2004 Tabel 7 Eksport (% p. a. ) Samlede invest. (% p. a. ) Kapitalinvest. (% p. a. ) Offentlige invest. % BNP 8,7 9,1 13,2 14,2 11,5 9,8 8,8 0,7 4,5 2,4 13,6 13,7 11,7 9,4 1,6 6,0 1,8 13,7 15,9 12,5 9,1 4,6 2,3 2,2 2,7 2,9 3,0 3,2 De faste bruttoinvesteringer som andel af BNP er steget meget kraftigt, nemlig fra ca. 16 % i 1992/1993 til ca. 26 % i dag. Takket være budgetkonsolidering lod det sig gøre at finansiere denne spektakulære stigning i investeringskvoten, uden at betalingsbalancens løbende poster eller de lange renter kom under pres: den offentlige sektors opsparing er steget fra lige under –5 % af BNP i 1974-1985 til mere end +5 % af BNP aktuelt. Den høje investeringskvote betyder en betydelig stigning i produktionspotentialet, hvorved den irske økonomi kan komme op på meget høje BNP-vækstrater, uden at der (hidtil) er opstået større kapacitetsproblemer. Tabel 8 Opsparing og investeringer i % af BNP Den private sektors opsparing Den offentlige sektors opsparing National opsparing Løbende betalingsbalance Faste brutto-investeringer 1974-1985 1986-1990 1991-1995 1996-2001 1999 2000 2001 22,9 19,7 19,2 20,4 20,3 21,0 21,4 – 4,6 – 3,6 – 0,6 + 4,2 + 4,9 + 5,2 + 5,6 18,4 16,7 18,5 24,6 25,1 26,3 27,0 – 7,9 – 1,0 + 2,1 + 1,6 + 0,9 + 0,4 (– 0,1) 26,3 17,7 16,4 23,0 24,2 25,9 27,1 Disse makroøkonomiske komponenter i »det irske mirakel« er blevet understøttet af en aktiv strukturpolitik. 3. 5. I den forbindelse fortjener uddannelsesindsatsen over for arbejdskraften at blive specielt fremhævet, idet den blev sat i værk for at undgå en situation, hvor den kraftige vækst kunne blive bremset af flaskehalse på arbejdsmarkedet; denne indsats har fået fuldt gennemslag i form af en storstilet jobskabelse. Arbejdsudbuddet er desuden også blevet forstærket af reformen af skattesystemet og det sociale sikringssystem samt en betydelig (re-)immigration. Beskæftigelsesgraden (beskæftigede i % af befolkningen i den erhvervsaktive alder) er steget til 61 % i dag, hvor den var ca. 52 % i 1986-1990; imidlertid er det sandsynligt, at der stadig er betydelige arbejdskraftreserver, som kan mobiliseres (i USA er beskæftigelsesgraden således 75 %). 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/53 Opmærksomheden skal henledes på en anden komponent i strukturpolitikken: EU’s strukturfonde. Fondene har gjort det muligt at medfinansiere strukturpolitiske foranstaltninger på områder som regionaludvikling, infrastruktur og arbejdsmarked snarere end at tilføre den irske økonomi kapital netto (betalingsbalancens løbende poster har generelt udvist overskud). Irland er et godt eksempel på et land, hvor strukturfondene har haft maksimal effekt, især fordi fondsinterventionerne indgår som en integrerende del af en — i navnlig makroøkonomisk henseende — sund samlet politik. Endelig har væksten i BNP og i beskæftigelsen ført til et øget provenu fra skatter og sociale bidrag, og det har lettet strukturreformer på skatte- og bidragsområdet. 4) Den økonomiske politik i Irland er således kendetegnet ved bemærkelsesværdige resultater. Den førte politik lever fuldt op til Fællesskabets anbefalinger og er sågar kommet dem i forkøbet. Den har haft bred opbakning i samfundet, hvilket er så meget mere bemærkelsesværdigt som resultaterne af de anstrengelser, der blev udfoldet i anden halvdel af 1980’erne, først for alvor viste sig i løbet af 1990’erne. Den omfattende og vedholdende indsats er et skoleeksempel på »god praksis« i Fællesskabet. Spørgsmålet er selvsagt nu, om denne positive udvikling kan fastholdes. Noget af svaret kan findes i følgende overvejelser: Til trods for den spektakulære indhentningsindsats har Irland stadig et betydeligt vækstpotentiale såvel med hensyn til arbejdsudbud og jobskabende investeringer (capital widening) som med hensyn til produktivitetsgevinster. (i) Irland råder stadig over en betydelig arbejdskraftreserve. Det skyldes ikke blot stigningen i befolkningen i den erhvervsaktive alder, men også et betydeligt potentiale for en yderligere stigning i beskæftigelsesfrekvensen, hvortil kommer tilbagevendende emigranter, især fra Storbritannien og USA. (ii) Afkastet af investeringerne er usædvanlig højt (mere end 70 % over EU-gennemsnittet) og kunne stige yderligere med den nye trepartsoverenskomst. Samtidig er udsigterne for efterspørgslen — som afhænger af endogene faktorer — gode. Betingelserne er altså til stede for, at investeringerne kan skabe den produktionskapacitet og de job, der kræves, for at væksten kan fortsætte. (iii) Den i forvejen høje investeringskvote (ca. 26 % af BNP) og en fortsat høj investeringsaktivitet tillader en storstilet anvendelse af ny teknologi i produktionsprocessen. Under disse omstændigheder forekommer det plausibelt, at den traditionelt stærke produktivitetsudvikling vil kunne fortsætte. Blandt risikomomenter, der kan true kontinuiteten i denne vækstproces, er eventuelle flaskehalse på arbejdsmarkedet, utilstrækkelig infrastruktur, for at styrke strukturpolitiske tiltag, især på arbejdsmarkedet, samt for at forstærke infrastrukturudbygningen, miljøindsatsen og budgetkonsolideringen. inflationspres og overophedning. Disse risici understreger behovet Spørgsmålet om, hvorvidt den seneste stigning i inflationsraten er ensbetydende med inflationære pres, fortjener et svar med baggrund i en detaljeret analyse. To faktorer forekommer vigtige i den sammenhæng: (i) Et land, som er inde i en indhentningsfase fremviser — alt andet lige — en højere inflationsrate end sine partnere, hvilket skyldes tilpasninger af de relative priser mellem sektorer og især en voksende servicesektor. Der er tale om en markedsmekanisme, som bør kunne have frit spil, så længe landets konkurrenceevne ikke påvirkes i negativ retning. (ii) I den monetære union kan en relativt lille og åben økonomi ikke opvise en ubegrænset, autonom inflation. Et for højt omkostningsniveau påvirker ikke i så høj grad det generelle prisniveau, men snarere den indenlandske rentabilitet og konkurrenceevnen og dermed i sidste ende betalingsbalancen og beskæftigelsen. C 140/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 Tabel 9 1974- 1985 1986- 1990 1990- 1995 1996- 2001 1999 2000 2001 1) BNP-priser (% p. a. ) 2) Priser for det private forbrug (% p. a. ) 12,8 13,8 3,2 3,2 2,8 2,6 3,9 2,9 3,9 3,0 4,2 3,1 3,9 2,9 3) Enhedslønomkostninger (% p. a. ) a) nominelle b) reale 4) Konkurrenceevne 1987=100 12,5 2,1 1,7 1,5 2,5 2,7 3,3 – 0,2 – 1,1 – 1,1 – 2,3 – 1,3 – 1,4 – 0,6 5) Rentabilitet i % af investerede kapital 6,8 8,9 9,7 93,9 97,1 89,1 82,7 14,0 79,7 14,6 (80,1) — 14,7 14,5 6) Bet. balancens løbende poster (% af BNP) – 7,3 – 0,9 + 2,1 + 1,4 + 0,9 + 0,4 – 0,1 7) Potentielt BNP-gab i % af BNP – 3,4 – 1,7 – 2,3 – 1,1 – 0,3 + 0,3 + 0,2 Tabel 9 viser, at Irland ikke lider under en profitklemme, og at økonomiens konkurrenceevne og rentabilitet fremdeles er udmærket. Indsnævringen af BNP-gabet og af betalingsbalanceoverskuddet viser, at der kunne opstå kapacitetsproblemer. Fortsat budgetkonsolidering — som anbefalet af Fællesskabet — forekommer derfor indikeret i den aktuelle situation


title: 2000/266/CE: Decisão do Conselho, de 30 de Março de 2000, que autoriza os Países Baixos a aplicar uma taxa reduzida de imposto especial sobre o consumo de certos óleos minerais utilizados para fins específicos, nos termos do n.o 4 do artigo 8.o da Directiva 92/81/CEE

eurovoc_concepts:
Netherlands
environmental protection
excise duty
mineral oil
tax harmonisation

formats: html pdf print

text: 6. 4. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 85/21 DECISÃO DO CONSELHO de 30 de Março de 2000 que autoriza os Países Baixos a aplicar uma taxa reduzida de imposto especial sobre o consumo de certos óleos minerais utilizados para fins específicos, nos termos do n. o 4 do artigo 8. o da Directiva 92/81/CEE (2000/266/CE) O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 92/81/CEE do Conselho, de 19 de Outubro de 1992, relativa à harmonização das estruturas do imposto especial sobre o consumo de óleos minerais (1), e, nomeadamente, o n. o 4 do seu artigo 8. o, Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Nos termos do n. o 4 do artigo 8. o da Directiva 92/81/CEE, o Conselho, deliberando por unanimidade sob proposta da Comissão, pode autorizar qualquer Estado-Membro a introduzir isenções ou reduções do imposto especial sobre o consumo de óleos minerais motivadas por considerações políticas específicas. As autoridades neerlandesas informaram a Comissão da sua intenção de aplicar uma taxa diferen- ciada de imposto especial sobre o consumo de gaz de petróleo liquefeito (GPL) utilizado para a propulsão de veículos de recolha de resíduos urbanos, aspiração de esgotos e limpeza de ruas, como ) no meio parte integrante de um plano destinado a reduzir as emissões de óxido de azoto (NO x urbano, através da diminuição da utilização do gasóleo como combustível. Os outros Estados-Membros foram devidamente informados do projecto das autoridades neerlan- desas. A Comissão e os Estados-Membros consideram que a aplicação de uma taxa diferenciada de imposto especial sobre o consumo de GPL utilizado para os referidos veículos não dará origem a distorções de concorrência nem afectará o bom funcionamento do mercado comum. A Comissão examina periodicamente as isenções e reduções, para controlar a sua compatibilidade com o bom funcionamento do mercado interno e com a política comunitária de protecção do ambiente. O Reino dos Países Baixos pediu autorização para aplicar uma taxa diferenciada de imposto especial sobre o consumo de GPL utilizado para a propulsão de veículos de recolha de resíduos urbanos, aspiração de esgotos e limpeza de ruas de 125,56 florins neerlandeses por 1 000 kg a partir de 1 de Maio de 2000. O Conselho deve reexaminar este pedido com base numa proposta da Comissão até 31 de Dezembro de 2002, data em que caduca a autorização concedida pela presente decisão, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo 1. o Nos termos do n. o 4 do artigo 8. o da Directiva 92/81/CEE do Conselho, e sem prejuízo das obrigações impostas pela Directiva 92/82/CEE do Conselho, de 19 de Outubro de 1992, relativa à aproximação das taxas do imposto especial sobre o consumo de óleos minerais (2) e, nomeadamente, as taxas mínimas previstas no artigo 7. o, os Países Baixos são autorizados a aplicar uma taxa diferenciada de imposto especial sobre o consumo de GPL utilizado para a propulsão de veículos de recolha de resíduos urbanos, aspiração de esgotos e limpeza de ruas a partir de 1 de Maio de 2000 até 31 de Dezembro de 2002. (1) JO L 316 de 31. 10. 1992, p. 12. Directiva com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 94/74/CE (JO L 365 de 31. 12. 1994, p. 46). (2) JO L 316 de 31. 10. 1992, p. 19. Directiva com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 94/74/CE (JO L 365 de 31. 12. 1994, p. 46). L 85/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 6. 4. 2000 O Reino dos Países Baixos é o destinatário da presente decisão. Artigo 2. o Feito em Bruxelas, em 30 de Março de 2000. Pelo Conselho O Presidente J. SÓCRATES


title: Reglamento (CE) n° 658/2000 de la Comisión de 30 de marzo de 2000 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
third country

formats: pdf print

text: 31. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 80/9 REGLAMENTO (CE) No 658/2000 DE LA COMISIÓN de 30 de marzo de 2000 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 3223/94 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multi- laterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspondientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo. En aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 31 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 30 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 80/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 31. 3. 2000 del Reglamento de la Comisión, de 30 de marzo de 2000, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 052 204 999 068 628 999 052 204 628 999 052 204 212 220 624 999 052 220 600 999 388 400 404 508 512 528 720 999 388 512 528 999 157,9 102,8 130,3 130,6 149,6 140,1 98,8 91,1 113,7 101,2 79,2 37,4 50,2 28,7 53,8 49,9 35,3 72,1 74,1 60,5 94,2 100,9 87,1 80,1 88,8 84,3 66,3 86,0 68,2 66,0 71,2 68,5 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2543/1999 de la Comisión (DO L 307 de 2. 12. 1999, p. 46). El código «999» significa «otros orígenes»


title: Komission asetus (EY) N:o 664/2000, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2000, viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

text: 31. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 80/21 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 664/2000, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2000, viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eläinten ruokintaan käytet- täviin viljapohjaisiin rehuseoksiin sovellettavan tuonti- ja vientĳärjestelmän osalta sekä vilja- ja riisialan tuonti- ja vientitodistusjärjestelmän soveltamista koskevista erityi- sistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1162/95 muuttamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1517/95 (3) 2 artiklassa määritellään näiden tuotteiden tuen laskemi- sessa huomioon otettavat erityisperusteet. Laskemisessa on otettava huomioon myös viljatuotepi- toisuus; yksinkertaisuuden vuoksi tukea olisi maksettava jota kahdelle ”viljatuotteiden” käytetään yleisimmin vientiin tarkoitettujen rehuseosten valmistuksessa, sekä ja maissipohjaisille ”muille viljoille”, jotka muodostuvat tukeen oikeutetuista lukuun ottamatta maissia ja maissipoh- viljatuotteista, luokalle, eli maissille, tuotteille, jaisia tuotteita; tukea on myönnettävä rehuseosten sisäl- tämän viljatuotteiden määrän mukaan. Tuen määrässä on lisäksi otettava huomioon kyseisten tuotteiden myyntimahdollisuudet ja -edellytykset maail- manmarkkinoilla, tarve välttää häiriöitä yhteisön markki- noilla ja viennin taloudelliset seikat. rehuseoksissa Tuen laskemisen perusteena olisi tällä hetkellä kuitenkin suotavaa käyttää yleisesti käytettyjen raaka-aineiden hinnoissa yhteisön markkinoilla ja maail- manmarkkinoilla eroa, mikä mahdollistaa mainittujen tuotteiden viennin taloudellisten edellytysten selkeämmän huomioon ottamisen. todettua Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sitä voidaan muuttaa muuna aikana. Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan (4) (5) (6) (7) ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetusten (ETY) N:o 1766/92 ja (EY) N:o 1517/95 soveltamis- alaan kuuluvien rehuseosten vientituet vahvistetaan tämän asetuksen liitteen mukaisesti. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 31 päivänä maaliskuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 51. L 80/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 3. 2000 viljapohjaisten rehuseosten vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 30 päivänä maaliskuuta 2000 annet- tuun komission asetukseen LIITE Vientitukea saavan tuotteen koodi (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Viljatuotteet (2) Tuen määrä (2) (EUR/t) Maissi ja maissipohjaiset tuotteet CN-koodit 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Viljatuotteet (2), jaisia tuotteita lukuun ottamatta maissia ja maissipoh- 41,17 30,82 (1) Tuotekoodit määritellään komission asetuksen (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24. 12. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 5 jaksossa. (2) Tukea varten otetaan huomioon ainoastaan viljatuotteista lähtöisin oleva tärkkelys. Viljatuotteina pidetään yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeiden 0709 90 60 ja 0712 90 19, 10 ryhmän, nimikkeiden 1101, 1102, 1103 ja 1104 tuotteita, (sellaisenaan ja ilman ennalleen saattamista) lukuun ottamatta alanimikkeen 1104 30 tuotteita ja alanimikkeisiin 1904 10 10 ja 1904 10 90 kuuluvien viljatuotteiden sisältöä. Yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeiden 1904 10 10 ja 1904 10 90 viljatuotesisältöä pidetään yhtä suurena kuin valmiiden tuotteiden painoa. Tukea ei myönnetä viljoille, joiden tärkkelyksen alkuperää ei voida selvästi määrittää analyyseissä


title: PERGUNTA ESCRITA E-0943/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) ao Conselho. Utilização de sais wolman no tratamento de madeiras.

eurovoc_concepts:
Netherlands
carcinogenic substance
export
market approval
toxic substance
waste management
wood industry

text: 13. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 81 E/13 (2001/C 81 E/013) PERGUNTA ESCRITA E-0943/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) ao Conselho Objecto: Utiliza(cid:231)ªo de «sais wolman» no tratamento de madeiras (30 de Mar(cid:231)o de 2000) A utiliza(cid:231)ªo de «sais wolman» no tratamento de madeira (madeira impregnada) tem consequŒncias graves para o ser humano e o meio ambiente. Os «sais wolman» contŒm os muito t(cid:243)xicos arsØnico, cr(cid:243)mio IV e cobre. A madeira impregnada Ø, inter alia, utilizada em cabanas de jardim, veda(cid:231)ıes, brinquedos, pØrgolas, m(cid:243)veis de jardim e travessas dos caminhos de ferro. Desde Fevereiro de 2000 deixaram de poder ser vendidos nos Pa(cid:237)ses-Baixos produtos fabricados com madeira impregnada. O Conselho de Estado pronunciou-se tambØm contra o corte de madeira impregnada. Esta madeira nªo pode tambØm ser considerada como combust(cid:237)vel para as centrais elØctricas, como matØria-prima para placas de aglomerado e alimentos para animais, como fertilizante nos jardins e em volta das Ærvores ou substituto de palha nos estÆbulos. Conclui-se agora, todavia, de not(cid:237)cias publicadas na imprensa, que as autoridades neerlandesas fechariam os olhos (cid:224) exporta(cid:231)ªo de aparas desta madeira cancer(cid:237)gena para outros Estados-membros da UE para a produ(cid:231)ªo de placas de aglomerados, brinquedos, etc. , infringindo assim o esp(cid:237)rito e a letra de diversas directivas da UE. Tem o Conselho conhecimento da exporta(cid:231)ªo de aparas de madeira cancer(cid:237)gena dos Pa(cid:237)ses-Baixos para outros Estados da UE? a) b) Em caso afirmativo, quais sªo esses pa(cid:237)ses? Em caso negativo, considera o Conselho ser necessÆrio investigar esta questªo, dadas as consequŒncias negativas para o ser humano e o meio ambiente e a infrac(cid:231)ªo de diversas directivas da UE? (Resposta) (29 de Setembro de 2000) Como Ø do conhecimento do Sr. Deputado, a exporta(cid:231)ªo de madeira impregnada sob a forma de res(cid:237)duo Ø abrangida pelo Regulamento no 259/93 relativo (cid:224) fiscaliza(cid:231)ªo e ao controlo das transferŒncias de res(cid:237)duos no interior, (cid:224) entrada e (cid:224) sa(cid:237)da da Comunidade. AlØm disso, como Ø tambØm do conhecimento do Sr. Deputado, as disposi(cid:231)ıes da Directiva no 91/689/CEE relativa aos res(cid:237)duos perigosos abrangem a possibilidade de classifica(cid:231)ªo da madeira impregnada. Cabe (cid:224) Comissªo tomar as medidas consideradas necessÆrias para garantir a correcta aplica(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo comunitÆria supracitada. (2001/C 81 E/014) PERGUNTA ESCRITA E-0998/00 apresentada por Neil MacCormick (Verts/ALE) ao Conselho Objecto: Restitui(cid:231)ªo da propriedade nos pa(cid:237)ses candidatos (cid:224) adesªo (30 de Mar(cid:231)o de 2000) Muitos cidadªos da Uniªo Europeia sªo descendentes de pessoas cujos bens nos pa(cid:237)ses da Europa Central e Oriental foi confiscada durante a ocupa(cid:231)ªo nazi, durante o per(cid:237)odo do Holocausto, ou durante e ap(cid:243)s a tomada posterior do poder pelos regimes comunistas. Poderia o Conselho indicar se tenciona insistir, como condi(cid:231)ªo essencial de adesªo dos novos Estados-membros (cid:224) Uniªo Europeia, que estes adoptem e ponham em prÆtica planos eficazes para restituir os bens confiscados ilegitimamente?


title: Euroopan parlamentin päätöslauselma tuotevastuuta käsittelevästä komission vihreästä kirjasta (KOM(1999) 396 — C5-0184/1999 — 1999/2158(COS))

eurovoc_concepts:
civil liability
consumer protection
defective product
producer's liability
product safety

text: C 378/88 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 12. 2000 Torstai 30. maaliskuuta 2000 7. Tuotevastuu A5-0061/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma tuotevastuuta käsittelevästä komission vihreästä kirjasta (KOM(1999) 396 & C5-0184/1999 & 1999/2158(COS)) Euroopan parlamentti, joka (cid:1) ottaa huomioon komission vihreän kirjan (KOM(1999) 396 (cid:1) C5-0184/1999), (cid:1) ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 95 ja 153 artiklan, (cid:1) ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan, (cid:1) ottaa huomioon tuotevastuuta koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 25. heinäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/374/ETY (1), (cid:1) ottaa huomioon 5. marraskuuta 1998 antamansa lausunnon (2) ja 23. maaliskuuta 1999 tekemänsä päätöksen (3) neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi edellä mainitun neuvoston direktiivin 85/374/ETY muuttamisesta, (cid:1) ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön sekä ympäristöasioi- den, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunnan lausunnon (A5-0061/2000), A. ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden oli viimeistään 31. heinäkuuta 1988 noudatettava direktiivin 85/374/ETY säännöksiä, B. ottaa huomioon, että direktiivin 15 artiklan 3 kohta, 16 artiklan 2 kohta ja 21 artikla asettavat komis- siolle raportointivelvollisuuden, C. ottaa huomioon, että vihreän kirjan tarkoitus on valmistella kertomusta direktiivin soveltamisesta, D. katsoo, että direktiivin 85/374/ETY tarkistus saattaa johtaa parempaan yhdenmukaisuuteen, katsoo, että tuotevastuudirektiivin uudistamisen tulee kaikissa tapauksissa perustua selkeisiin tosiasioi- 1. hin; pyytää komissiota keräämään todistusaineistoa paitsi asianosaisilta kysymällä, niin myös soveltamalla 2. tieteellisiä metodeja ja käyttämällä hyväksi akateemisia laitoksia ja kansalaisyhteiskuntaa; 3. katsoo, että Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 372/1999/EY henkilövahinkojen ehkäi- semistä koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä osana kansanterveyden alan toimia (1999(cid:1)2003) (4) tulisi laajasti soveltaa, jotta saadaan olennaista tietoa viallisten tuotteiden aiheuttamista henkilövahingoista; suosittaa, että tällä oikeuden alueella, joka on kytköksissä tuottamukseen perustuvaan korjaavaan 4. oikeuteen sekä tuottamuksesta riippumattomaan vastuuseen, joka perustuu riskien uudelleen jakamisen periaatteeseen, voitaisiin aloittaa tutkimushankkeita; muistuttaa, että velvoiteoikeudellisesti arvokkaita tuloksia on saavutettu monilla aloitteilla, kuten Lando-komitea ja Euroopan vahingonkorvaus- ja vakuutus- oikeuden keskus (European Centre of Tort and Insurance Law) Wienissä; (1) EYVL L 210, 7. 8. 1985, s. 29; muutettu 10. toukokuuta 1999 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direk- tiivillä 1999/34/EY (EYVL L 141, 4. 6. 1999, s. 20). (2) EYVL C 359, 23. 11. 1998, s. 25. (3) EYVL C 177, 22. 6. 1999, s. 28. (4) EYVL L 46, 20. 2. 1999, s. 1. 29. 12. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 378/89 Torstai 30. maaliskuuta 2000 5. katsoo, että tuotevastuulain edelleen kehittäminen voisi olla hyvä lähtökohta prosessille, jossa pohdi- taan yksityisoikeuden syvemmän yhtenäistämisen mahdollisuuksia ja tarpeellisuutta markkinoiden kannalta oleellisilla alueilla; 6. suosittaa, että mikäli tuotevastuudirektiivin vaikutusten arvioinnin tuloksena saadut luotettavat tosi- seikat puoltavat kiireellisiä, aikaisessa vaiheessa toteutettavia lainsäädäntötoimia, komission tulisi tehdä tar- vittavat lainsäädäntöehdotukset mahdollisimman nopeasti; suosittaa lisäksi, että Euroopan yhteisön lainsää- täjien tulisi joka tapauksessa sitoutua eurooppalaisen tuotevastuulain kehittämistä ja tarkistamista koskevaan laajaan keskusteluun ja sen tarkistamiseen, vaikka vihreän kirjan ja siitä syntyneiden reaktioiden perusteella ei näytetä tarvittavan mitään välittömiä toimia; 7. kaikessa edellä mainitun suosituksen perusteella käynnistetyssä keskustelussa olisi otettava perusteelli- sesti huomioon direktiivin ne näkökohdat, jotka ovat antaneet aihetta huolenilmaisuihin parlamentin äsket- täisessä kuulemisessa ja keskustelussa; erityisesti olisi huomioitava: (cid:1) todistustaakkakysymys ja muut sellaiset menettelyt, jotka helpottavat esimerkiksi sitä, että vahinkoa kärsinyt saa tietoa ja väitetyn vahingon aiheuttaneen tuotteen valmistajan tai toimittajan hallussa ole- vat asiakirjat; (cid:1) tiukkaa tuotevastuuta ja erityisesti kehitysriskiä koskevat poikkeukset; (cid:1) yleisesti saatavilla olevia kulutushyödykkeitä koskevan vahinkovastuun poissulkeminen silloin kun hyödykkeet ovat olleet ammatillisessa tai kaupallisessa käytössä; (cid:1) tällä hetkellä asetettujen vastuuta koskevien aikarajojen soveliaisuus ottaen huomioon esimerkiksi joiden haitalliset vaikutukset ilmenevät vasta pitkän ajan joka koskee piileviä puutteita, ongelman, kuluttua; (cid:1) tuotevastuun kattamien vahinkojen luokat (esimerkiksi sekä psyykkiset että fyysiset vahingot); (cid:1) tuomioistuimen näkökanta vahinkojen määrittelyyn tuotevastuuoikeudenkäynneissä verrattuna niiden näkökantaan tuottamukseen perustuvissa vahingonkorvausvastuutapauksissa; (cid:1) rahamäärien ala- ja ylärajojen tarkoituksenmukaisuus vahinkovastuutapauksissa; (cid:1) oikeussuojan saatavuuteen liittyvät olennaiset ongelmat; katsoo, että elintarvikkeiden turvallisuus saavutetaan parhaiten ottamalla käyttöön, mukauttamalla ja 8. soveltamalla oikeudellisia toimenpiteitä, jotka sisältävät tuotantoa, tuotteiden merkitsemistä ja seurantaa koskevia vaatimuksia; huomauttaa, että tuotevastuudirektiivillä voi täten olla vain hyvin rajallinen suojaava vaikutus; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden 9. parlamenteille. 8. Sähkö A5-0078/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä ja sähkön sisämarkkinoista (SEC(1999) 470 & C5-0342/1999 & 2000/2002(COS)) Euroopan parlamentti, joka (cid:1) ottaa huomioon komission valmisteluasiakirjan (SEC(1999) 470 (cid:1) C5-0342/1999) (1), (cid:1) ottaa huomioon kilpailua ja ympäristöä koskevat EY:n perustamissopimuksen osastot sellaisina kuin ne ovat muutettuina Amsterdamin sopimuksella, (1) Ks. myös asiakirja SEC(1999) 711


title: Ψήφισμα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την Πράσινη Βίβλο της Επιτροπής με τίτλο «Η αστική ευθύνη λόγω ελαττωματικών προϊόντων» (COM(1999) 396 — C5-0184/1999 — 1999/2158(COS))

text: C 378/88 Πε΄µπτη, 30 Μαρτίου 2000 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 12. 2000 7. Αστικη΄ ευθυ΄νη λο΄γω ελαττωµατικω΄ν προι¨ο΄ντων A5-0061/2000 Ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την Πρα΄σινη Βι΄βλο της Επιτροπη΄ς µε τι΄τλο «Η αστικη΄ ευθυ΄νη λο΄γω ελαττωµατικω΄ν προι¨ο΄ντων» (COM(1999)396 (cid:16) C5-0184/1999 (cid:16) 1999/ 2158(COS)) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, (cid:1) ε΄χοντας υπο΄ψη την Πρα΄σινη Βι΄βλο της Επιτροπη΄ς (COM(1999)396 (cid:10) C5-0184/1999), (cid:10) ε΄χοντας υπο΄ψη τα α΄ρθρα 95 και 153 της Συνθη΄κης ΕΚ, (cid:1) ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 47, παρα΄γραφος 1 του Κανονισµου΄ του, (cid:1) ε΄χοντας υπο΄ψη την οδηγι΄α 85/374/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 25ης Ιουλι΄ου 1985 για την προσε΄γγιση των νοµοθετικω΄ν, κανονιστικω΄ν και διοικητικω΄ν διατα΄ξεων των κρατω΄ν µελω΄ν σε θε΄µατα ευθυ΄νης λο΄γω ελαττω- µατικω΄ν προι¨ο΄ντων (1), (cid:1) ε΄χοντας υπο΄ψη τη γνω΄µη του της 5ης Νοεµβρι΄ου 1998 (2) και την απο΄φαση΄ του της 23ης Μαρτι΄ου 1999 (3) σχετικα΄ µε την οδηγι΄α 1999/34/ΕΚ του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου της 10ης Μαι΅ου 1999 για την τροποποι΄ηση της προαναφερο΄µενης οδηγι΄ας 85/374/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου, (cid:1) ε΄χοντας υπο΄ψη την ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς Νοµικω΄ν Θεµα΄των και Εσωτερικη΄ς Αγορα΄ς και τη γνωµοδο΄τηση της Επιτροπη΄ς Περιβα΄λλοντος, ∆ηµο΄σιας Υγει΄ας και Πολιτικη΄ς των Καταναλωτω΄ν (A5-0061/2000), Α. Β. Γ. ∆. υπενθυµι΄ζοντας ο΄τι τα κρα΄τη µε΄λη ει΄χαν την υποχρε΄ωση να συµµορφωθου΄ν µε τις διατα΄ξεις της οδηγι΄ας 85/ 374/ΕΟΚ το αργο΄τερο ε΄ως τις 31 Ιουλι΄ου 1988, υπενθυµι΄ζοντας ο΄τι τα α΄ρθρα 15, παρα΄γραφος 3, 16, παρα΄γραφος 2 και 21 της οδηγι΄ας αυτη΄ς επε΄βαλαν στην Επιτροπη΄ την υποχρε΄ωση να υποβα΄λλει σχετικε΄ς εκθε΄σεις, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι η προ΄ταση της Πρα΄σινης Βι΄βλου προβλε΄πει την εκπο΄νηση ε΄κθεσης για την εφαρµογη΄ της οδηγι΄ας, εκτιµω΄ντας ο΄τι η αναθεω΄ρηση της οδηγι΄ας 85/374/ΕΟΚ µπορει΄ να ανοι΄ξει το δρο΄µο προς µεγαλυ΄τερη εναρ- µο΄νιση, πιστευ΄ει ο΄τι οιαδη΄ποτε αναθεω΄ρηση της οδηγι΄ας περι΄ αστικη΄ς ευθυ΄νης λο΄γω ελαττωµατικω΄ν προι¨ο΄ντων πρε΄- 1. πει να βασι΄ζεται σε αποδεδειγµε΄να αµετακλη΄τως πραγµατικα΄ περιστατικα΄ · καλει΄ την Επιτροπη΄ να συλλε΄ξει τα αντικειµενικα΄ στοιχει΄α, ο΄χι µο΄νον µε΄σω της κατα΄ρτισης ερωτηµατολογι΄ου 2. προς τα ενδιαφερο΄µενα µε΄ρη, αλλα΄ και µε την εφαρµογη΄ επιστηµονικω΄ν µεθο΄δων και µε τη συµµετοχη΄ της ακα- δηµαι¨κη΄ς κοινο΄τητας και της κοινωνι΄ας των πολιτω΄ν· φρονει΄, στο σηµει΄ο αυτο΄, ο΄τι πρε΄πει να γι΄νει ευρει΄α εφαρµογη΄ της απο΄φασης 372/1999/ΕΚ του Ευρωπαι¨- 3. κου΄ Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου της 8ης Φεβρουαρι΄ου 1999 για τη θε΄σπιση κοινοτικου΄ προγρα΄µµατος δρα΄σης σχετικα΄ µε την προ΄ληψη των τραυµατισµω΄ν στο πλαι΄σιο της δρα΄σης στον τοµε΄α της δηµο΄σιας υγει΄ας (1999-2003) (4), προκειµε΄νου να συλλεγου΄ν αξιο΄πιστα στοιχει΄α σχετικα΄ µε τους τραυµατισµου΄ς προσω΄πων συνε- πει΄α ελαττωµατικω΄ν προι¨ο΄ντων· συνιστα΄ τη δροµολο΄γηση ερευνητικω΄ν προγραµµα΄των για τον τοµε΄α αυτο΄ν του δικαι΄ου, για να διερευνηθει΄ 4. ποιος ει΄ναι ο κοινο΄ς νοµικο΄ς χω΄ρος ο΄που α΄πτονται η ποινικη΄ δικαιοσυ΄νη που επιβα΄λλει επανορθωτικε΄ς τιµε΄ς στον υπαι΄τιο και η δικαιοσυ΄νη που απονε΄µεται βα΄σει της αρχη΄ς της ανακατανοµη΄ς των κινδυ΄νων· υπενθυµι΄ζει ο΄τι, ο΄σον αφορα΄ το Εµπρα΄γµατο ∆ι΄καιο, υπα΄ρχει η΄δη πολυ΄τιµο υλικο΄ απο΄ εργασι΄ες που ε΄χουν πραγµατοποιηθει΄ χα΄ρη σε δια΄φορες πρωτοβουλι΄ες, ο΄πως οι εργασι΄ες της Επιτροπη΄ς Lando και του «Κε΄ντρου για το ∆ι΄καιο των Ζηµιω΄ν και των Ασφαλειω΄ν» («Europäisches Zentrum für Schadenersatz- und Versicherungsrecht») της Βιε΄ννης· (1) (2) (3) (4) ΕΕ L 210 της 7. 8. 1985, σ. 29· τροποποιη΄θηκε απο΄ την οδηγι΄α 1999/34/ΕΚ του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου της 10ης Μαι΅ου 1999 (ΕΕ L 141 της 4. 6. 1999, σ. 20). ΕΕ C 359 της 23. 11. 1998, σ. 25. ΕΕ C 177 της 22. 6. 1999, σ. 28. ΕΕ L 46 της 20. 2. 1999, σ. 1. 29. 12. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 378/89 Πε΄µπτη, 30 Μαρτίου 2000 εκφρα΄ζει την α΄ποψη ο΄τι η περαιτε΄ρω ανα΄πτυξη της νοµοθεσι΄ας περι΄ αστικη΄ς ευθυ΄νης λο΄γω ελαττωµατικω΄ν 5. προι¨ο΄ντων θα αποτελου΄σε προ΄σφορο σηµει΄ο αφετηρι΄ας για ε΄ναν προβληµατισµο΄ ως προς το κατα΄ πο΄σον ει΄ναι εφικτο΄ και σκο΄πιµο να υπα΄ρξει µια ευρυ΄τερη εναρµο΄νιση του ιδιωτικου΄ δικαι΄ου σε τοµει΄ς που σχετι΄ζονται µε την αγορα΄· συνιστα΄ στην Επιτροπη΄ να υποβα΄λει το ταχυ΄τερο δυνατο΄ν τις δε΄ουσες νοµοθετικε΄ς προτα΄σεις, σε περι΄πτωση 6. που αξιο΄πιστα συγκεκριµε΄να στοιχει΄α που θα προκυ΄ψουν απο΄ την αξιολο΄γηση των επιπτω΄σεων της οδηγι΄ας περι΄ αστικη΄ς ευθυ΄νης λο΄γω ελαττωµατικω΄ν προι¨ο΄ντων οδηγη΄σουν στο πο΄ρισµα ο΄τι υπα΄ρχει ανα΄γκη να αναληφθει΄ ε΄γκαιρη νοµοθετικη΄ δρα΄ση, να υποβα΄λει το ταχυ΄τερο τις δε΄ουσες νοµοθετικε΄ς προτα΄σεις· ανεξαρτη΄τως αυτου΄, και ακο΄µη και αν δεν προκυ΄ψει ανα΄γκη για α΄µεση νοµοθετικη΄ δρα΄ση, συνιστα΄ επι΄σης οι νοµοθετικε΄ς αρχε΄ς της Ευρωπαι¨κη΄ς Κοινο΄τητας να δροµολογη΄σουν εκτεταµε΄νο δια΄λογο και ανασκο΄πηση ο΄σον αφορα΄ την ανα΄πτυξη της ευρωπαι¨κη΄ς νοµοθεσι΄ας της σχετικη΄ς µε την αστικη΄ ευθυ΄νη λο΄γω ελαττωµατικω΄ν προι¨ο΄ντων, µε βα΄ση την Πρα΄σινη Βι΄βλο και τις απαντη΄σεις στα ερωτη΄µατα που ε΄θετε· θεωρει΄ ο΄τι κα΄θε δια΄λογος που θα δροµολογηθει΄ βα΄σει της συ΄στασης αυτη΄ς πρε΄πει να περιλαµβα΄νει την 7. προσεκτικη΄ εξε΄ταση των πτυχω΄ν της οδηγι΄ας για τις οποι΄ες διατυπω΄θηκαν ανησυχι΄ες στους κο΄λπους του Κοινο- βουλι΄ου στο πλαι΄σιο της προ΄σφατης διαδικασι΄ας διαβου΄λευσης και των σχετικω΄ν συζητη΄σεων, και που αφορου΄ν µεταξυ΄ α΄λλων: (cid:1) το βα΄ρος της αποδει΄ξεως και α΄λλους δικονοµικου΄ς κανο΄νες που διευκολυ΄νουν την προ΄σβαση του ενα΄γοντος σε πληροφορι΄ες και ε΄γγραφα ευρισκο΄µενα υπο΄ την κατοχη΄ του κατασκευαστη΄ η΄ προµηθευτη΄ του προι¨ο΄ντος που καταγγε΄λλεται ο΄τι προκα΄λεσε τη ζηµι΄α· (cid:1) τις εξαιρε΄σεις στην υπο΄ την στενη΄ ε΄ννοια αστικη΄ ευθυ΄νη λο΄γω ελαττωµατικω΄ν προι¨ο΄ντων, ειδικο΄τερα ο΄σον αφορα΄ τους «κινδυ΄νους ανα΄πτυξης»· (cid:1) την απαλλαγη΄ απο΄ αστικη΄ ευθυ΄νη για ζηµι΄ες προκαλου΄µενες κατα΄ την επαγγελµατικη΄ η΄ εµπορικη΄ χρη΄ση προι¨ο΄ντων τα οποι΄α ει΄ναι επι΄σης διαθε΄σιµα για γενικη΄ χρη΄ση ως καταναλωτικα΄ προι¨ο΄ντα· (cid:1) την ορθο΄τητα των χρονικω΄ν ορι΄ων που ισχυ΄ουν ση΄µερα για την αστικη΄ ευθυ΄νη, π. χ. σε ο΄,τι αφορα΄ λανθα΄- νοντα ελαττω΄µατα των οποι΄ων οι βλαπτικε΄ς συνε΄πειες αποκαλυ΄πτονται µο΄νον µετα΄ την πα΄ροδο µεγα΄λου χρονικου΄ διαστη΄µατος· (cid:1) τις κατηγορι΄ες ζηµιω΄ν που καλυ΄πτονται απο΄ την αστικη΄ ευθυ΄νη (π. χ. ψυχολογικε΄ς εκτο΄ς απο΄ φυσικε΄ς βλα΄- βες)· (cid:1) τον τρο΄πο µε τον οποι΄ο τα δικαστη΄ρια αντιµετωπι΄ζουν την ποσοτικη΄ εκτι΄µηση των ζηµιω΄ν σε υποθε΄σεις αστικη΄ς ευθυ΄νης λο΄γω ελαττωµατικω΄ν προι¨ο΄ντων, σε αντιπαρα΄θεση µε την αντι΄στοιχη αντιµετω΄πιση υποθε΄- σεων αστικη΄ς ευθυ΄νης λο΄γω υπαιτιο΄τητας· (cid:1) το κατα΄ πο΄σον ενδει΄κνυται η θε΄σπιση κατωτα΄των και ανωτα΄των χρηµατικω΄ν ορι΄ων αποζηµι΄ωσης λο΄γω αστικη΄ς ευθυ΄νης· (cid:1) προβλη΄µατα σχετικα΄ µε την προ΄σβαση στη ∆ικαιοσυ΄νη· πιστευ΄ει ο΄τι ο προσφορο΄τερος τρο΄πος για να εξασφαλισθει΄ η ασφα΄λεια των τροφι΄µων ει΄ναι η ε΄γκριση, 8. προσαρµογη΄ και εφαρµογη΄ νοµικω΄ν µε΄σων που θα θεσπι΄ζουν τις ενδεδειγµε΄νες απαιτη΄σεις ως προς την παραγωγη΄, τη ση΄µανση και τον εντοπισµο΄ της προε΄λευσης· επισηµαι΄νει ο΄τι η οδηγι΄α περι΄ αστικη΄ς ευθυ΄νης λο΄γω ελαττωµα- τικω΄ν προι¨ο΄ντων µπορει΄ να ε΄χει µο΄νον ε΄να πολυ΄ περιορισµε΄νο προστατευτικο΄ αποτε΄λεσµα· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει το παρο΄ν ψη΄φισµα στο Συµβου΄λιο, την Επιτροπη΄ και τα κοινο- 9. βου΄λια των κρατω΄ν µελω΄ν. 8. Ηλεκτρικη΄ ενε΄ργεια A5-0078/2000 Ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την ηλεκτρικη΄ ενε΄ργεια απο΄ ανανεω΄σιµες πηγε΄ς και την εσωτερικη΄ αγορα΄ ηλεκτρικη΄ς ενε΄ργειας (SEC(1999)470 (cid:16) C5-0342/1999 (cid:16) 2000/2002(COS)) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, (cid:1) ε΄χοντας υπο΄ψη το ε΄γγραφο εργασι΄ας της Επιτροπη΄ς (SEC(1999)470 (cid:10) C5-0342/1999) (1), (cid:10) ε΄χοντας υπο΄ψη τους τι΄τλους περι΄ ανταγωνισµου΄ και περιβα΄λλοντος της Συνθη΄κης ΕΚ, ο΄πως τροποποιη΄θηκαν απο΄ τη Συνθη΄κη του Άµστερνταµ, (1) ΕΕ C (δεν ε΄χει ακο΄µη δηµοσιευθει΄) και Παρα΄ρτηµα, SEC(1999)711


title: Verordnung (EG) Nr. 663/2000 der Kommission vom 30. März 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnisse

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

text: 31. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 80/19 VERORDNUNG (EG) Nr. 663/2000 DER KOMMISSION vom 30. März 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnisse DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (4) gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3072/95 des Rates vom 22. Dezember 1995 über die gemeinsame Marktorganisation für Reis (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2072/98 (4), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) 13 (EG) Nr. der Verordnung Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 und Artikel 3072/95 bestimmen, daß der Unterschied zwischen den Notie- rungen oder den Preisen auf dem Weltmarkt für die in Artikel 1 dieser Verordnungen genannten Erzeugnisse und den Preisen für die Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden kann. Gemäß Artikel 13 der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 sind die Erstattungen unter Berücksichtigung der jewei- ligen Lage und der voraussichtlichen Entwicklung einer- seits des verfügbaren Getreides und des Reises und Bruchreises und ihrer Preise in der Gemeinschaft und andererseits der Preise für Getreide, Reis, Bruchreis und Getreideerzeugnisse auf dem Weltmarkt festzusetzen. Nach denselben Artikeln ist auf den Getreide- und Reis- märkten für eine ausgeglichene Lage und für eine natür- liche Preis- und Handelsentwicklung zu sorgen. Ferner ist geplanten Ausfuhren sowie der Notwendigkeit Rechnung zu zu in tragen, Marktstörungen vermeiden. den wirtschaftlichen Aspekten der der Gemeinschaft (5) (6) (7) (8) (9) nung der Erstattung für diese Erzeugnisse zu berücksich- tigen sind. Infolgedessen sind die für die einzelnen Erzeugnisse zu gewährenden Erstattungen zu staffeln, und zwar, je nach Erzeugnis, aufgrund des Gehaltes an Rohfasern, Asche, Spelzen, Proteinen, Fetten oder Stärke, wobei dieser Gehalt jeweils besonders charakteristisch für die tatsäch- lich in dem Verarbeitungserzeugnis enthaltene Menge des Grunderzeugnisses ist. Bei Maniokwurzeln, anderen Wurzeln und Knollen von tropischen Früchten sowie deren Mehlen machen wirt- schaftliche Gesichtspunkte etwaiger Ausfuhren ange- sichts der Art und der Herkunft dieser Erzeugnisse zur Zeit eine Festsetzung von Ausfuhrerstattungen nicht erforderlich. Für einige Verarbeitungserzeugnisse aus Getreide ist es aufgrund der schwachen Beteiligung der Gemeinschaft nicht gegenwärtig am Welthandel notwendig, eine Ausfuhrerstattung festzusetzen. Die Lage auf dem Weltmarkt oder besondere Erforder- nisse bestimmter Märkte können eine Differenzierung bei Erstattungen für bestimmte Erzeugnisse je nach ihrer Bestimmung notwendig machen. Die Erstattung muß einmal monatlich festgesetzt werden; sie kann zwischenzeitlich geändert werden. Bestimmte Maiserzeugnisse können so wärmebehandelt werden, daß für sie eine Erstattung gewährt werden könnte, die ihrer Qualität nicht gerecht wird. Für Erzeug- eine erste Gelbildung oder Gelierung die nisse, aufweisen, keine Ausfuhrerstattung deshalb sollte gewährt werden. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: (3) Die Verordnung (EG) Nr. 1518/95 der Kommission (5), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2993/95 (6), über die Regelung für die Einfuhr und die Ausfuhr von Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnissen bestimmt in Artikel 4 die besonderen Kriterien, die bei der Berech- (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 329 vom 30. 12. 1995, S. 18. (4) ABl. L 265 vom 30. 9. 1998, S. 4. (5) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 55. (6) ABl. L 312 vom 23. 12. 1995, S. 25. Artikel 1 Die Ausfuhrerstattungen für die in Artikel 1 Absatz 1 Buch- stabe d) der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 und in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe c) der Verordnung (EG) Nr. 3072/95 genannten und der Verordnung (EG) Nr. 1518/95 unterlie- genden Erzeugnisse werden wie im Anhang dieser Verordnung angegeben festgesetzt. L 80/20 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 31. 3. 2000 Diese Verordnung tritt am 31. März 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 30. März 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 30. März 2000, zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide- und Reisverarbeitungserzeugnisse Erzeugniscode Erstattungsbetrag Erzeugniscode Erstattungsbetrag (EUR/Tonne) (EUR/Tonne) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 57,64 49,40 49,40 40,20 27,34 78,28 78,28 74,11 57,64 49,40 49,40 46,09 41,54 35,54 27,34 40,20 86,98 69,58 35,54 65,87 53,52 40,20 40,20 53,60 42,88 69,58 73,93 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 61,76 47,35 35,54 34,84 34,84 8,71 10,29 62,02 47,70 69,68 69,68 65,87 65,87 65,87 65,87 53,20 53,20 0,00 82,74 63,34 82,74 63,34 63,34 82,74 63,34 86,70 60,17 63,34 (1) Für Erzeugnisse, die einer Wärmebehandlung bis zur ersten Gelbildung unterzogen wurden, wird keine Erstattung gewährt. (2) Es gelten die Erstattungen gemäß der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 2730/75 des Rates (ABl. L 281 vom 1. 11. 1975, S. 20). NB: Die die Erzeugnisse betreffenden Codes sowie die Verweisungen und Fußnoten sind durch die geänderte Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommission (ABl. L 366 vom 24. 12. 1987, S. 1) bestimmt