title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0947/00 van Rosa Miguélez Ramos (PSE) aan de Commissie. Inkomen schelpdierzoeksters in Galicië en sociale zekerheid.

eurovoc_concepts:
EU aid
European social policy
Galicia
competence of the Member States
fisherman
mollusc
social-security contribution

text: 6. 3. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 72 E/9 Wat is de mening van de Commissie dienaangaande in het licht van het feit dat de tendens bestaat dat dit verschijnsel in de Unie steeds algemener en gewoner wordt? Is er momenteel een wettekst in voorbereiding om de invoering van de commercie in het openbare onderwijs tegen te gaan? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (27 juli 2000) De Commissie is zich bewust van het belang van de door het geachte parlementslid aangehaalde kwestie, alsook van de positieve en negatieve aspecten van deze commerciºle praktijken, zoals blijkt uit de studie (cid:132)Marketing op school(cid:148), die door de Commissie werd gefinancierd en sinds eind 1998 op internet beschikbaar is (1). Indien deze praktijken tot gevolg hebben dat bedrieglijke reclame of verborgen reclameboodschappen worden verspreid, gelden de bepalingen van Richtlijn 84/450/EEG van de Raad van 10 september 1984 betreffende het nader tot elkaar brengen van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen der lidstaten inzake misleidende reclame (2). Gezien het subsidiariteits- en het evenredigheidsbeginsel is de Commissie echter van oordeel dat de goedkeuring op communautair niveau van preciezere wetteksten niet de beste oplossing voor deze kwestie is. In dit verband heeft de Commissie reeds met de betrokken partijen contact opgenomen, waaronder ook met de consumentenverenigingen, en hen aangemoedigd een dialoog aan te gaan om te onderhandelen over de goedkeuring van niet-bindende regels inzake op kinderen en jongeren gerichte commerciºle praktijken. (1) http://europa. eu. int/comm/dg24/library/surveys/sur03_en. html. (2) PB L 250 van 19. 9. 1984. (2001/C 72 E/010) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0947/00 van Rosa MiguØlez Ramos (PSE) aan de Commissie (29 maart 2000) Betreft: Inkomen schelpdierzoeksters in Galiciº en sociale zekerheid In Galiciº werken 8500 vrouwen als schelpdierzoeksters met een vergunning die wordt afgegeven door het departement Visserij van de Xunta de Galicia. In 1993 werd de Visserijwet van Galiciº goedgekeurd. In deze wet wordt bepaald dat deze schelpdierzoeksters als kleine zelfstandigen recht zouden moeten hebben op sociale zekerheid in het kader van de speciale regeling voor de Zee. Omdat het inkomen van deze vrouwen erg laag is (gemiddeld 300 000 peseta(cid:146)s op jaarbasis), werd er door een stilzwijgende over- eenkomst tussen de overheid en de sector tot op heden geen premie betaald aan het stelsel van sociale zekerheid, welke neer zou komen op 168 000 peseta(cid:146)s, ofwel 56 % van het totale inkomen. Recentelijk is de Xunta echter begonnen te eisen dat zij zich aansluiten bij de speciale regeling voor de Zee (Sociaal Instituut van het Zeewezen), omdat anders de vergunning voor de schelpdierzoeksters niet wordt verlengd. De vrouwen hebben aangedrongen op onderhandelingen met de regeringen van de autonome gewesten en de nationale overheid om formules vast te stellen voor de berekening van de premie op basis van het verdiende inkomen of de gewerkte tijd (gemiddeld vier uur per dag, gedurende 8 tot 10 dagen per maand, 10 maanden per jaar). Hoe beoordeelt de Commissie het feit dat van deze vrouwen geºist wordt dat zij 56 % van hun inkomen afdragen als premie voor de sociale zekerheid? Kent de Commissie een ander geval inkomen aan premie voor de sociale zekerheid moet afdragen? in de Europese Unie waarin een werknemer meer dan 50 % van Zou de Commissie, op verzoek van de betrokken lidstaat, steun kunnen verstrekken opdat deze vrouwen kunnen blijven werken zonder dat er een buitensporige aanslag wordt gedaan op hun beperkte inkomsten? C 72 E/10 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 6. 3. 2001 Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (5 juni 2000) De Commissie herinnert het geachte parlementslid eraan dat de hoogte van de sociale premies uitsluitend onder de bevoegdheid van de lidstaten valt. De gegevens over de sociale zekerheid waarover de Commissie beschikt, zijn bijeengebracht in de publicatie Mutual Information System on Social Protection in the Member States of the European Union (MISSOC), waarin de verschillende uitkeringen in elke lidstaat gedetailleerd worden weergegeven. Deze publicatie is rechtstreeks toegankelijk via het volgende internet-adres: http://europa. eu. int/comm/employment_social/soc-prot/missoc98. De Commissie ziet geen mogelijkheid voor een steunregeling waarbij een gedeelte van de sociale premies wordt bekostigd. Zo(cid:146)n regeling valt niet binnen de financieringsmogelijkheden van de begrotingslijnen van de Commissie. (2001/C 72 E/011) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0956/00 van Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) aan de Commissie (29 maart 2000) Betreft: Neergang in de landbouw De gestage inkomensdalingen waarmee de landbouwers in de sector gedroogde groenten en fruit in Cataloniº worden geconfronteerd, hebben tot gevolg dat steeds minder Catalaanse landbouwgrond als zodanig wordt gebruikt. Zo is in de jaren negentig 39,4 % van de landbouwgrond braak komen te liggen. Behalve de sociaaleconomische gevolgen van deze neergang in de landbouw betekent dit ook dat het risico van bosbranden en bodemerosie toeneemt. Welke maatregelen denkt de Commissie te nemen om de ontvolking van het Catalaanse platteland en deze tendens van bedrijfsbeºindigingen een halt toe te roepen? Is de Commissie van plan hiertoe een beroep te doen op de Structuurfondsen? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (5 mei 2000) Het nieuwe beleid voor plattelandsontwikkeling, dat in juni 1999 door de Raad is goedgekeurd, is de tweede pijler van het Gemeenschappelijk Landbouwbeleid geworden. Als essentieel onderdeel van het Europese landbouwmodel is dit beleid erop gericht om een coherent en duurzaam kader op te zetten waarmee de toekomst van het platteland kan worden gegarandeerd door het behouden en scheppen van werkgelegenheid. De hoofdlijnen voor deze ontwikkeling van het platteland zijn: versterking van de landbouw- en bosbouwsector, verbetering van het concurrentievermogen van het platteland en instandhou- ding van het milieu en het landelijke erfgoed. De structuurmaatregelen in het kader van Verordening (EG) nr. 1257/1999 van de Raad van 17 mei 1999 inzake steun voor plattelandsontwikkeling uit het Europees Oriºntatie- en Garantiefonds voor de Landbouw (EOGFL) en tot wijziging en intrekking van een aantal verordeningen (1), omvatten met name steun voor de bebossing van landbouwgrond, compenserende vergoedingen in de probleemgebieden of gebieden die worden geconfronteerd met specifieke milieuproblemen, en milieumaatregelen in de land- bouw. Hiermee wordt onder andere tegemoetgekomen aan de zorgen van het geachte parlementslid. Opgemerkt zij dat milieumaatregelen in de landbouw die door de Spaanse overheid zijn ingediend en die zijn goedgekeurd uit hoofde van Verordening (EEG) nr. 2078/92 van de Raad van 30 juni 1992 betreffende de landbouwproductiemethoden die verenigbaar zijn met de eisen inzake milieubescherming, en betref- fende natuurbeheer (2) (periode 1995-1999), reeds steun aan telers van gedroogde vruchten mogelijk maakten, volgens de voorwaarden die zijn vastgesteld in de betreffende programma(cid:146)s. Het is, gezien het subsidiariteitsbeginsel, aan de betreffende lidstaat om zelf programma(cid:146)s voor plattelands- ontwikkeling in te dienen. In de gebieden die niet onder doelstelling nr. 1 vallen, zoals Cataloniº, kunnen de lidstaten programma(cid:146)s voor plattelandsontwikkeling die de verschillende bovengenoemde maatregelen omvatten, indienen voor financiering daarvan uit het EOGFL-garantie. In deze programma(cid:146)s moeten met name de situatie in de beoogde zone, de specifieke problemen ervan, de voorgestelde strategie en de prioriteiten worden beschreven. Daarnaast moet worden aangegeven welke maatregelen zijn voorzien om de plannen uit te voeren


title: PERGUNTA ESCRITA P-1022/00 apresentada por Mogens Camre (UEN) à Comissão. Competências do Observatório Europeu do Racismo e da Xenofobia.

eurovoc_concepts: European Union Agency for Fundamental Rights

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/201 PoderÆ a federa(cid:231)ªo de trote alemª obrigar os proprietÆrios de cavalos de trote de outro Estado- 4. -membro da UE a manter os cavalos de nacionalidade alemª na Alemanha durante seis meses por ano? 5. PoderÆ a federa(cid:231)ªo de trote alemª eliminar do registo geneal(cid:243)gico alemªo e das competi(cid:231)ıes os cavalos de trote, por nªo ter sido solicitado um documento de exporta(cid:231)ªo ou nªo ter sido respeitado o prazo autorizado para a exporta(cid:231)ªo no interior da UE? Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (16 de Maio de 2000) A Comissªo desconhece os problemas referidos pelo Senhor Deputado e, por conseguinte, lan(cid:231)ou um inquØrito (cid:224)s autoridades em causa. A autoridade competente de um Estado-membro jÆ comunicou oficialmente (cid:224) Comissªo que tinha solicitado a documenta(cid:231)ªo pertinente (cid:224) organiza(cid:231)ªo em questªo. A Comissªo comunicarÆ estes resultados directamente ao Senhor Deputado. A legisla(cid:231)ªo comunitÆria relativa aos equ(cid:237)deos abrange diversos aspectos. As condi(cid:231)ıes de sanidade animal para a circula(cid:231)ªo e as importa(cid:231)ıes dos equ(cid:237)deos sªo estabelecidas pela Directiva 90/426/CEE do Conselho, de 26 de Junho de 1990 (1), e o certificado veterinÆrio a utilizar em combina(cid:231)ªo com o passaporte para equ(cid:237)deos registados Ø o estabelecido no anexo B dessa directiva. A menos que os Estados-membros apliquem as disposi(cid:231)ıes do artigo 6o da referida directiva, um veterinÆrio oficial do Estado-membro de expedi(cid:231)ªo deve estabelecer um certificado de sanidade animal cada vez que o animal seja transferido para independentemente de esta «exporta(cid:231)ªo» ser permanente ou temporÆria. Este outro Estado-membro, certificado Ø vÆlido por um per(cid:237)odo de 10 dias e, por conseguinte, pode ser utilizado para «atravessar» mais que uma fronteira durante este per(cid:237)odo. A Directiva 90/427/CEE do Conselho de 26 de Junho de 1990, estabelece as condi(cid:231)ıes zootØcnicas e geneal(cid:243)gicas que regem o comØrcio intracomunitÆrio de equ(cid:237)deos. Baseada nesta directiva, a Decisªo 92/ 353/CEE da Comissªo, de 11 de Junho de 1992, determina os critØrios de aprova(cid:231)ªo ou de reconheci- mento das organiza(cid:231)ıes ou associa(cid:231)ıes que mantŒm ou criam livros geneal(cid:243)gicos dos equ(cid:237)deos regista- dos (2). Em conformidade com esta decisªo, Ø da responsabilidade dos Estados-membros a aprova(cid:231)ªo das organiza(cid:231)ıes e associa(cid:231)ıes, especialmente para evitar qualquer discrimina(cid:231)ªo entre criadores. A Decisªo 96/78/CE da Comissªo, de 10 de Janeiro de 1996, determina os critØrios de inscri(cid:231)ªo e registo de equ(cid:237)deos em livros geneal(cid:243)gicos para fins de reprodu(cid:231)ªo (3). A Directiva 90/428/CEE do Conselho, de 26 de Junho de 1990, refere-se (cid:224)s trocas de equ(cid:237)deos destinados a concursos e estabelece as condi(cid:231)ıes de participa(cid:231)ªo nesses concursos. (1) (2) (3) JO L 224 de 18. 8. 1990. JO L 192 de 11. 7. 1992. JO L 19 de 25. 1. 1996. (2000/C 374 E/238) PERGUNTA ESCRITA P-1022/00 apresentada por Mogens Camre (UEN) (cid:224) Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: CompetŒncias do Observat(cid:243)rio Europeu do Racismo e da Xenofobia Segundo a edi(cid:231)ªo de 6 de Mar(cid:231)o de 2000 do prestigioso diÆrio dinamarquŒs Berlingske Tidende, a Sra Beate Winklers, Directora no Observat(cid:243)rio Europeu do Racismo e da Xenofobia, acaba de participar num congresso multiØtnico realizado em Copenhaga. No decurso deste congresso, esta funcionÆria da UE declarou que o Observat(cid:243)rio controla e analisa as declara(cid:231)ıes do Partido Popular DinamarquŒs (Dansk Folkeparti), partido que segundo as suas informa(cid:231)ıes Ø considerado como um dos partidos de extrema direita europeia. O conteœdo destas declara(cid:231)ıes Ø muito contestÆvel. O r(cid:243)tulo de «partido de extrema direita» Ø absurdo quando aplicado a um partido social e liberal, e o tipo de questıes que se espera que preocupem o Observat(cid:243)rio nªo tŒm nada a ver com o trabalho e a pol(cid:237)tica desenvolvida pelo Partido Popular DinamarquŒs. Declara(cid:231)ıes similares feitas por um jornalista de esquerda dinamarquŒs em 1999 foram apreciadas por um Tribunal dinamarquŒs e levaram (cid:224) sua condena(cid:231)ªo. C 374 E/202 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 12. 2000 As declara(cid:231)ıes da Sra Beate Winklers dªo a entender que ela tem competŒncias que a autorizam a controlar, denunciar e repreender os cidadªos e os partidos pol(cid:237)ticos dinamarqueses que adoptem comportamentos que o seu Observat(cid:243)rio considere incorrectos. Trata-se de uma grave viola(cid:231)ªo dos direitos democrÆticos dos cidadªos dinamarqueses e Ø de primordial import(cid:226)ncia estabelecer se a Comissªo Europeia entende que as actividades pol(cid:237)ticas da Sra Winklers estªo em conformidade com o Tratado da UE e com as fun(cid:231)ıes que competem ao Observat(cid:243)rio Europeu. Na opiniªo da Comissªo, que competŒncias habilitam o Observat(cid:243)rio Europeu do Racismo e da Xenofobia e a sua funcionÆria Beate Winklers a criticar partidos e posi(cid:231)ıes pol(cid:237)ticas democrÆticas num Estado- -membro? Resposta dada por Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (11 de Maio de 2000) O Observat(cid:243)rio Europeu do Racismo e da Xenofobia foi criado pelo Regulamento (CE) no 1035/97 do Conselho de 2 de Junho de 1997 (1). O regulamento cria um organismo independente o qual, enquanto responder pela utiliza(cid:231)ªo de fundos comunitÆrios (cid:224)s institui(cid:231)ıes da Comunidade, tem autonomia total no desempenho das suas tarefas (considerando 23). O regulamento estabelece como objectivo do Observat(cid:243)rio fornecer (cid:224) Comunidade e aos seus Estados- -membros dados objectivos, fiÆveis e comparÆveis a n(cid:237)vel europeu relativos ao fen(cid:243)meno do racismo, xenofobia e anti-semitismo por forma a auxiliÆ-los a tomarem medidas ou formularem linhas de ac(cid:231)ªo nas respectivas esferas de competŒncia, bem como estudar a extensªo e o desenvolvimento do fen(cid:243)meno e das manifesta(cid:231)ıes de racismo, xenofobia e anti-semitismo, analisar as suas causas, as suas consequŒncias e os seus efeitos, examinando ainda exemplos de boas prÆticas na forma de lidar com eles. O regulamento define tambØm um determinado nœmero de tarefas que o Observat(cid:243)rio pode desempenhar no sentido de alcan(cid:231)ar esses objectivos. As referidas tarefas incluem levar a cabo investiga(cid:231)ªo e sondagens cient(cid:237)ficas, estudos preparat(cid:243)rios e de fiabilidade e formular conclusıes e pareceres para a Comunidade e para os seus Estados-membros. Torna-se evidente, neste contexto, que a tarefa de estudar o desenvolvimento do racismo e da xenofobia envolve um amplo leque de ac(cid:231)ıes que devem necessariamente incluir declara(cid:231)ıes proferidas por partidos pol(cid:237)ticos. Para isso, a Comissªo salienta que o Observat(cid:243)rio tem apoiado e promovido a assinatura de partidos pol(cid:237)ticos por toda a Europa da Carta dos partidos pol(cid:237)ticos para uma sociedade nªo racista, que os compromete a evitar linguagem nas suas plataformas pol(cid:237)ticas que possa promover ou legitimar atitudes racistas e xen(cid:243)fobas. (1) JO L 151 de 10. 6. 1997. (2000/C 374 E/239) PERGUNTA ESCRITA E-1033/00 apresentada por Theresa Villiers (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (4 de Abril de 2000) Objecto: ClÆusula 19 da lei brit(cid:226)nica relativa aos servi(cid:231)os e mercados financeiros Nos termos da ClÆusula 19 da lei relativa aos servi(cid:231)os e mercados financeiros (dispon(cid:237)vel na Internet em http://www. publications. parliament. uk/pa/ld199900/ldbills/032/2000032. htm), o Reino Unido estÆ a pro- curar impor uma jurisdi(cid:231)ªo extraterritorial aos fornecedores de servi(cid:231)os financeiros que operam no exterior do pa(cid:237)s. Esta clÆusula permitiria que o Reino Unido regulamentasse companhias estabelecidas noutros Estados-membros que vendem servi(cid:231)os financeiros no mercado do Reino Unido atravØs da Internet


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1048/00 af Hubert Pirker (PPE-DE) til Kommissionen. Uafklarede formueretlige spørgsmål.

eurovoc_concepts:
EU competence
Slovenia
accession negotiations
expropriation

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/63 1. Vil Kommissionen oplyse, hvilket belłb der er afsat til EF-finansiering af det nuv(cid:230)rende metroprojekt i Porto? 2. Er der indgivet (cid:230)ndringer eller tilfłjelser til det nuv(cid:230)rende projekt? Hvilke? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (25. maj 2000) I 1994 blev der som led i stłtteprogrammet for infrastrukturudvikling under EF-stłtterammen for Portugal afsat et vejledende belłb p(cid:229) 60-70 mio. EUR til samfinansieringen af den lette metro i Porto (foranstaltning nr. 4 i delprogrammet vedrłrende trafikaflastningen i storbyomr(cid:229)derne Lissabon og Porto). Fłrste del af projektet blev godkendt af Kommissionen den 11. december 1998, og bidraget fra Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling belłber sig til 71,77 mio. EUR. Kommissionen har ikke indtil dato modtaget nogen ansłgning om (cid:230)ndring af projektet. (2001/C 53 E/074) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1048/00 af Hubert Pirker (PPE-DE) til Kommissionen (29. marts 2000) Om: Uafklarede formueretlige spłrgsm(cid:229)l Det er almindelig kendt, at ekspropriation af formuer uden erstatning altid er i modstrid med folkeretten. Den politiske betydning af disse uafklarede formueretlige spłrgsm(cid:229)l for F(cid:230)llesskabets retsorden kan ikke afklares ved blot at henvise til EF-traktaten, artikel 295. Hvorledes vurderer Kommissionen (cid:129) i forbindelse med tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne med Slovenien (cid:129) disse fortsat uafklarede formueretlige spłrgsm(cid:229)l, og er den rede til at yde et bidrag til at fjerne denne uret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (2. maj 2000) Som det (cid:230)rede medlem fik meddelt i svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-0697/00 og E-0698/00 (1), er processen omkring tilbagegivelse af ejendom i Slovenien blevet vurderet i lyset af de i Kłbenhavn vedtagne politiske kriterier i Kommissionens udtalelse om Sloveniens ansłgning om tiltr(cid:230)delse af Unionen samt i de efterfłlgende (cid:229)rlige periodiske rapporter. Kommissionen fłlger den generelle udvikling af denne lłbende proces inden for rammerne af de bilaterale forbindelser med Slovenien. I henhold til visse kilder skulle 52 % af v(cid:230)rdien af de samlede krav v(cid:230)re tilbagebetalt. Tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne omfatter alle aspekter af F(cid:230)llesskabets lovgivning og politik, det s(cid:229)kaldte regelv(cid:230)rk, som hvert ansłgerland skal have vedtaget og gennemfłrt fuldst(cid:230)ndigt p(cid:229) tidspunktet for tiltr(cid:230)delse af Unionen. I den henseende vil Kommissionen gerne understrege, at den ikke har nogen retlig kompetence til at gribe direkte ind i processen med tilbagegivelse af ejendom. Denne proces falder ikke ind under regelv(cid:230)rket, eftersom det udtrykkeligt siges i EF-traktatens artikel 295 (tidl. 222), at de ejen- domsretlige ordninger i medlemsstaterne ikke berłres af traktaten. Som meddelt i svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsel P-0664/00 (2) er gennemfłrelsen af internationale menneskerettighedsinstrumenter s(cid:229)som den europ(cid:230)iske menneskerettighedskonvention pri- m(cid:230)rt et ansvarsomr(cid:229)de, der henhłrer under de p(cid:229)g(cid:230)ldende internationale organisationer. (1) Se side 18. (2) EFT C 26 E af 26. 1. 2001, s. 85


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0964/00 från Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) till kommissionen. Internationella naturvårdsunionens (IUCN) Medelhavskontor, beläget i Malaga.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
European Commissioner
Mediterranean Sea
environmental protection
international organisation
official visit
seat of institution

text: C 53 E/48 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Har kommissionen studerat system f(cid:246)r att f(cid:246)rena ett n(cid:246)dv(cid:228)ndigt milj(cid:246)skydd med m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r befolkningen att bo kvar p(cid:229) landsbygden? Anser inte kommissionen att det (cid:228)r sk(cid:228)ligt att ge ekonomisk ers(cid:228)ttning (cid:229)t de jordbrukare som m(cid:229)ste avst(cid:229) fr(cid:229)n att bevattna sin mark av milj(cid:246)m(cid:228)ssiga sk(cid:228)l? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 maj 2000) Den nya politik f(cid:246)r landsbygdsutveckling som r(cid:229)det antog i juni 1999 syftar till att inf(cid:246)ra en samman- h(cid:228)ngande och h(cid:229)llbar ram som genom att fr(cid:228)mja bevarande och skapande av arbetstillf(cid:228)llen och genom att beakta milj(cid:246)krav garanterar landsbygdsomr(cid:229)denas framtid. Denna politik innefattar f(cid:246)ljande omr(cid:229)den: f(cid:246)rst(cid:228)rkning av jordbruks- och skogsbrukssektorerna, f(cid:246)rb(cid:228)ttring av landsbygdsomr(cid:229)denas konkurrenskraft samt bevarande av landsbygdens milj(cid:246) och kulturarv. Bland de struktur(cid:229)tg(cid:228)rder som anges i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landbygden (1), (cid:229)terfinns bland annat st(cid:246)d till investeringar i jordbruksf(cid:246)retag f(cid:246)r bevarande av naturmilj(cid:246)n, st(cid:246)d som kompensation till mindre gynnade omr(cid:229)den eller omr(cid:229)den med milj(cid:246)betingade restriktioner, st(cid:246)d till milj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder i jordbruket, liksom st(cid:246)d till jordbruksverksamheter och landsbygdsverksamheter som sl(cid:229)r vakt om milj(cid:246)n. N(cid:228)r det s(cid:228)rskilt g(cid:228)ller kompensationsbidragen anges i artikel 16 i ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rordning en m(cid:246)jlighet f(cid:246)r jordbrukarna att erh(cid:229)lla ett st(cid:246)d avsett att kompensera kostnader och inkomstf(cid:246)rluster som uppkommer p(cid:229) grund av begr(cid:228)nsningar av jordbruksdriften i omr(cid:229)den med milj(cid:246)betingade restriktio- ner till f(cid:246)ljd av till(cid:228)mpningen av gemenskapsbest(cid:228)mmelser p(cid:229) milj(cid:246)skyddsomr(cid:229)det, s(cid:229)vida och i den utstr(cid:228)ckning som detta st(cid:246)d (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att l(cid:246)sa de s(cid:228)rskilda problem som dessa best(cid:228)mmelser f(cid:246)rorsakar. Alla dessa (cid:229)tg(cid:228)rder b(cid:246)r bidra till att avhj(cid:228)lpa de problem ledamoten n(cid:228)mner. Med fullt beaktande av subsidiaritetsprincipen (cid:229)ligger det medlemsstaterna sj(cid:228)lva att l(cid:228)gga fram program f(cid:246)r landsbygdsutveckling. I de omr(cid:229)den som inte omfattas av m(cid:229)l 1 som Aragon kan medlemsstaterna l(cid:228)gga fram program f(cid:246)r landsbygdsutveckling som inneh(cid:229)ller dessa olika (cid:229)tg(cid:228)rder, varvid dessa program finansieras genom EUGFJ:s garantisektion. I dessa program skall bland annat situationen f(cid:246)r det ber(cid:246)rda omr(cid:229)det beskrivas, liksom dess s(cid:228)rskilda problem, den strategi som f(cid:246)resl(cid:229)s och de omr(cid:229)den som prioriteras samt de (cid:229)tg(cid:228)rder som planeras f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra planerna. Kommissionen h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att granska f(cid:246)rslagen till program f(cid:246)r landsbygdsutveckling, som bland annat de spanska myndigheterna lade fram den 30 december 1999, l(cid:228)mna sitt godk(cid:228)nnande s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. i syfte att (1) EGT L 160, 26. 6. 1999. (2001/C 53 E/055) SKRIFTLIG FR¯GA E-0964/00 fr(cid:229)n Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Internationella naturv(cid:229)rdsunionens (IUCN) Medelhavskontor, bel(cid:228)get i Malaga I sitt svar p(cid:229) min fr(cid:229)ga E-2415/99, f(cid:246)rs(cid:228)krade Wallstr(cid:246)m i kommissionens namn att Internationella naturv(cid:229)rdsunionens Medelhavskontor befinner sig i Sevilla och inte i Malaga, som jag h(cid:228)vdade. Jag beklagar att beh(cid:246)va s(cid:228)ga emot Wallstr(cid:246)m, men jag bekr(cid:228)ftar att sagda kontor (cid:228)r bel(cid:228)get i Malaga och (cid:228)r f(cid:246)rlagt till Parque Tecnol(cid:243)gico de Andaluc(cid:237)a, varf(cid:246)r den information som kommissionen f(cid:246)rfogar i detta avseende (cid:228)r felaktig. ˜r kommission(cid:228)ren, f(cid:246)r att f(cid:246)rvissa sig om att mitt p(cid:229)st(cid:229)ende (cid:228)r riktigt, beredd att bes(cid:246)ka Internationella naturv(cid:229)rdsunionens Medelhavskontor, personligen eller genom ombud, f(cid:246)r att direkt f(cid:229) k(cid:228)nnedom om inr(cid:228)ttningen och bidra till att utveckla den verksamhet som kontoret planerar? 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/49 Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 maj 2000) Parlamentsledamoten uppger att Internationella naturv(cid:229)rdsunionens (IUCN)) regionalkontor f(cid:246)r Medelhavet (cid:228)r bel(cid:228)get i Malaga. ˜ven om de senaste uppgifterna tyder p(cid:229) att platsen troligtvis kommer att bli Malaga p(cid:229)g(cid:229)r det, s(cid:229)vitt kommissionen vet, fortfarande f(cid:246)rhandlingar f(cid:246)r (cid:246)ppnandet av Internationella natuv(cid:229)rds- unionens kontor f(cid:246)r Medelhavet i Spanien och det finns d(cid:228)rf(cid:246)r fortfarande ingen officiellt fungerande kontorsadress. Milj(cid:246)kommission(cid:228)ren har f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inga planer p(cid:229) att bes(cid:246)ka n(cid:229)got av Internationella naturv(cid:229)rds- unionens kontor i Europa. Trots att kommissionen inte (cid:228)r medlem i Internationella naturv(cid:229)rdsunionen har den regelbundna kontakter med organisationen inklusive bes(cid:246)k p(cid:229) deras kontor n(cid:228)r det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att fr(cid:228)mja ett antal gemensamma initiativ. (2001/C 53 E/056) SKRIFTLIG FR¯GA E-0983/00 fr(cid:229)n Gerhard Schmid (PSE) till kommissionen (31 mars 2000) ˜mne: Euratom (cid:129) s(cid:228)kerhetskontroll Redan 1988 kr(cid:228)vde Europaparlamentet i en gemensam resolution om resultaten av en unders(cid:246)kning om hantering och transport av k(cid:228)rnmaterial (1) att s(cid:228)kerhetskontrollernas trov(cid:228)rdighet och effektivitet h(cid:246)js. Det kr(cid:228)vdes bl. a. att direktoratet f(cid:246)r Euratoms s(cid:228)kerhetskontroller skulle brytas ut ur generaldirektorat XVII (idag del av GD TREN) med ansvar f(cid:246)r st(cid:246)d till k(cid:228)rnkraft, samt att antalet inspekt(cid:246)rer skulle (cid:246)kas. Mot bakgrund av de dramatiskt (cid:246)kande transportm(cid:228)ngderna plutonium, i synnerhet i de stora upp- arbetnings- och MOX-br(cid:228)nnelementtillverkningsanl(cid:228)ggningarna i Frankrike och Storbritannien, uppkom- mer (cid:228)n en g(cid:229)ng och i (cid:228)nnu mer angel(cid:228)gen form fr(cid:229)gan om Euratoms s(cid:228)kerhetskontroller kan genomf(cid:246)ras i vederb(cid:246)rlig omfattning. Jag fr(cid:229)gar d(cid:228)rf(cid:246)r kommissionen f(cid:246)ljande: Har kommissionen vidtagit (cid:229)tg(cid:228)rder i enlighet med parlamentets krav fr(cid:229)n 1988 f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla 1. Euratom-s(cid:228)kerhetskontrollernas organisatoriska oberoende? Om ja, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder? Om nej, varf(cid:246)r inte? Vad har kommissionen gjort f(cid:246)r att anpassa Euratom-s(cid:228)kerhetskontrollens finansiella och personella 2. resurser till utvecklingen av m(cid:228)ngderna k(cid:228)rnmaterial? 3. 4. Vad har kommissionen gjort d(cid:228)rut(cid:246)ver f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra punkt 7 i den n(cid:228)mnda resolutionen? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen att vidta den n(cid:228)rmaste framtiden i denna fr(cid:229)ga? (1) EGT C 235, 12. 9 1988, s. 70. Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 juni 2000) 1. Kommissionen kan upplysa parlamentsledamoten om att direktoratet f(cid:246)r Euratoms s(cid:228)kerhetskontroll under 1999 omvandlades till ett (cid:148)kontor(cid:148) som nu rapporterar direkt till kommissionens vice ordf(cid:246)rande med ansvar f(cid:246)r energi och transport. I administrativt h(cid:228)nseende (cid:228)r emellertid Euratoms kontor f(cid:246)r s(cid:228)kerhetskontroll fortfarande knutet till direktoratet f(cid:246)r energi och transport. Fr(cid:229)gan (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r utredning och kommissionen v(cid:228)ntas ta st(cid:228)llning till ett f(cid:246)rslag mitten av (cid:229)r 2000


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: "Ehdotus: neuvoston asetus Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran", ja "Ehdotus: neuvoston asetus puuvillan tuotantotuesta"

eurovoc_concepts:
European Union
cotton
production aid

text: 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 140/33 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: – – ”Ehdotus: neuvoston asetus Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran”, ja ”Ehdotus: neuvoston asetus puuvillan tuotantotuesta” (2000/C 140/09) Neuvosto päätti 24. tammikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 artiklan ja 198 ar- tiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheista edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -jaosto antoi lausuntonsa 14. maaliskuuta 2000. Esittelijä oli Christos Fakas. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. maaliskuuta 2000 pitämässään 371. täysistunnossa (maaliskuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 21 ääntä puolesta, 5 vastaan ja 2 pidättyi äänestämästä. 1. Yleistä ensiluokkaista puuvillaa. TSK toivoo komission tekevän mah- dollisimman pian ehdotuksia, joiden tavoitteena on edelleen parantaa puuvillan laatua erityisten lisäkannustimien avulla. Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa komission pyrki- 1. 1. mystä yksinkertaistaa nykyistä järjestelmää kokoamalla yhteen neuvoston asetukseen Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä ole- van pöytäkirjan N:o 4 yleiset periaatteet sekä puuvillan tuotan- totukea koskevat säännökset. Kaikki markkinoita koskevat säännöt sisällytetään yhteen ja samaan asetukseen, niin että puuvillaa kohdellaan juridisesti samalla tavoin kuin muitakin YMP:n yhteisten markkinajärjestelyiden piiriin kuuluvia tuot- teita. Näin myös puuvillalle luotaisiin oma yhteinen markkina- järjestelynsä. Yksinkertaistaminen ei kuitenkaan saa merkitä pöytäkirjan N:o 4 tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävien tärkeiden säännösten poistamista. 1. 2. Komitea kannattaa komission pyrkimystä säilyttää nykyinen puuvillantuotannon tukijärjestelmä, sillä puuvilla on erittäin tärkeä maataloustuote eräillä EU:n alueilla (Kreikassa ja Espanjassa). 1. 2. 1. TSK katsoo, että maailmanmarkkinahintojen satun- naisten suhdannevaihteluiden vuoksi siirtyminen pois korvaus- maksuihin perustuvasta tukijärjestelmästä (eron kompensoimi- nen kohdehinnan ja maailmanmarkkinahinnan välillä) olisi tuhoisaa sekä EU:n puuvillantuotannolle että puuvillantuotta- jien tuloille. Lisäksi se johtaisi puuvillan laadun heikentymi- seen. 1. 3. Puuvilla on tärkein kasviperäinen tekstiilikuitu, ja sen tulisi jatkuvasti voittaa alaa synteettisiltä kuiduilta. Tuotettu puuvilla on hyvälaatuista, vaikka parantamisen varaa vielä on, sillä menestyäkseen kansainvälisessä kilpailussa eurooppalai- sella tekstiiliteollisuudella on oltava käytössään laadultaan uuden säännöksen. 1. 3. 1. TSK:n mielestä positiivinen aloite laadun parantami- seksi olisi, että komissio lisäisi nyt käsiteltävänä oleviin asetuk- siin velvoitettaisiin käyttämään taulukkoa, jonka perusteella määritettäisiin laadun mukaan hinta puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu. Tällainen lisäys on tarpeen, jotta voidaan sekä parantaa laatua että varmistaa, että tuottajalle maksetaan vähimmäishinta. Säännöksessä TSK uskoo, että ympäristönsuojeluun tähtäävien pa- 1. 4. kollisten horisontaalisten säännösten lisäksi jäsenvaltioiden vapaaehtoisesti toteuttamat ympäristöohjelmat, joiden tavoit- teena on rajoittaa tukikelpoisuutta tietyillä herkillä alueilla auttavat valvomaan tuotantoa ja suojelemaan ympäristöä. Tukikelpoisista alueista päätettäessä tulee muiden kriteereiden lisäksi ottaa huomioon tuottajien sosioekonomiset erityispiir- teet. Puuvillaa kasvatetaan kastelumaalla ja se on viime 1. 5. vuosina syrjäyttänyt muita samankaltaisia kasteluviljeltäviä kasveja (kuten maissi, sokerijuurikas, tupakka, teollisesti tuote- tut tomaatit), joista EU:ssa on ylituotantoa, ja vähentänyt näin niiden tuotantoa. Puuvillan viljelymenetelmät, joissa käytetään paljon lannoitteita vähemmän ympäristöongelmia kuin muiden vastaavien teho- viljeltävien lajikkeiden viljely. Lisäksi uusien, kehittyneiden kastelumenetelmien käytön yleistyminen on vähentänyt veden- kulutusta. Puuvillalla on eräs tärkeä ympäristöetu puolellaan, sillä se on tärkein synteettisten kuitujen kanssa kilpaileva kasviperäinen tekstiilikuitu. kasvinsuojeluaineita, aiheuttavat ja C 140/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 2000 1. 5. 1. Puuvillanviljelyn ympäristöhaittojen minimoimiseksi TSK katsoo kuitenkin, että luonnonmukaista viljelyä tulisi kannustaa ja tukea siitä huolimatta, että se vaatii enemmän työvoimaa kuin perinteiset menetelmät. EU:n tulisi tarjota lisäkannustimia myöntämällä erityistä taloudellista tukea niille tuottajille, jotka todistetusti ovat siirtyneet luonnonmukaiseen tuotantoon. 2. Erityistä 2. 1. Kreikan ja Espanjan liittymisasiakirjojen liitteinä olevil- la pöytäkirjoilla N:o 4 ja 14 luotiin järjestelmä, jonka tavoittee- na on – puuvillantuotannon tukeminen alueilla, joilla se on tärkeä osa maataloutta asianmukaisten tulojen takaaminen tuottajille – – markkinoiden vakauttaminen parantamalla tuotteen tar- jonta- ja markkinointirakenteita. 2. 2. Puuvillan viljely on sosioekonomisesti hyvin tärkeä ala tietyillä EU:n alueilla. Se työllistää noin 300 000 perhettä alkutuotannossa ja yli 100 000 henkilöä jalostussektorilla. Puuvillan osuus maataloustuotannosta oli Kreikassa vuonna 1998 noin 10 prosenttia ja eräillä Espanjan alueilla (Andalu- siassa) sen osuus oli 4 prosenttia. 2. 3. EU:ssa on merkittävää pulaa puuvillasta. Vuosittain tarvitaan 4,5 miljoonaa tonnia puuvillaa, josta siemeniä ei ole poistettu; tämä vastaa 1,5 miljoonaa tonnia puuvillaa, josta siemenet on poistettu. Tuonti kolmansista maista kattaa suu- rimman osan tarpeesta (noin kaksi kolmasosaa). 2. 4. Koska EU:n puuvillantuotannossa on merkittävä va- jaus, koska puuvilla on monilla alueilla sosiaalis-taloudellisesti tärkeä viljelytuote, koska se ei ole elintarvike ja koska puuvillan kysyntä maailmanmarkkinoilla on kasvamassa, TSK:n mielestä puuvillan tuotanto EU:ssa on sopeutettava nykyiseen tuotanto- tilanteeseen ja budjettimenoja on vastaavasti mukautettava. Komitea katsoo myös, että taattujen määrien maksimin kutakin markkinointivuotta kohden tulisi olla 1 550 000 tonnia sellai- sen puuvillan osalta, josta siemeniä ei ole poistettu. Kreikan taatun kansallisen määrän (TKM) tulisi olla 1 200 000 tonnia, Espanjan 350 000 tonnia ja kunkin muun jäsenvaltion 1 500 tonnia. Mikäli viimeksi mainittua määrää ei tuoteta muissa jäsenvaltioissa, se tulisi jakaa suhteellisesti Kreikan ja Espanjan välillä. Bryssel 29. maaliskuuta 2000. Kun otetaan huomioon kaikki edellä mainitut tekijät, 2. 5. jotka viittaavat tarpeeseen sopeuttaa puuvillan tuotantoa EU:ssa, TSK katsoo, ettei voida hyväksyä komission ehdotusta, joka nostaisi yhteisvastuuosuutta 20 prosenttia (0,5 prosentis- ta 0,6 prosenttiin), koska sen tavoitteena on vähentää tuotan- toa ja hillitä budjettimenoja. Tiedetään hyvin, että budjettime- nojen lisääntyminen on suhdanteista johtuva ilmiö eikä oikeuta yhteisvastuuosuuden lisäämistä. Kustannusten lisääntyminen johtuu maailmanmarkkinahintojen laskusta. Maailmanmarkki- nahinnat vuosien 1995–1996 keskimääräisestä 35,498 eurosta sataa kilogrammaa kohden 19,7 euroon sataa kilogrammaa kohden vuonna 1999–2000. Viime aikoina, Kiinan varastojen ehdyttyä, maailmanmarkkinahinnat ovat jälleen alkaneet nousta. TSK:n mielestä ei missään tapauksessa voida ajatella, että EU:n puuvillantuottajia rangaistaisiin kol- mansien maiden kauppapolitiikan vuoksi. Aivan yhtä mahdo- tonta on, että EU ehdottaisi rakenneuudistusta suhdanteesta johtuvan tilanteen korjaamiseksi. laskivat 2. 5. 1. Ehdottamalla yhteisvastuuosuuden lisäämistä komis- sio pyrkii siirtämään nämä satunnaisista ulkoisista tekijöistä johtuvat vaikutukset puuvillan tuottajien kannettaviksi, vaikka korvausmaksujärjestelmä luotiin juuri suojaamaan tuottajia tällaisilta suhdannevaihteluilta. Kun maailmanmarkkinat palaa- vat jälleen normaaleiksi, komission ehdottama yhteisvastuu- osuuden lisäys tulee edelleen rasittamaan puuvillantuottajien tuloja. TSK pitää tervetulleena komission ehdotusta, 2. 6. mukaan tuki maksettaisiin kokonaisuudessaan edunsaajille. jonka 2. 7. TSK:n mielestä 13 artiklan 3 kohdassa ehdotettu 15 prosentin korotus arvioituun tuotantoon tulisi poistaa. TSK katsoo, että puuvillan tuottajille tulisi suorittaa ennakkomaksu, joka perustuu tuotantoarvioon ja että lopullinen korvaus tulisi maksaa viimeistään huhtikuun loppuun mennessä. 2. 8. TSK katsoo, että tuottajaryhmien aktivoiminen uudes- taan sekä puuvilla-alalla toimivien eri ammattien edustajien välisen järjestäytymisen edistäminen institutionaalisen vahvis- tamisen avulla, kuten YMP:n muillakin aloilla, auttaisi ratkaise- maan alan ongelmia. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 140/35 LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Keskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat enemmän kuin neljänneksen annetuista äänistä. Kohta 1. 4 Poistetaan viimeinen virke, joka kuuluu seuraavasti: ”Tukikelpoisista alueista päätettäessä tulee muiden kriteereiden lisäksi ottaa huomioon tuottajien sosioekonomiset erityispiirteet. ” A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 8, ei-ääniä: 10, tyhjiä: 3. Kohta 1. 5. 1 Korvataan sana ”luonnonmukaista” sanalla ”kokonaisvaltaista” (integroitua). A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 8, ei-ääniä: 19, tyhjiä: 2


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0949/00 esittäjä(t): Marie-Noëlle Lienemann (PSE) komissiolle. Joukkoirtisanomiset ABB-Alsthom-konsernissa.

eurovoc_concepts:
European Works Council
European social policy
collective dismissal
infringement of EU law
worker consultation

text: C 303 E/210 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/242) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0805/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Othmar Karas (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Prince-ohjelman m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat (cid:129) tiedotuskampanja eurosta Kansalaisten informoimiseen varattuja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja ei ole viimeisten kahden vuoden aikana k(cid:228)ytetty kokonaisuudessaan. Vuoden 1999 talousarviossa t(cid:228)h(cid:228)n oli varattu 38 miljoonaa euroa maksusitoumus- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja, joista sidottiin kuitenkin vain 35,1 miljoonaa euroa. Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) kansalaiset eiv(cid:228)t ole viel(cid:228) kovin hyvin perill(cid:228) euroon liittyvist(cid:228) asioista, t(cid:228)llainen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)tt(cid:228)minen on k(cid:228)sitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) ja valitettavaa ja her(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) kysymyksi(cid:228). Miksi budjettikohdan B3-306 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja ei k(cid:228)ytetty kokonaisuudessaan, vaikka Eurobarometri-tilastot ovat osoittaneet, ett(cid:228) sek(cid:228) yrityksiss(cid:228) ett(cid:228) suuren yleis(cid:246)n, erityisesti heikommassa asemassa olevien kansalaisten keskuudessa tarvitaan huomattavan paljon tiedotusta euroon siirtymisest(cid:228)? J(cid:228)tettiink(cid:246) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- rahoja k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) kansallisten tiedotuskampanjoiden yhteisrahoituksessa vai komission toteuttamissa koko yhteis(cid:246)n laajuisissa kampanjoissa? Mink(cid:228) tyyppisi(cid:228) menoja ei rahoitettu? Mill(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) perustellaan? Ovatko monet j(cid:228)senvaltiot j(cid:228)tt(cid:228)neet k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) niille varatut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat? Jos ovat, voiko komissio kertoa, mitk(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) valtiot ovat? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2000) Vuoden 1999 talousarviossa osoitettiin yhteens(cid:228) 38 miljoonaa euroa kahdelle t(cid:228)rkeimm(cid:228)lle toimelle (cid:129) 35,1 miljoonaa euroa ohjelmalle (cid:148)Euro, Euroopan yhteinen raha(cid:148) ja 2,9 miljoonaa euroa Agenda 2000:lle. Komissio on toteuttanut euroa koskevan alkuper(cid:228)isen suunnitelmansa. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen 98,6 % vuoden 1999 varoista on k(cid:228)ytetty. Vuoden 1998 varojen k(cid:228)ytt(cid:246)prosentti on 99,9. Agenda 2000:n osalta j(cid:228)senvaltiot (cid:129) Ranskaa sek(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin Alankomaita ja Irlantia lukuun ottamatta (cid:129) eiv(cid:228)t ole halunneet tehd(cid:228) sopimuksia komission kanssa. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) tarkoitukseen alunperin osoitettuja varoja ei ole k(cid:228)ytetty kokonaan. Ohjelmassa (cid:148)Euro, Euroopan yhteinen raha(cid:148) komissio on ryhtynyt kahdenv(cid:228)liseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n 13 j(cid:228)senvaltion kanssa. Yhdistynyt kuningaskunta ja Tanska eiv(cid:228)t halunneet sis(cid:228)poliittisista syist(cid:228) osallistua ohjelmaan. (2000/C 303 E/243) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0949/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marie-Noºlle Lienemann (PSE) komissiolle Aihe: Joukkoirtisanomiset ABB-Alsthom-konsernissa (29. maaliskuuta 2000) Voiko komissio varmistaa, ett(cid:228) eritt(cid:228)in monessa unionin maassa ABB-Alsthom Power -konsernissa odotettavissa olevia irtisanomisia koskeva menettely ei riko yhteis(cid:246)n oikeutta ja voiko se toimia irtisano- misten v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi? Kysymys ei ole vain siit(cid:228), ett(cid:228) suurin osa ty(cid:246)paikkojen lakkauttamisista ei perustu todellisiin teollisuuden vaateisiin ja ett(cid:228) irtisanomiset aiheuttavat valtavia sosiaalisia ongelmia, vaan my(cid:246)s siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset on tehty keskustelematta ja neuvottelematta ammattij(cid:228)rjest(cid:246)jen ja eurooppalaisten yritysneuvos- tojen kanssa. N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)kin silt(cid:228), ett(cid:228) eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva direktiivi ei sovi tilanteisiin, joissa kaksi yrityst(cid:228) fuusioituu, etenkin silloin kun t(cid:228)m(cid:228) tapahtuu yhdenvertaisten yritysten yhdistymisen(cid:228). Se ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n takaa sit(cid:228), ett(cid:228) fuusion takia irtisanottavia ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) kuullaan. 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/211 Jos t(cid:228)m(cid:228) ep(cid:228)kohta osoittautuu todelliseksi, olisi joka tapauksessa paikallaan parantaa kyseist(cid:228) direktiivi(cid:228). Aikooko komissio siis ehdottaa eurooppalaisten yritysneuvostojen perustamista koskevan direktiivin ajanmukaistamista ja parantamista yritysfuusioiden osalta? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 2000) Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) kunnianarvoisaa j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan vastaukseen, m(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) suulliseen kysymykseen H-0238/00 kyselytunnilla parlamentin istuntojaksolla maaliskuu I 00 (1). jonka komissio antoi h(cid:228)nen esitt(cid:228)- (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (maaliskuu I 2000). (2000/C 303 E/244) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1110/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (4. huhtikuuta 2000) Aihe: Laittomien siirtolaisten vapaa liikkuminen Italiassa Italian sis(cid:228)ministeri(cid:246) l(cid:228)hetti 6. maaliskuuta 2000 kaikille Italian poliisilaitoksille sek(cid:228) rajapoliisille kirjeen, jossa ehdotettiin, ettei en(cid:228)(cid:228) pid(cid:228)tett(cid:228)isi yhteis(cid:246)n ulkopuolelta tulevia henkil(cid:246)it(cid:228), joita tiettyyn kansaan tai kansanryhm(cid:228)(cid:228)n kuulumisesta johtuen ei saatujen kokemusten perusteella todenn(cid:228)k(cid:246)isesti en(cid:228)(cid:228) palauteta takaisin kotimaahansa, sill(cid:228) henkil(cid:246)iden oletetun kotimaan diplomaattiset edustustot eiv(cid:228)t ole halukkaita yhteisty(cid:246)h(cid:246)n heid(cid:228)n henkil(cid:246)llisyytens(cid:228) selvitt(cid:228)miseksi sen enimm(cid:228)isajan kuluessa, jonka he voivat viett(cid:228)(cid:228) v(cid:228)liaikaisissa, erityisesti laittomien siirtolaisten vastaanottoon tarkoitetuissa keskuksissa (laittomasti maahan tulleet tai ilman henkil(cid:246)llisyystodistusta olevat tai kotimaahan palauttamista odottavat maahanmuuttajat). T(cid:228)m(cid:228) toimi koskisi erityisesti irakilaisia ja turkkilaisia sek(cid:228) jugoslavialaisia, algerialaisia, ecuadorilaisia, kurdeja. Toisin sanoen kirjeess(cid:228) sallitaan laittomasti ja (cid:148)ilman papereita(cid:148) maahan tulleiden vapaa liikkuvuus, mik(cid:228) on maahanmuuttovirran s(cid:228)(cid:228)ntelyyn tarkoitetun Napolitano-Turco-lain vastaista. T(cid:228)m(cid:228) merkitsisi, ett(cid:228) Italia soveltaa vapaan liikkuvuuden periaatetta maahanmuuttajiin, joilla ei ole henkil(cid:246)llisyystodistusta tai jotka eiv(cid:228)t halua paljastaa henkil(cid:246)llisyytt(cid:228)(cid:228)n. Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko komissio tietoinen siit(cid:228), mit(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) toimi pit(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)ll(cid:228)(cid:228)n? 2. Onko komissio arvioinut sen soveltamisen seurauksia my(cid:246)s niille j(cid:228)senvaltioille, rajanaapureita ja/tai Schengenin sopimuksen allekirjoittaneille j(cid:228)senvaltioille? jotka ovat Italian 3. Katsooko komissio n(cid:228)iden ehdotusten olevan Schengenin sopimuksen mukaisia? 4. Ellei katso, mist(cid:228) syyst(cid:228) se ei ehdota Italian j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) n(cid:228)iden sopimusten ulkopuolelle, jotta voidaan suojella j(cid:228)senvaltioiden oikeuksia valvoa maahanmuuttoa alueellaan? 5. Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) t(cid:228)llaiset toimet lietsovat muukalaisvihamielisi(cid:228) tunteita v(cid:228)est(cid:246)n keskuudessa? Ant(cid:243)nio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2000) Komissiolla ei ole tietoa kunnianarvoisan j(cid:228)senen viittaamista tosiseikoista. Komissio on pyyt(cid:228)nyt asian- omaiselta j(cid:228)senvaltiolta tietoja ja ilmoittaa kunnianarvoisalle j(cid:228)senelle n(cid:228)ist(cid:228) tuloksista


title: Commission Regulation (EC) No 654/2000 of 29 March 2000 concerning the authorisation of new additives, new additive uses and new additive preparations in feedingstuffs (Text with EEA relevance)

eurovoc_concepts:
animal nutrition
food additive
foodstuffs legislation

text: L 79/26 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 654/2000 of 29 March 2000 concerning the authorisation of new additives, new additive uses and new additive preparations in feedingstuffs (Text with EEA relevance) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Directive 70/524/EEC of 23 November 1970 concerning additives in feedingstuffs (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 2690/1999 (2) and in particular Article 3 thereof, Whereas: (1) (2) (3) (4) Directive 70/524/EEC provides that new additives or new additive uses shall be authorised, taking account of advances in scientific and technical knowledge. Council Directive 93/113/EC of 14 December 1993 concerning the use and the marketing of enzymes, micro-organisms and their preparations in animal nutri- tion (3), as last amended by Directive 97/40/EC (4), by derogation from Directive 70/524/EEC, authorised Member States to permit provisionally the use and marketing of enzymes, micro-organisms and their prepa- rations. New data were submitted for the replacement of author- ised preparations of enzymes by new preparations of the same enzymes. A provisional authorisation of new additives or new uses of additives shall be given if, at the level permitted in it does not adversely affect human or feedingstuffs, the environment, nor harm the animal health or consumer by altering the characteristics of livestock can be in feedingstuffs products, controlled, and it is reasonable to assume, in view of the available results, that it has a favourable effect on the characteristics of those feedingstuffs or on livestock production when incorporated in such feedingstuffs. its presence if (5) Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work (5) and its (1) OJ L 270, 14. 12. 1970, p. 1. (2) OJ L 326, 18. 12. 1999, p. 33. (3) OJ L 334, 31. 12. 1993, p. 17. (4) OJ L 180, 9. 7. 1997, p. 21. (5) OJ L 183, 29. 6. 1989, p. 1. individual directives, in particular Council relevant Directive 90/679/EEC of 26 November 1990 on the protection of workers from risks related to exposure to biological agents at work (6), as last amended by Commission Directive 75/65/EC (7), are fully applicable to the use and manipulation by workers of the additives in feedingstuffs. (6) (7) (8) The examination of the dossiers, submitted by the Member States in accordance with Article 3 of Directive 93/113/EC, indicates that a certain number of prepara- tions belonging to the groups of enzymes and micro- organisms can be provisionally authorised. The Scientific Committee for Animal Nutrition has deliv- ered a favourable opinion with regard to the harmless- ness of these enzyme (8) and micro-organism (9) prepara- tions. The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Feedingstuffs, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The preparations belonging to the group ‘Enzymes’ listed in Annex I to the present Regulation shall be authorised according to Directive 70/524/EEC as additives in animal nutrition under the conditions laid down in the said Annex. Article 2 The particulars concerning the composition of the enzymes authorised under Nos ‘7’ and ‘8’ are modified, as indicated in Annex I, under the heading ‘Chemical formula, description’. Article 3 The preparations belonging to the group ‘Micro-organisms’ listed in Annex II to the present Regulation shall be authorised according to Directive 70/524/EEC as additives in animal nutri- tion under the conditions laid down in the said Annex. (6) OJ L 374, 31. 12. 1990, p. 1. (7) OJ L 335, 6. 12. 1997, p. 17. (8) Report of the Scientific Committee for Animal Nutrition on the use of certain enzymes as additives in feedingstuffs, adopted on 4 June 1998, updated on 21 October 1999. (9) Report of the Scientific Committee for Animal Nutrition on the use of certain micro-organismes as additives in feedingstuffs, adopted on 26 September 1997, updated on 22 October 1999. 30. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 79/27 This Regulation shall enter into force on the third day following publication in the Official Journal of the European Communities. Article 4 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 March 2000. For the Commission David BYRNE Member of the Commission No Additive Chemical formula, description Species or category of animal ANNEX I Maximum age Minimum content Maximum content Other provisions 4 7 Endo-1,3(4)-beta- glucanase EC 3. 2. 1. 6 Preparation of endo-1,3 (4)- beta-glucanase proudced by Aspergillus (CBS 589. 94) having a minimum activity of: aculeatus Chickens for fattening — Coated form: 50 FBG (1)/g Liquid form: 120 FBG/ml Units of activity per kg of complete feedingstuff Endo-1,3(4)-beta- glucanase Endo-1,3(4)-beta- glucanase: 10 FBG 100 FBG Endo-1,4-beta- xylanase EC 3. 2. 1. 8 Endo-1,4-beta- glucanase EC 3. 2. 1. 4 Preparation of endo-1,4-beta- xylanase and endo-1,4-beta- glucanase produced by Asper- gillus 600. 94) having a minimum activity of: (CBS niger Coated form: 36 000 FXU (2)/g 15 000 BGU (3)/g Liquid form: 36 000 FXU/g 15 000 BGU/g Chicken for fattening — Endo-1,4-beta- xylanase: 3 600 FXU Endo-1,4-beta- xylanase: 12 000 FXU Endo-1,4-beta- glucanase: Endo-1,4-beta- glucanase: 1 500 BGU 5 000 BGU 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life, and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kilogram of complete feedingstuff: Endo-1,3(4)-beta-glucanase: 20 FBG 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly beta-glucans), e. g. containing more than 60 % maize. 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life, and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kilogram of complete feedingstuff: Endo-1,4-beta-xylanase: 3 600-6 000 FXU Endo-1,4-beta-glucanase: 1 500-2 500 BGU 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly arabinoxylans and beta-glucans), e. g. containing more than 35 % barley and 20 % wheat. Period of authorisation 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 2 8 E N O f f i c i a l J o u r n a l o f t h e E u r o p e a n C o m m u n i t i e s. 3 0 3 2 0 0 0 No Additive Chemical formula, description Species or category of animal Maximum age Minimum content Maximum content Units of activity per kg of complete feedingstuff Other provisions Piglets four months Endo-1,4-beta- xylanase: 6 000 FXU Endo-1,4-beta- glucanase: 2 500 BGU — — Turkeys for fattening — Endo-1,4-beta- xylanase: 6 000 FXU Endo-1,4-beta- xylanase: 12 000 FXU Endo-1,4-beta- glucanase: Endo-1,4-beta- glucanase: 2 500 BGU 5 000 BGU 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life, and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kilogram of complete feedingstuff: Endo-1,4-beta-xylanase: 6 000 FXU Endo-1,4-beta-glucanase: 2 500 BGU 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly arabinoxylans and beta-glucans), e. g. containing more than 30 % wheat and 30 % barley. 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life, and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kilogram of complete feedingstuff: Endo-1,4-beta-xylanase: 6 000-12 000 FXU Endo-1,4-beta-glucanase: 2 500-5 000 BGU 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly arabinoxylans and beta-glucans), e. g. containing more than 40 % wheat. Period of authorisation 30. 11. 2000 30. 11. 2000. 3 0 3 2 0 0 0 E N O f f i c i a l J o u r n a l o f t h e E u r o p e a n C o m m u n i t i e s L 7 9 / 2 9 No Additive Chemical formula, description Species or category of animal Maximum age Minimum content Maximum content Units of activity per kg of complete feedingstuff Other provisions Laying hens — Endo-1,4-beta- xylanase: 12 000 FXU Endo-1,4-beta- glucanase: 5 000 BGU — — 8 Endo-1,4-beta- glucanase EC 3. 2. 1. 4 Endo-1,4-beta- xylanase EC 3. 2. 1. 8 Preparation of Endo-1,4-beta- glucanase and Endo-1,4-beta- xylanase proudced Aspergillus niger (CBS 600. 94) having a minimum activity of: Coated form: 10 000 BGU (3)/g 4 000 FXU (2)/g Liquid form: 20 000 BGU/g 8 000 FXU/g Chickens for fattening — Endo-1,4-beta- glucanase: 3 000 BGU Endo-1,4-beta- glucanase: 10 000 BGU Endo-1,4-beta- xylanase: Endo-1,4-beta- xylanase: 1 200 FXU 4 000 FXU 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life, and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kilogram of complete feedingstuff: Endo-1,4-beta-xylanase: 12 000 FXU Endo-1,4-beta-glucanase: 5 000 BGU 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly arabinoxylans and beta-glucans), e. g. containing more than 20 % wheat, 10 % barley and 20 % sunflower. 1. In the directions for use of the additive and premixture, inidcate the storage temperature, storage life, and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kilogram of complete feedingstuff: Endo-1,4-beta-glucanase: 3 000-10 000 BGU Endo-1,4-beta-xylanase: 1 200-4 000 FXU 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly beta-glucans and arabinoxylans), e. g. containing more than 60 % barley. Period of authorisation 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 3 0 E N O f f i c i a l J o u r n a l o f t h e E u r o p e a n C o m m u n i t i e s. 3 0 3 2 0 0 0 No Additive Chemical formula, description Species or category of animal Maximum age Minimum content Maximum content Units of activity per kg of complete feedingstuff Other provisions Piglets Four months Endo-1,4-beta- glucanase: Endo-1,4-beta- glucanase: 3 000 BGU 5 000 BGU Endo-1,4-beta- xylanase: Endo-1,4-beta- xylanase: 1 200 FXU 2 000 FXU Laying hens — Endo-1,4-beta- glucanase: 5 000 BGU Endo-1,4-beta- xylanase: 2 000 FXU — — 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life, and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kilogram of complete feedingstuff: Endo-1,4-beta-glucanase: 3 000-5 000 BGU Endo-1,4-beta-xylanase: 1 200-2 000 FXU 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly beta-glucans and arabinoxylans), e. g. containing more than 30 % barley. 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life, and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kilogram of complete feedingstuff: Endo-1,4-beta-glucanase: 5 000 BGU Endo-1,4-beta-xylanase: 2 000 FXU 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly beta-glucans and arabinoxylans), e. g. containing more than 60 % barley. Period of authorisation 30. 11. 2000 30. 11. 2000. 3 0 3 2 0 0 0 E N O f f i c i a l J o u r n a l o f t h e E u r o p e a n C o m m u n i t i e s L 7 9 / 3 1 No Additive Chemical formula, description Species or category of animal Maximum age Minimum content Maximum content Units of activity per kg of complete feedingstuff Other provisions 9 Endo-1,4-beta- xylanase EC 3. 2. 1. 8 Preparation of Endo-1,4-beta- yxlanase produced by Asper- 270. 95) gillus having a minimum activity of: (CBS niger Solid form: Endo-1,4-beta-xylanase: 28 000 EXU (4)/g Liquid form: Endo-1,4-beta-xylanase: 14 000 EXU/ml Laying hens — Endo-1,4-beta- xylanase: 2 400 EXU Turkeys for fattening — Endo-1,4-beta- xylanase: 2 400 EXU — — 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kg of complete feedingstuff: Endo-1,4-beta-xylanase: 2 400 - 7 400 EXU 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly arabinoxylans) e. g. conta- nining more than 30 % wheat and 30 % rye. 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kg of complete feedingstuff: Endo-1,4-beta-xylanase: 2 400-5 600 EXU 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly arabinoxylans) containing more than 30 % wheat and 30 % rye. e. g. Period of authorisation 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 3 2 E N O f f i c i a l J o u r n a l o f t h e E u r o p e a n C o m m u n i t i e s. 3 0 3 2 0 0 0 No Additive Chemical formula, description Species or category of animal Maximum age Minimum content Maximum content Units of activity per kg of complete feedingstuff Other provisions — Endo-1,3(4)-beta- glucanase: 600 BGU Endo-1,4-beta- xylanase: 800 FXU 13 Endo-1,3(4)-beta- glucanase EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,4-beta- xylanase EC 3. 2. 1. 8 Laying hens Preparation of Endo-1,3(4)- beta-glucanase and Endo-1,4- by beta-xylanase produced longibrachiatum Trichoderma (CBS a having 357. 94) minimum activity of: Powder form: Endo-1,3(4)-beta-glucanase: 8 000 BGU (5)/g Endo-1,4-beta-xylanase: 11 000 EXU (4)/g Granulated form: Endo-1,3(4)-beta-glucanase: 6 000 BGU/g Endo-1,4-beta-xylanase: 8 250 EXU/g Liquid form: Endo-1,3(4)-beta-glucanase: 2 000 BGU/ml Endo-1,4-beta-xylanase: 2 750 EXU/ml Turkeys for fattening — Endo-1,3(4)-beta- glucanase: 600 BGU Endo-1,4-beta- xylanase: 800 EXU — — — — Period of authorisation 30. 11. 2000 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kg of complete feedingstuff: Endo-1,3(4)-beta-glucanase: 600 BGU Endo-1,4-beta-xlanase 800 EXU 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly arabinoxylans and beta-glucans), e. g. containing more than 40 % wheat and more than 30 % barley. 30. 11. 2000 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kg of complete feedingstuff: Endo-1,3(4)-beta-glucanase: 600 BGU Endo-1,4-beta-xylanase: 800 EXU 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly arabinoxylans and beta-glucans), e. g. containing more than 30 % wheat or more than 30 % rye. 3 0 3 2 0 0 0 E N O f f i c i a l J o u r n a l o f t h e E u r o p e a n C o m m u n i t i e s L 7 9 / 3 3 No Additive Chemical formula, description Species or category of animal Maximum age Minimum content Maximum content Units of activity per kg of complete feedingstuff Other provisions 48 Alpha-amylase EC 3. 2. 1. 1 Endo-1,3(4)-beta- glucanase EC 3. 2. 1. 6 Preparation of Alpha-amylase Endo-1,3(4)-beta-gluca- and by Bacillus produced nase amyloliquefaciens (DSM 9553) having a minimum activity of: Coated form: Alpha-amylase: 200 KNU (6)/g Endo-1,3(4)-beta-glucanase: 350 FBG (1)/g Liquid form: Alpha-amylase: 130 KNU/ml Endo-1,3(4)-beta-glucanase: 225 FBG/ml Chickens for fattening — Alpha-amylase: Alph-amylase: 10 KNU 40 KNU 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life and stability to pelleting. Endo-1,3(4)-beta- glucanase: Endo-1,3(4)-beta- glucanase: 2. Recommended dose per kg of complete feedingstuff: 17 FBG 70 FBG Turkeys for fattening — Alpha-amylase: Alpha-amylase: 40 KNU 80 KNU Endo-1,3(4)-beta- glucanase: Endo-1,3(4)-beta- glucanase: 70 FBG 140 FBG Alpha-amylase: 20 KNU Endo-1,3(4)-beta-glucanase: 35 FBG 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly arabinoxylans and beta-glucans), e. g. containing more than 40 % barley. 1. In the directions for use of the additive and premixture, indicate the storage temperature, storage life and stability to pelleting. 2. Recommended dose per kg of complete feedingstuff: Alpha-amylase: 40 KNU Endo-1,3(4)-beta-glucanase: 70 FBG 3. For use in compound feed rich in non-starch polysaccharides (mainly arabinoxylans) and beta-glucans), e. g. containing more than 40 % barley. (1) One FBG is the amount of enzyme which liberates one micromole of reducing sugars (glucose equivalents) from barley beta-glucan per minute at pH 5,0 and 30 °C. (2) One FXU is the amount of enzyme which liberates 0,15 micromole of xylose from azurine-cross-linked xylan per minute at pH 5,0 and 40 °C. (3) One BGU is the amount of enzyme which liberates 0,15 micromoles of glucose from azurine-cross-linked beta-glucan per minute at pH 5,0 and 40 °C. (4) One EXU is the amount of enzyme which liberates one micromole of reducing sugars (xylose equivalents) from wheat arabinoxylan per minute at pH 3,5 and 55 °C. (5) One BGU is the amount of enzyme which liberates 0,278 micromoles of reducing sugars (glucose equivalents) from barley beta-glucan per minute at pH 3,5 and 40 °C. (6) One KNU is the amount of enzyme which liberates 672 micromoles of reducing sugars (glucose equivalent) from soluble starch per minute at pH 5,6 and 37 °C. Period of authorisation 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 3 4 E N O f f i c i a l J o u r n a l o f t h e E u r o p e a n C o m m u n i t i e s. 3 0 3 2 0 0 0 ANNEX II CFU/kg of complete feedingstuff No Additive Chemical formula, description Species or category of animal Maximum age Minimum content 11 Enterococcus faecium DSM 5464 Preparation of Enterococcus a faecium minimum of: 5 × 1010 CFU/g additive containing Chickens for fattening — 0,5 × 109 Maximum content 1 × 109 Calves four months 0,5 × 1010 1 × 109 17 Lactobacillus casei NCIMB 30096 Mixture of Lactobacillus casei and faecium Enterococcus containing a minimum of: Calves Enterococcus faecium NCIMB 30098 Lactobacillus casei 20 × 109 CFU/g and: six months Lactobacillus casei 0,5 × 109 Lactobacillus casei 1 × 109 Enterococcus faecium 1,5 × 109 Enterococcus faecium 3 × 109 18 Enterococcus faecium CECT 4515 Enterococcus faecium 6 × 109 CFU/g additive Preparation of Enterococcus faecium containing a mini- mum of 1 × 1010 CFU/g additive Piglets four months 1 × 109 1 × 109 Calves six months 1 × 109 1 × 109. 3 0 3 2 0 0 0 Other provisions Period of authorisation 1. In the directions for use of additive and premixture, the storage temperature, life and stability to pelleting. the indicate storage 2. May be used in compound feed containing the permitted coccidio- stats: amprolium, diclazuril, halofu- ginone, monensin-sodium, metil- clorpindol, methylbenzoquate, nicarbazin. and premixture, In the directions for use of the addi- tive the storage temperature, storage life and stability to pelleting. indicate and premixture In the directions for use of the addi- tive the storage temperature storage life and stability to pelleting. indicate and premixture In the directions for use of the addi- tive the storage temperature, storage life and stability to pelleting. indicate and premixture In the directions for use of the addi- tive the storage temperature, storage life and stability to pelleting. indicate 30. 11. 2000 E N 30. 11. 2000 30. 11. 2000 30. 11. 2000 30. 11. 2000 O f f i c i a l J o u r n a l o f t h e E u r o p e a n C o m m u n i t i e s L 7 9 / 3 5


title: De leden van het Europese Parlement : Vademecum 2000.,Deputados ao Parlamento Europeu : Vademecum 2000.,Die Mitglieder des Europäischen Parlaments : Vademecum 2000.,Euroopan parlamentin jäsenet : Vademecum 2000.,Europaparlamentets ledamöter : Vademecum 2000.,I deputati al Parlamento europeo : Vademecum 2000.,Les députés au Parlement européen : Vademecum 2000.,Los diputados al Parlamento Europeo : Vademecum 2000.,Medlemmer af Europa-Parlamentet : Vademecum 2000.,The Members of the European Parliament : Vademecum 2000.,Οι βουλευτές του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου : Vademecum 2000.

eurovoc_concepts:
European Parliament
Member of the European Parliament
directory
elective office


title: QUESTION ÉCRITE E-0942/00 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Utilisation de tungstates pour le traitement du bois.

eurovoc_concepts:
Netherlands
carcinogenic substance
common commercial policy
import (EU)
market approval
toxic substance
wood industry

text: C 46 E/86 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 La Commission est-elle disposØe (cid:224) Ølaborer une directive qui interdit l(cid:146)utilisation de bois imprØgnØ 3. comme combustible pour les centrales Ølectriques, comme matiŁre premiŁre pour les panneaux d(cid:146)agglo- mØrØ et d(cid:146)aliments pour le bØtail, comme produit d(cid:146)Øpandage dans les jardins et autour des arbres ou comme substitut de la paille dans les Øtables, vu les effets nØgatifs pour l(cid:146)homme et l(cid:146)environnement? a) Dans l(cid:146)affirmative, la Commission a-t-elle dØj(cid:224) pris des initiatives dans ce sens? b) Dans la nØgative, pourquoi la Commission s(cid:146)oppose-t-elle (cid:224) une telle directive? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (7 juin 2000) La Commission comprend que les Pays-Bas aient rØcemment interdit aux producteurs nØerlandais d(cid:146)utiliser des conservateurs du bois contenant du cuivre, du chrome ou de l(cid:146)arsenic et des bois ainsi traitØs pour des applications (cid:224) l(cid:146)extØrieur. La Commission n(cid:146)a pas encore re(cid:231)u de notification de cette interdiction et a demandØ des renseignements aux autoritØs nØerlandaises. Suite (cid:224) l(cid:146)examen de certaines dispositions de la directive du Conseil 76/769/CEE du 27 juillet 1976 concernant le rapprochement des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives des (cid:201)tats membres relatives (cid:224) la limitation de la mise sur le marchØ et de l(cid:146)emploi de certaines substances et prØparations dangereuses (1), la Commission a ØtudiØ le risque de l(cid:146)utilisation d(cid:146)arsenic pour la conservation du bois. Cet examen a soulevØ des questions relatives (cid:224) certains aspects de l(cid:146)utilisation des conservateurs du bois contenant de l(cid:146)arsenic, en ce qui concerne principalement les effets (cid:224) long terme de l(cid:146)Ølimination du bois ainsi traitØ. Cependant, il n(cid:146)a ØtØ dØcelØ aucun risque aigu pour la population. L(cid:146)industrie a proposØ un engagement volontaire de gØrer les risques identifiØs. Cette proposition est en cours d(cid:146)examen par la Commission. De plus, la Commission rØflØchit (cid:224) la nØcessitØ de restrictions supplØmentaires sur la commercialisation et l(cid:146)utilisation de l(cid:146)arsenic utilisØ pour le traitement du bois dans le cadre de la directive 76/769/CEE. En outre, la directive 98/8/CE du Parlement europØen et du la mise sur le marchØ des produits biocides (2) couvre les Conseil du 16 fØvrier 1998 concernant conservateurs du bois. La Commission a l(cid:146)intention d(cid:146)adopter dans un proche avenir des mesures de mise en (cid:156)uvre de cette directive et les conservateurs du bois seront prioritaires pour l(cid:146)Øvaluation. La question de la proposition d(cid:146)une directive supplØmentaire restreignant la commercialisation de ces biocides sera envisagØe (cid:224) la lumiŁre des rØsultats de cette Øvaluation. La Commission renvoie Øgalement l(cid:146)Honorable Parlementaire (cid:224) la rØponse donnØe (cid:224) la question Øcrite E-0942/00. (1) (2) JO L 262 du 27. 9. 1976. JO L 123 du 24. 4. 1998. (2001/C 46 E/090) QUESTION (cid:201)CRITE E-0942/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Utilisation de tungstates pour le traitement du bois (29 mars 2000) L(cid:146)utilisation de tungstates pour le traitement du bois (bois imprØgnØ) a de sØrieuses consØquences pour l(cid:146)homme et l(cid:146)environnement. Les tungstates contiennent le trŁs toxique arsenic, du chrome IV et du cuivre. Le bois imprØgnØ est utilisØ entre autres pour les maisonnettes de jardin, les pergolas, le mobilier de jardin et les traverses de chemin de fer. les cl(cid:244)tures, les jouets, Depuis fØvrier 2000, les produits fabriquØs (cid:224) base de bois imprØgnØ ne peuvent plus Œtre vendus aux Pays- Bas. Le Conseil d(cid:146)(cid:201)tat s(cid:146)est aussi prononcØ dans un arrŒt contre le morcellement du bois imprØgnØ. Le bois ne peut non plus Œtre considØrØ comme combustible pour les centrales Ølectriques, comme matiŁre premiŁre pour les panneaux d(cid:146)agglomØrØ et les aliments pour le bØtail, comme produit d(cid:146)Øpandage dans les jardins et autour des arbres ou comme substitut (cid:224) la paille dans les Øtables. 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/87 Il ressort nØanmoins maintenant d(cid:146)informations publiØes dans la presse que les autoritØs nØerlandaises fermeraient les yeux sur l(cid:146)exportation de copeaux de bois cancØrigŁnes vers d(cid:146)autres (cid:201)tats de l(cid:146)UE pour la production de panneaux d(cid:146)agglomØrØ, de jouets et autres. Ce faisant, elles agissent en contradiction avec la lettre et l(cid:146)esprit de diffØrentes directives de l(cid:146)UE. La Commission est-elle au courant de l(cid:146)exportation de copeaux de bois cancØrigŁnes des Pays-Bas vers 1. d(cid:146)autres (cid:201)tats de l(cid:146)UE? a) Dans l(cid:146)affirmative, de quels pays s(cid:146)agit-il? b) Dans la nØgative, la Commission va-t-elle instaurer une enquŒte, vu les effets nØgatifs pour l(cid:146)homme et l(cid:146)environnement et la violation de diffØrentes directives de l(cid:146)UE? 2. La Commission a-t-elle obtenu des fabricants et des importateurs de tungstates et de bois traitØs aux tungstates un aper(cid:231)u de toute l(cid:146)information pertinente disponible sur l(cid:146)exposition de l(cid:146)homme et de l(cid:146)environnement (cid:224) l(cid:146)acide d(cid:146)arsenic (ou aux sels de ce produit) tels que dØfinies dans le rŁglement no 142/97? Dans la nØgative, quelles initiatives la Commission a-t-elle prises pour imposer le respect total et correct du rŁglement no 142/97? La Commission estime-t-elle que le bois traitØ aux tungstates provenant de dØchets de construction et traitØ comme dØchet dangereux, en application de la direc- 3. de dØmolition doit Œtre collectØ et tive 91/689/CEE? a) Dans la nØgative, quels arguments avance la Commission pour ne pas considØrer le bois traitØ aux tungstates comme dØchet dangereux? b) Dans l(cid:146)affirmative, le bois traitØ aux tungstates est-il aussi effectivement traitØ dans les quinze (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE comme dØchet dangereux? RØponse de M. Liikanen au nom de la Commission (9 juin 2000) 1. La Commission n(cid:146)est pas au courant de l(cid:146)exportation de copeaux de bois traitØ avec de l(cid:146)arsenic, du chrome et du cuivre des Pays-Bas vers d(cid:146)autres (cid:201)tats membres. Ces substances peuvent Œtre utilisØes sous certaines conditions au sein de la CommunautØ pour le traitement du bois conformØment (cid:224) la direc- tive 89/677/CEE du Conseil du 21 dØcembre 1989 portant huitiŁme modification de la direc- tive 76/769/CEE concernant le rapprochement des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administra- tives des (cid:201)tats membres relatives (cid:224) la limitation de la mise sur le marchØ et de l(cid:146)emploi de certaines substances et prØparations dangereuses (1). L(cid:146)exportation de copeaux de bois ne constitue pas une violation de la lØgislation communautaire si la procØdure prescrite est suivie. Les exportations de ces dØchets sont couvertes par le rŁglement (CEE) no 259/93 du Conseil du 1er fØvrier 1993 concernant la surveillance et le contr(cid:244)le des transferts de dØchets (cid:224) l(cid:146)entrØe et (cid:224) la sortie de la CommunautØ (2). Quant aux exportations de copeaux de bois destinØs au recyclage, les matØriaux sont ØnumØrØs (cid:224) l(cid:146)annexe III de ce rŁglement sous la rubrique AC 170: dØchets de liŁge et de bois traitØs. Cela signifie que les dØchets peuvent Œtre transfØrØs si le transfert est notifiØ aux (cid:201)tats membres concernØs (pays d(cid:146)exportation, pays d(cid:146)importation et Øventuels pays de transit) et si aucune objection n(cid:146)est formulØe (cid:224) ce sujet. Le nombre de raisons que les pouvoirs publics peuvent objecter (cid:224) un tel l(cid:146)une d(cid:146)entre elles peut Œtre l(cid:146)absence des moyens nØcessaires (cid:224) un traitement des transfert est limitØ; dØchets respectueux de l(cid:146)environnement dans le pays de destination. (cid:192) ce stade, rien ne justifie l(cid:146)instauration d(cid:146)une enquŒte comme le demande l(cid:146)Honorable Parlementaire. En application du rŁglement (CE) no 142/97 de la Commission du 27 janvier 1997 concernant la 2. communication d(cid:146)informations sur certaines substances existantes, conformØment au rŁglement (CEE) no 793/93 (3), la Commission a re(cid:231)u des informations sur l(cid:146)acide d(cid:146)arsenic, qu(cid:146)elle a utilisØes dans une Øtude des risques liØs (cid:224) l(cid:146)emploi d(cid:146)arsenic pour la protection du bois. Cette Øtude a permis de soulever des questions prØoccupantes eu Øgard (cid:224) certains aspects de l(cid:146)utilisation de produits de protection du bois contenant de l(cid:146)arsenic, principalement en corrØlation avec les effets (cid:224) long terme de l(cid:146)Ølimination du bois ainsi traitØ. Cependant, aucun risque aigu pour la population n(cid:146)a ØtØ identifiØ. Les industriels ont proposØ de prendre en charge la rØduction de ces risques par l(cid:146)intermØdiaire d(cid:146)un accord volontaire. La Commission examine cette proposition. En outre, elle se penche actuellement sur la nØcessitØ d(cid:146)imposer d(cid:146)autres restrictions sur la mise sur le marchØ et l(cid:146)emploi de l(cid:146)arsenic dans les produits de protection du bois C 46 E/88 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 conformØment (cid:224) la directive 76/769/CEE du 27 juillet 1976 concernant le rapprochement des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives des (cid:201)tats membres relatives (cid:224) la limitation de la mise sur le marchØ et de l(cid:146)emploi de certaines substances et prØparations dangereuses (4). Par ailleurs, la direc- tive 98/8/CE concernant la mise sur le marchØ de produits biocides inclut dans son champ d(cid:146)application les produits de protection du bois. La Commission entend prochainement adopter des mesures visant (cid:224) mettre en (cid:156)uvre cette directive et l(cid:146)Øvaluation des produits de protection du bois fera partie des objectifs prioritaires. La question de savoir s(cid:146)il convient de proposer une nouvelle directive restreignant la mise sur le marchØ de ces biocides sera examinØe (cid:224) la lumiŁre des rØsultats de l(cid:146)Øvaluation. ConformØment (cid:224) l(cid:146)article premier, paragraphe 4, premier tiret de la directive 91/689/CEE du Conseil 3. du 12 dØcembre 1991 (5), on entend par dØchets dangereux les dØchets figurant sur une liste de dØchets dangereux. Cette liste, qui a ØtØ Øtablie par la dØcision 94/904/CE du Conseil du 22 dØcembre 1994 (6), ne comprend pas le bois imprØgnØ provenant d(cid:146)activitØs de construction et de dØmolition. Par consØquent, les dispositions de la directive 91/689/CEE ne s(cid:146)appliquent pas. En vertu de l(cid:146)article premier, paragraphe 4, deuxiŁme tiret de la mŒme directive, tout autre dØchet qu(cid:146)un (cid:201)tat membre estime qu(cid:146)il possŁde l(cid:146)une des caractØristiques ØnumØrØes (cid:224) l(cid:146)annexe III de la directive est Øgalement un dØchet dangereux. Ces cas doivent Œtre notifiØs (cid:224) la Commission et rØexaminØs en vue d(cid:146)une Øventuelle adaptation de la liste communautaire de dØchets dangereux. Jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent, la Commission a re(cid:231)u des notifications du Royaume-Uni et de l(cid:146)Autriche qui considŁrent le bois imprØgnØ comme un dØchet dangereux (tout du moins partiellement). La Commission rØexamine ces notifications dans le cadre d(cid:146)une plus ample rØvision de la liste de dØchets dangereux sur la base de quelque 300 notifications. Elle a l(cid:146)intention de soumettre, pour avis, une proposition de rØvision de la liste avant la fin de l(cid:146)annØe au comitØ instituØ conformØment (cid:224) l(cid:146)article 18 de la directive 91/156/CEE (7) du Conseil du 18 mars 1991 modifiant la directive 75/442/CEE du Conseil du 15 juillet 1975 relative aux dØchets (8). Cette proposition tiendra compte de l(cid:146)Øvaluation des notifications transmises par le Royaume-Uni et l(cid:146)Autriche sur le bois imprØgnØ. le bois imprØgnØ ne peut Œtre Quelle que soit sa classification (dØchet dangereux ou non dangereux), recouvert ou ØliminØ qu(cid:146)en conformitØ avec les dispositions de l(cid:146)article 4 de la directive 75/442/CEE, c(cid:146)est- (cid:224)-dire sans mettre en danger la santØ de l(cid:146)homme et sans porter prØjudice (cid:224) l(cid:146)environnement, et notamment sans crØer de risque pour l(cid:146)eau, l(cid:146)air ou le sol, ni pour la flore et la faune, sans provoquer d(cid:146)incommoditØs par le bruit ou les odeurs et sans porter atteinte aux sites et aux paysages. La Commission renvoie Øgalement l(cid:146)Honorable Parlementaire (cid:224) la rØponse (cid:224) la question Øcrite E-0941/00. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) JO L 398 du 30. 12. 1989. JO L 30 du 6. 2. 1993. JO L 25 du 28. 1. 1997. JO L 262 du 27. 9. 1976. JO L 377 du 31. 12. 1991. JO L 356 du 31. 12. 1994. JO L 78 du 26. 3. 1991. JO L 194 du 25. 7. 1975. (2001/C 46 E/091) QUESTION (cid:201)CRITE E-0944/00 posØe par Jens-Peter Bonde (EDD) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: (cid:201)nergie renouvelable La Commission voudrait-elle indiquer quel est l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement de son Øvaluation des projets du gouvernement danois visant (cid:224) instaurer des «coupons d(cid:146)Ønergie renouvelable»? Un tel systŁme obligerait apparemment les consommateurs (cid:224) acheter de tels coupons proportionnellement (cid:224) leur consommation d(cid:146)ØlectricitØ, ce qui ressemble dŁs lors (cid:224) s(cid:146)y mØprendre (cid:224) une nouvelle forme d(cid:146)imposition. La Commission est-elle consciente qu(cid:146)il s(cid:146)agit en fait d(cid:146)un imp(cid:244)t qui frappe les consommateurs danois? En outre, la Commission voudrait-elle indiquer si la taxe sur le CO2 frappant les Øoliennes, qui du reste ne libŁrent pas de CO2, est conforme aux dispositions en vigueur dans l(cid:146)Union europØenne?