title: Kommissionens forordning (EF) nr. 617/2000 af 16. marts 2000 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af opløsninger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Algeriet, Belarus, Litauen, Rusland og Ukraine og om foreløbig godtagelse af et tilsagn afgivet af en eksporterende producent i Algeriet

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
dumping
import
organic fertiliser
third country

text: 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 617/2000 af 16. marts 2000 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af opløsninger af urinstof og ammo- niumnitrat med oprindelse i Algeriet, Belarus, Litauen, Rusland og Ukraine og om foreløbig godtagelse af et tilsagn afgivet af en eksporterende producent i Algeriet KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 7, efter høring af det rådgivende udvalg, og ud fra følgende betragtninger: Der blev modtaget anmodning om status som selskab, der arbejder under markedsøkonomiske vilkår, fra to eksporterende producenter. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen. Der blev modtaget besva- relser fra 10 klagende EF-producenter, 7 eksporterende producenter og 13 importører i Fællesskabet. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplys- ninger, som den fandt nødvendige til en foreløbig fast- sættelse af dumping og skade, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber: (5) (6) a) Klagende EF-producenter 1) Agrolinz Melamin GmbH, ADM, Linz, Østrig (1) (2) (3) (4) A. PROCEDURE Kommissionen offentliggjorde den 26. juni 1999 en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (2) (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) om indled- ning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af opløsninger af urinstof og ammoniumnitrat (UN) med oprindelse i Algeriet, Belarus, Litauen, Rusland, Slovakiet og Ukraine. Proceduren indledtes efter en klage indgivet af EFMA (European Fertiliser Manufacturers Association) på vegne af en væsentlig del af producenterne i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende vare, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde iværksættelsen af en procedure. Kommissionen underrettede officielt de klagende EF- producenter, eksporterende producenter og importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt de pågældende sammenslutninger og repræ- sentanterne for eksportlandene og Associeringsrådet EU- Litauen og EU-Slovakiet om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmedde- lelsen. at give eksporterende producenter For i Rusland mulighed for at indgive anmodning om at få status som selskab, der arbejder under markedsøkonomiske vilkår, eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de pågældende formularer til de russiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen. (1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. (2) EFT C 181 af 26. 6. 1999, s. 27. 2) DSM Agro BV, Sittard, Nederlandene 3) Fertiberia SA, Madrid, Spanien 4) Grande Paroisse SA, Paris, Frankrig 5) Hydro Agri Chafers, Immingham, UK 6) Hydro Agri France, Nanterre, Frankrig 7) Hydro Agri Rostock, Rostock, Tyskland 8) Hydro Agri Sluiskil BV, Sluiskil, Nederlandene 9) Kemira Agro Rozenburg BV, Rotterdam, Neder- landene 10) SKW Stickstoffwerke Piesteritz, Wittenberg, Tyskland. b) Eksporterende producenter fra de berørte lande 1) JSC Achema, Jonava, Litauen 2) Duslo AS, Sale, Slovakiet 3) JSC Nevinnomyssky Azot, Nevinnomyssk, Rusland 4) JSC Novolon, Moscow, Rusland. c) Importører 1) Agrobaltic, Rostock, Tyskland 2) Champagne Fertilisants SA, Reims, Frankrig 3) Common Market Fertilisers (CMF), Bruxelles, Belgien 4) Evertrade, Paris, Frankrig 5) Francefert SA, Le Chesnay, Frankrig 6) Helm Düngemittel GmbH, Hamburg, Tyskland 7) Helm Engrais France, Puteaux, Frankrig 8) UNCAA, Paris, Frankrig 9) Wittraco, Hamburg, Tyskland. L 75/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 (7) juni Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. 1998 til 31. maj 1999 (i det følgende benævnt »under- søgelsesperioden«). omfattede perioden fra 1995 til udløbet af undersøgelsesperioden. Skadesundersøgelsen missionen alligevel at anvende oplysninger fra selskabet, når de blev anset for at være tilstrækkelig pålidelige, og for så vidt som det ikke påvirkede resultatet i væsentlig grad. B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den pågældende vare (11) Da der ikke fandtes noget hjemmemarkedssalg, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen på grundlag af fremstil- lingsomkostningerne plus et rimeligt beløb for salgs-, general- og administrationsomkostninger og fortjeneste. (8) (9) Den pågældende vare er opløsninger af urinstof og ammoniumnitrat (UAN), et flydende gødningsstof, som almindeligvis anvendes i landbruget. Varen består af en blanding af urinstof og ammoniumnitrat og vand. Vand- indholdet er ca. 70 % af blandingen (afhængigt af nitro- genindholdet), og den resterende del består af lige dele urinstof og ammoniumnitrat. Indholdet af nitrogen er den mest betydningsfulde »egenskab« ved varen, og det kan svinge mellem 28-32 %. Sådanne svingninger opnås ved at tilføje mere eller mindre vand til opløsningen. Hovedparten af importeret UAN har et nitrogenindhold på 32 %, hvilket er mere koncentreret og derfor billigere at sende. Men uanset nitrogenindholdet anses alle opløs- ninger af urinstof og ammoniumnitrat for at have samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og er derfor en og samme vare med henblik på denne KN-kode undersøgelse. 3102 80 00. henhører Varen under (12) og fremstillingsomkostninger fremstillingsomkostningerne Til beregningen af an- vendtes de omkostninger til råmaterialer, som selskabet angav. Disse omkostninger tegnede sig for en stor del af de samlede produktionsomkostninger i forbindelse med UAN. Andre salgs-, general- og administrationsomkostninger blev ikke anset for at være tilstrækkelig pålidelige (jf. betragtning 10), og Kommissionen benyttede derfor tallene i klagen, som blev anset for at være rimelige. Det ville ikke have været passende at gøre brug af det eneste alternativ — at anvende tallene fra den slovakiske producent — på grund af grundlæggende forskelle i produktionssystemet og selskabsstrukturen mellem de to producenter. Der blev til sidst tilføjet en rimelig fortjenstmargen på 5 %, hvilket blev anset for at være den fortjeneste, som producenten med rimelighed kunne have forventet at opnå, hvis den pågældende vare var blevet solgt i tilstrækkelige mængder på hjemmemarkedet. 2. Samme vare b) Eksportpris UAN er en ren råvare, og dens kvalitet og grundlæg- gende fysiske og kemiske egenskaber er identiske uanset oprindelsesland. Det er således fastslået, at den vare, der blev fremstillet og solgt i Fællesskabet, er samme vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«) som den vare, der importeredes fra de berørte lande, da den har samme grundlæggende fysiske og kemiske egen- skaber og hovedsagelig de samme anvendelsesformål. C. DUMPING 1. Algeriet (13) Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for varen ved salg til eksport til Fællesskabet, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. c) Sammenligning (14) Der blev foretaget en sammenligning mellem den bereg- nede normale værdi og eksportprisen ab fabrik. Eksport- prisen blev til dette formål justeret for forskelle i trans- port-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. a) Normal værdi d) Dumpingmargen (10) Den eneste algeriske eksporterende producent, Fertalge Industries, besvarede spørgeskemaet. Selv om selskabet handlede efter bedste evne, var de oplysninger, der blev indgivet, langt fra ideelle. Nærmere bestemt var det ikke muligt at foretage nogen nærmere kontrol af de tal, som den eksporterende producent angav vedrørende produk- tionsomkostningerne, ikke mindst fordi der først var blevet indført et rigtigt bogføringssystem i 1999, halv- vejs i undersøgelsesperioden. Men på baggrund af Alge- riets særlige situation som udviklingsland og i overens- stemmelse med artikel 15 i aftalen om gennemførelse af artikel VI i GATT 1994 og under hensyn til de særlige for dette selskab besluttede Kom- omstændigheder (15) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen blev dumpingmargenen for den berørte eksporterende producent fastsat på grundlag af en sammenligning af den beregnede normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris. Udtrykt i procent af prisen cif, frit Fællesskabets grænse (på grundlag af Eurostat-tal), er den foreløbige dumpingmargen 13,3 % for den eneste algeriske eksporterende producent. Da den eneste kendte eksporterende producent tegnede sig for hele den algeriske eksport af den pågældende vare tiI Fællesskabet, finder Kommissionen, at restdumping- margenen bør fastsættes på samme niveau. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/5 2. Litauen a) Normal værdi (16) Da hjemmemarkedssalget af den pågældende vare i undersøgelsesperioden udgjorde under 5 % af eksport- salget, måtte der beregnes en normal værdi. I overens- stemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen blev denne beregnet ved at tilføje et beløb for salgs-, general- og administrationsomkostninger og fortjeneste til eksportørens fremstillingsomkostninger. Da der ikke var et repræsentativt hjemmemarkedssalg af den pågæl- dende vare, blev salgs-, general- og administrationsom- kostningerne fastsat på grundlag af producentens samlede salgs-, general- og administrationsomkostninger på hjemmemarkedet for varer inden for samme generelle i overensstemmelse med kategori artikel 2, stk. 6, litra b), i grundforordningen. Til sidst blev der tilføjet en fortjenstmargen på 5 %, idet det blev anset for at være den fortjeneste, som producenten med rimelighed kunne have forventet at opnå, hvis der havde været et tilstrækkeligt stort salg af den pågældende vare på hjemmemarkedet. (gødningsstoffer) b) Eksportpris (17) Med hensyn til salget til uafhængige kunder i Fælles- skabet blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for varen ved salg til eksport til Fællesskabet, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. I forbindelse med salg via en forretningsmæssigt forbunden importør blev eksportprisen beregnet på grundlag af videresalgs- prisen til uafhængige kunder. Der blev justeret for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg for den pågældende importør, og for den fortjenst- margen, som det konstateredes ved undersøgelsen, at uafhængige importører af den pågældende vare opnåede, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforord- ningen. c) Sammenligning (18) Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet ab fabrik. Der blev justeret for forskelle i transport-, forsikrings- og lasteomkostninger samt dermed for- bundne omkostninger som omhandlet i artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. d) Dumpingmargen (19) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen blev dumpingmargenen for den eksporterende producent fastsat på grundlag af en sammenligning af den beregnede normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris. Udtrykt i procent af prisen cif, frit Fællesskabets grænse, er den foreløbige dumpingmargen 7,6 % for den eneste litauiske eksporte- rende producent. Da den eneste kendte eksporterende producent tegnede sig for hele Litauens eksport af den pågældende vare til Fællesskabet, finder Kommissionen, at restdumpingmar- genen bør fastsættes på samme niveau. 3. Slovakiet (20) På baggrund af resultaterne vedrørende skade, hvori det foreløbigt konkluderedes, at importen af varer med oprindelse i Slovakiet ikke havde væsentlige virkninger for den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen, blev der ikke foretaget dumpingberegninger. 4. Rusland, Belarus og Ukraine a) Referenceland (21) litra a), I henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforord- ningen måtte den normale værdi for Belarus og Ukraine fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller »refe- renceland«. Det samme gælder for de russiske eksporte- rende producenter, da ingen af dem opfyldte betingel- serne for status som et selskab, der arbejder under markedsøkonomiske vilkår som omhandlet i artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen (jf. betragtning 24). I indledningsmeddelelsen blev USA foreslået som et egnet tredjeland. Alle parter fik en frist på ti dage til at frem- sætte bemærkninger til dette forslag. Der blev indgivet bemærkninger af tre russiske selskaber i fællesskab, af et fjerde russisk selskab og af den eneste belarussiske eksporterende producent. Alle kritiserede forslaget af USA og foreslog Litauen som et mere passende referen- celand. Der blev fremsat følgende argumenter: — højere råmaterialer omkostninger (navnlig til naturgas) i USA og store forskelle i omkostninger blandt amerikanske producenter afhængigt af deres geografiske beliggenhed, hvilket kunne give usam- menhængende resultater — lighed i udstyr og produktionsproces (integreret produktion) mellem Litauen på den ene side og Rusland, Belarus og Ukraine på den anden side, i modsætning til situationen i USA — Litauen var omfattet af samme undersøgelse. L 75/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 sig imidlertid til kendte Kommissionen henvendte producenter af varen i USA, men ingen af dem var villige til at medvirke i undersøgelsen. mellem 1997 og undersøgelsesperioden) kroner til en statsejet slovakisk mellemhandler. i slovakiske fremsætte bemærkninger Kommissionen underrettede alle interesserede parter om de amerikanske selskabers afslag om at medvirke og anmodede dem om at til Litauen som muligt referenceland. EFMA gjorde indsi- gelse mod dette forslag, hovedsagelig begrundet i de angiveligt meget lave gaspriser, som betales af den litau- iske eksportør, og de angivelige fordrejninger som følge af landets tidligere status som land uden markedsøko- nomi. EFMA hævdede så, at en amerikansk producent forbindelse med undersøgelsen. ville Kommissionen henvendte sig igen til den pågældende producent, men denne bekræftede, at man ikke var villig til at medvirke i undersøgelsen. samarbejde i EFMA foreslog så Slovakiet. (22) Kommissionen undersøgte Litauen og Slovakiet som mulige tredjelande med markedsøkonomi under hensyn til følgende faktorer: P r o d u k t i o n Både i Litauen og i Slovakiet er der kun én producent. Begge er integrerede producenter, selv om faciliteterne tilsyneladende ikke er så moderne i Slovakiet. Litauen ligger tæt på Rusland, og da landet har været en del af det tidligere USSR, ligner produktionsproces og selskabsstruktur i højere grad dem i Rusland, Belarus og Ukraine end dem i Slovakiet. H j e m m e m a r k e d s v i l k å r Den eneste litauiske producent havde ikke et repræsenta- tivt salg på hjemmemarkedet, hvilket betød, at den normale værdi måtte beregnes. Den slovakiske produ- cent havde et hjemmemarkedssalg, men havde en domi- nerende stilling på det lokale marked for UAN og tegnede sig for 85 %. Desuden har mange slovakiske kunder likviditetspro- blemer, og mange transaktioner indebærer byttehandel (dette berører 10-20 % af omsætningen af den pågæl- dende vare). Anvendelsen af byttehandel er en af grun- dene til at nægte to russiske eksportører status som selskab, der arbejder under markedsøkonomiske vilkår (jf. betragtning 24). I modsætning hertil blev der ikke konstateret byttehandel i Litauen. E n e r g i Begge producenter køber gas hos Gazprom, en russisk leverandør. Den litauiske producent betaler Gazprom en pris, som svinger i forhold til ændringerne i den offent- liggjorte nordeuropæiske cif-pris for ammoniak, medens det slovakiske selskab betaler en fast pris (uændret Af ovennævnte grunde konkluderede Kommissionen foreløbigt, at Litauen i mangel af en anden mulighed ville være et rimeligt valg af tredjeland med markedsøko- nomi, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen. b) Rusland i) Status som selskab, der arbejder under markedsøko- nomiske vilkår (23) (24) Ifølge artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen fast- sættes den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Rusland i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, for de producenter, som kan påvise, at de opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. de markedsøkonomiske principper er fremherskende med hensyn til fremstilling og salg af den berørte vare. Som nævnt ovenfor blev der modtaget krav om status som selskab, der arbejder under markedsøkonomiske vilkår, fra to producenter. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødven- dige for at fastslå, om selskabet arbejdede under markedsøkonomiske vilkår, og aflagde kontrolbesøg hos dem. Kravene måtte afvises af følgende grunde: B y t t e h a n d e l Begge selskaber er engageret i byttehandel. Selskab A, som det konstateredes havde købt UAN hos en forret- ningsmæssigt forbunden producent, betalte flere gange for varen ved at levere en vare, som selskabets leve- randør anvendte til at fremstille sammensatte gødnings- stoffer. Selskab B var blevet pålagt at levere UAN til landbrugerne af de regionale myndigheder, og værdien af dette ville blive udlignet i selskabets skatteopgørelser. Landbrugerne skulle levere korn til et statsejet landbrugs- konsortium til brug for den regionale fødevarefond. Der blev på denne måde gjort regnskab for næsten halvdelen af selskab B's salg på hjemmemarkedet af UAN. P r i s e r et af varetaget Selskab A havde ikke sin egen marketingafdeling og ingen indflydelse på eksportpriserne. Hele eksportsalget forbundet blev handelsselskab, som til gengæld videresolgte varen på det russiske marked. Da dette forbundne selskab ikke samarbejdede, var det ikke muligt at undersøge hjemme- markedssalget på baggrund af betingelserne i artikel 2, stk. 7, i grundforordningen. forretningsmæssigt litra c), 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/7 O m k o s t n i n g e r o g i n p u t ii) Normal værdi, eksportpris og sammenligning Selskab A hævdede, at man indkøbte uran og ammoni- umnitrat hos et forbundet selskab til blanding i selska- bets egen produktionsfaciliteter. I virkeligheden blev det faktureret for UAN, men ikke for bestanddelene, og således måtte selskabet mere anses for at være en mellemhandler end en egentlig producent. (25) (26) For både samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige russiske selskaber blev den normale værdi fastsat som for Litauen (jf. betragtning 16). For den ene samarbejdsvillige producent, som solgte til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for varen ved salg til eksport til Fælles- skabet. Den anden samarbejdsvillige producent solgte via et forretningsmæssigt forbundet selskab på Kanaløerne (del af Fællesskabets toldområde), og eksportprisen blev fastsat under henvisning til de videresalgspriser, der faktisk betaltes eller skulle betales selskabet. Der blev justeret for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg for den pågældende forhandler plus en rimelig fortjenstmargen, baseret på hvad det konstate- redes i undersøgelsen, at uafhængige importører af den pågældende vare havde opnået, i overensstemmelse med i grundforordningen. artikel 2, stk. 9, (27) Hvad angår ikke-samarbejdsvillige selskaber anvendtes cif værdien i Eurostat for russisk import som grundlag for fastsættelse af eksportprisen, efter fradrag af de samarbejdsvillige selskabers eksport. Denne pris blev så nedsat med et beløb svarende til det vejede gennemsnit af forskellen mellem de priser fob og cif, som de to samarbejdsvillige selskaber anvendte, for at omregne den til fob-niveau (ab russisk grænse). (28) Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlig- ning på fob-niveau (ab eksportlandets grænse). Der blev transport-, justeret dermed forsikrings- samt forbundne omkostninger, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, for forskelle i betalingsbetingelser, i grundforordningen. lasteomkostninger og iii) Dumpingmargen (29) i I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11 og 12, grundforordningen blev dumpingmargenen for Rusland fastsat på grundlag af en sammenligning af den bereg- nede normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris. Udtrykt i procent af prisen cif, frit Fællesska- bets grænse, er den foreløbige landsdækkende gennem- snitlige dumpingmargen 24,1 %. c) Belarus E n e r g i Med hensyn til selskab B afspejlede energiomkostnin- gerne, dvs. et større input til produktionen af UAN, ikke markedsværdien. Selskabet oplyste, at der siden 1998 var blevet indført en række rabatordninger ved et præsi- dentdekret for at opmuntre kunderne til at betale kontant for elektricitet og gas. For elektricitet lå kontant- rabatterne på mellem 30-50 % og for gas på mellem 25-50 %, idet den eneste betingelse var, at energiprisen med rabat ikke kunne komme under leverandørens kost- priser. Med andre ord og uafhængigt af, at disse rabatter var et klart tegn på, at staten greb ind på markedet, afspejlede priserne ikke de fuldstændige energiomkost- ninger og langt mindre den rigtige markedsværdi. R e g n s k a b e r Endelig havde ingen af selskaberne regnskaber, som blev revideret uafhængigt på linje med internationale regn- skabsstandarder, og der var betydelige afvigelser fra disse standarder på mange vigtige områder (f. eks. afskrivning og satser for omvurdering af anlægsaktiver). Det viste sig også, at det egentlige formål med regnskaberne var at opfylde skattemyndighedernes krav og ikke at give et fuldstændigt billede af selskabets situation ved udløbet af regnskabsperioden. På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at ingen af selskaberne opfyldte alle kriterierne for, at der kunne indrømmes dem status som selskab, der arbejder under markedsøkonomiske vilkår, som omhandlet i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. Det blev også besluttet at afvise alle krav om individuel behand- ling, fordi det ene selskab ikke er en eksporterende producent, og de andre ikke er tilstrækkeligt uafhængige af statslig påvirkning. De berørte producenter og EF-erhvervsgrenen fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovenstående resultater. Der blev ikke modtaget bemærkninger. (30) Som i Ruslands tilfælde blev den normale værdi fastsat som omhandlet i betragtning 16. i) Normal værdi, eksportpris og sammenligning L 75/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for varen ved salg til eksport til Fællesskabet. kostninger samt dermed forbundne omkostninger og for provision på grundlag af oplysningerne i klagen i mangel af mere pålidelige oplysninger. Den normale værdi og eksportpriserne blev sammen- lignet på fob-niveau (ab eksportlandets grænse). Der blev i den forbindelse justeret for forskelle i transport-, forsik- rings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. ii) Dumpingmargen (31) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af en sammenligning af den beregnede normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris. Udtrykt i procent af prisen cif, frit Fællesskabets grænse, er den foreløbige landsdækkende dumpingmargen for Belarus 33,0 %. d) Ukraine i) Samarbejde (32) Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to selskaber, der er nævnt i klagen. Det ene besvarede spørgeskemaet inden for den fastsatte frist og oplyste, at det ikke havde eksporteret til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Der blev ikke modtaget svar fra det andet selskab. Det bør bemærkes, at Eurostats statistikker indeholder oplys- ninger om betydelige eksportmængder fra dette land. ii) Normal værdi, eksportpris og sammenligning (33) I Ruslands og Belaruses tilfælde blev den normale værdi fastsat som omhandlet i betragtning 16. iii) Dumpingmargen (34) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af en sammenligning af den beregnede normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris. Udtrykt i procent af prisen cif, frit Fællesskabets grænse, er den foreløbige landsdækkende dumpingmargen 38,7 %. D. DEFINITION AF DEN PÅGÆLDENDE ERHVERVS- GREN I FÆLLESSKABET (35) De klagende EF-producenter tegner sig for over 85 % af produktionen af UAN-opløsninger i Fællesskabet og udgør derfor EF-erhvervsgrenen som omhandlet i artikel 4, stk. l, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. (36) Flere interesserede parter fremførte, at visse klagende EF-producenter importerede UAN-opløsninger med oprindelse i de berørte lande og derfor ikke kunne anses for at være en del af produktionen i Fællesskabet og følgelig EF-erhvervsgrenen. Undersøgelsen viste, at nogle klagende EF-producenter havde importeret den pågældende vare fra de berørte eksporterende lande. Det blev imidlertid fastslået, at denne import ikke ændrer det forhold, at disse selskabers vigtigste interesse var selv at producere UAN og ikke at importere. Denne import udgør heller ikke en betydelig del af de importerede EF-producenters salg i Fælles- skabet. Endelig blev denne import videresolgt til samme priser fremstilledes og solgtes af de klagende EF-producenter i Fællesskabet. som UAN-opløsninger, der Det konkluderedes derfor foreløbigt, at disse EF-produ- center ikke skulle holdes uden for definitionen af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet. I mangel af oplysninger fra de eksporterende produ- center om eksportpriser, traf Kommissionen afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, i dette tilfælde tallene fra Eurostat, i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. For ikke at belønne manglende samarbejde anvendtes den laveste månedlige cif pris for eksport fra Ukraine til fastsættelse af eksport- prisen. Den normale værdi og eksportpriserne blev sammen- lignet på fob-niveau (ab eksportlandets grænse). Der blev justeret for forskelle i transport-, forsikrings- og lasteom- E. SKADE (37) fremgår nedenfor, Som det fulgte EF-erhvervsgrenens globale situation en opadgående tendens mellem 1995 og 1997, fra hvilket år situationen begyndte at forringes. Udviklingen bør ses på baggrund af de foranstaltninger, der indførtes vedrørende importen af UAN-opløsninger med oprindelse i Polen og Bulgarien (1), som begyndte at få virkninger fra 1995. (1) Rådets forordning (EF) nr. 3319/94 (EFT L 350 af 31. 12. 1994, s. 20). 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/9 1. Forbruget i Fællesskabet (38) Det synlige forbrug i Fællesskabet fastsattes på grundlag af EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet, oplysningerne i klagen vedrørende de øvrige EF-produ- centers salg, oplysninger fra de samarbejdsvillige ekspor- terende producenter om deres eksport og Eurostat-tal vedrørende andre tredjelande. Alle mængder blev i påkommende tilfælde justeret, så de svarede til UAN- opløsninger med et nitrogenindhold på 32 %. På dette grundlag steg forbruget i Fællesskabet fra 3 155 kilotons til 3 297 kilotons, dvs. 4,5 %, mellem 1995 og undersøgelsesperioden. Mellem 1995 og 1997 faldt det betydeligt, men steg hurtigt derefter. der konstateredes for de øvrige berørte lande. Import- mængden fra Slovakiet var også den laveste af alle berørte landes i undersøgelsesperioden. Med hensyn til priserne på importen fra Slovakiet lå de på et højere niveau efter 1997, selv om de fulgte samme tendens som i de øvrige berørte lande. Endelig konstateredes der ikke prisunderbud i forbindelse med importen fra Slova- kiet, tilfældet med importen fra alle de andre berørte lande. i modsætning til hvad der var Derfor konkluderedes det importen fra Slovakiet burde vurderes særskilt fra importen fra de andre lande, der er omfattet af denne undersøgelse. foreløbigt, at 2. Importen fra de berørte lande (1) ii) Belarus a) Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import (39) Det blev først undersøgt, om importen fra alle berørte lande burde vurderes kumulativt under hensyn til betin- gelserne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. Under- søgelsen viste følgende i så henseende: i) Slovakiet (40) Med hensyn til importen til Fællesskabet fremførte den eksporterende producent fra Slovakiet, at denne mængde var ubetydelig i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, og artikel 5, stk. 7, i grundforordningen. Oplysningerne fra denne eneste eksporterende producent i Slovakiet og Eurostat viser imidlertid, at eksporten fra Slovakiet udgør omkring 2 % af forbruget i Fællesskabet og derfor ikke er ubetydelig. fremførte yderligere, at Denne producent selskabets eksport af UAN-opløsninger ikke burde kumuleres med resten af de berørte lande, da der var tale om forskellige konkurrencebetingelser i importen fra de andre berørte lande med hensyn til forskellig prisudvik- ling, at importen fra Slovakiet kun konkurrerede med de geografisk set nærmeste EF-producenter. importmængder og markedsandele, forhold til samt Det er fast praksis i EF-institutionerne, at hvor der er diametralt forskellige markedsadfærd blandt de forskel- lige berørte lande, vurderes virkningerne af denne import på EF-erhvervsgrenen særskilt. Undersøgelsen viste, at importen fra Slovakiet både i mængde og markedsandel var på samme niveau i under- søgelsesperioden i forhold til i 1995, ulig den udvikling, (1) Af hensyn til fortrolighed, da der i nogle af disse lande kun er én eksporterende producent, vil tallene i denne forordning blive indek- seret eller kun blive angivet tilnærmelsesvis. Den eksporterende producent fra Belarus fremførte, at ikke burde kumuleres, men burde selskabets eksport blive vurderet særskilt, da der var tale om forskellige konkurrencebetingelser i forhold til de øvrige berørte lande, hvilket fremgik af forskellene i udviklingen af importmængde og markedsandele sammenlignet med disse andre berørte lande. Undersøgelsen viste, at importmængden fra Belarus og de tilsvarende markedsandele faldt mellem 1995 og 1997 og steg derefter, og derfor fulgte tendensen i de fem berørte lande som helhed. Importen var desuden betydelig i mængde, og markedsandelen lå på 6,1 % i undersøgelsesperioden. Endvidere har der siden 1996 været en nedadgående tendens i gennemsnitspriserne på UAN-opløsninger med oprindelse i Belarus, ligesom det var tilfældet for de andre berørte lande. Derfor anses det foreløbigt for hensigtsmæssigt at afvise den belarussiske eksporterende producents anmodning om, at der ikke anvendes kumulation, og at vurdere importen fra Belarus kumulativt med den fra de andre berørte lande. iii) De øvrige berørte lande (Algeriet, Litauen, Rusland og Ukraine) (41) Med hensyn til de øvrige lande er de konstaterede dumpingmargener over de minimis, importmængden er ikke ubetydelig, og en kumulativ vurdering synes at være passende på baggrund af konkurrencebetingelserne både mellem importen fra de forskellige lande og mellem de importerede varer og samme vare fra Fællesskabet. Det er påvist ved det forhold, at alle importmængder var betydelige, og at deres markedsandel er steget, navnlig faldet siden 1996. Desuden priser deres er L 75/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 betydeligt siden 1996, og de ligger under EF-erhvervs- grenens priser, samtidig med at der anvendes samme eller tilsvarende handelskanaler. Derfor konkluderedes det foreløbigt, at importen af varer med oprindelse i de øvrige berørte lande og Belarus (i det følgende benævnt »de fem berørte lande«) bør vurderes kumulativt. b) Dumpingimportens mængde og markedsandel i) De fem berørte lande (42) Importmængden af UAN-opløsninger fra de fem berørte lande steg fra ca. 800 kilotons til 1 500 kilotons, dvs. ca. 87 %, mellem 1995 og undersøgelsesperioden. Importen faldt mellem 1995 og 1997, men fra 1997 til undersø- gelsesperioden steg den med omkring 200 %, og mellem 1997 og undersøgelsesperioden steg forbruget i Fælles- skabet ca. 14 %. Markedsandelen for importen fra de fem berørte lande steg fra 26,5 % i 1995 til 44,2 % i undersøgelsespe- rioden, dvs. 17,7 procentpoint. Nærmere bestemt faldt markedsandelen først mellem 1995 og 1997, og så mere end fordobledes den mellem 1997 og undersøgelsespe- rioden. ii) Slovakiet (43) Importen fra Slovakiet lå på samme niveau i undersøgel- sesperioden i sammenligning med 1995, både med hensyn til mængde og markedsandel. Desuden begyndte både importmængde og markedsandel at falde brat efter 1997. c) Priser på dumpingimporten i) Prisudvikling (1) — D e f e m b e r ø r t e l a n d e (44) Den vejede gennemsnitlige pris på importen fra de fem berørte lande faldt fra 89,8 ECU pr. ton til 67 ECU pr. ton, dvs. 25,4 %, mellem 1995 og undersøgelsespe- rioden. Priserne kulminerede i 1996, men faldt derefter med 34 %. ii) Underbud (46) Det blev undersøgt, om de eksporterende producenter i de fem berørte lande underbød EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Til dette anvendtes de eksporterende producenters priser cif på UAN-opløs- frit Fællesskabets ninger, behørigt grænse, ab kaj, i samme handelsled med EF-producenternes priser ab fabrik. justeret til priser fortoldet, og sammenlignet Der konstateredes følgende underbudsmargener udtrykt i procent af EF-producenternes priser: Land Underbud Algeriet Belarus Litauen Rusland Ukraine 2-6 % 4-8 % 5-10 % 6,7 % 16,7 % (47) Der konstateredes ikke noget prisunderbud, på linje med den pris- og importudvikling, der drøftedes tidligere i forbindelse med den slovakiske producent. 3. EF-erhvervsgrenens situation a) Produktion (48) EF-erhvervsgrenens produktion af UAN (alle mængder blev i påkommende tilfælde tilpasset, således at de svarer til UAN-opløsninger med et nitrogenindhold på 32 %) steg 2,4 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden, dvs. fra 1 484 kilotons til 1 520 kilotons. Den største stig- ning fandt sted mellem 1995 og 1997 på et tidspunkt, hvor der for importen af UAN med oprindelse i Polen og Bulgarien. Derefter faldt produktionen 9,6 % mellem 1997 og undersøgelsesperioden. antidumpingforanstaltninger indførtes — S l o v a k i e t (45) Som nævnt i betragtning 40 faldt priserne på importen fra Slovakiet ikke så meget efter 1997, hvor den berørte import steg betydeligt, selv om de fulgte samme tendens i hele perioden som de andre berørte lande. (49) (1) Til vurderingen af pristendenserne blev der for at sammenligne sammenhængende oplysninger kun anvendt oplysninger fra Eurostat, medens der til beregningen af prisunderbud og skadesmargener anvendtes oplysninger fra eksporterende producenter, hvor sådanne forelå. b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelse EF-erhvervsgrenens samlede produktionskapacitet var stort set stabil i den undersøgte periode. Kapacitetsud- nyttelsen steg fra 38 % i 1995 til 43 % i 1997 og faldt senere tilbage til 1995-1996-niveau. Kapacitetsudnyt- telsen er imidlertid ikke en betydningsfuld indikator for denne type produktion og industri, da den er berørt af produktionen af andre varer, som kan fremstilles med samme produktionsudstyr. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/11 c) Salg i Fællesskabet (50) EF-erhvervsgrenens salg steg 20,9 % mellem 1995 og 1997, fra 446 kilotons til 1 748 kilotons, og faldt så til 1 598 kilotons, dvs. 8,6 % mellem 1997 og undersøgel- sesperioden. d) Markedsandel (51) EF-erhvervsgrenens markedsandel steg fra 45,8 % i 1995 til 60,7 % i 1997, og faldt så ca. 12 procentpoint til 48,5 % i undersøgelsesperioden. e) EF-erhvervsgrenens priser (52) EF-producenternes gennemsnitlige netto salgspriser steg 3,8 % mellem 1995 og 1996, fra 111,3 ECU pr. ton til 115,5 ECU pr. ton, og faldt så til 83,4 ECU pr. ton i undersøgelsesperioden, dvs. 27,8 %. f) Rentabilitet (53) EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige rentabilitet forringedes med 17,1 procentpoint mellem 1995 og undersøgelsesperioden, fra 4,9 % til - 12,2 %. Sidelø- bende med prisudviklingen var rentabiliteten højest i 1996 og faldt 18,4 procentpoint mellem det år og undersøgelsesperioden. g) Beskæftigelse (54) Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen var stigende mellem 1995 og 1997, hvor der var 339 ansatte i begge år, men faldt derefter til 311 ansatte i undersøgelsesperioden, dvs. 8,3 %. markedsandel og tilsvarende salg mellem 1997 og undersøgelsesperioden, medens importen fra de fem berørte lande steg med ca. 26 procentpoint. Undersø- gelsen viste, at de pågældende varer i undersøgelsespe- rioden importeredes til priser, som lå langt under EF- erhvervsgrenens. Med hensyn til prisudvikling lykkedes det EF-erhvervs- grenen at hæve de gennemsnitlige priser mellem 1995 og 1996. Derefter skete der imidlertid en betydelig udhuling af salgspriserne. Dette havde negative virk- ninger for erhvervsgrenens rentabilitet, som forringedes betydeligt fra 1997 og nåede et niveau på – 12,2 % i undersogelsesperioden. Ovennævnte forringelse af EF-erhvervsgrenens situation, navnlig siden 1997, var af et sådant omfang, at det konkluderedes foreløbigt, at der forvoldtes EF-erhvervs- grenen væsentlig skade i undersøgelsesperioden. F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG 1. Indledning (57) I henhold til artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen undersøgte Kommissionen virkningen af alle kendte faktorer og deres følgevirkninger for situationen i EF- erhvervsgrenen for at nå frem til en konklusion vedrø- rende årsagen til den skade, der forvoldtes erhvervs- grenen. En sådan undersøgelse sikrer, at skade, der er forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten, ikke tilskrives dumpingimporten. 2. Virkningerne af dumpingimporten h) Investering a) Generelt (55) sine investeringer mellem EF-erhvervsgrenen øgede 1995 og 1997, og de kulminerede i året 1998 på grund af store investeringer i forudgående produktionstrin. De største investeringer mellem 1995 og undersøgelsespe- rioden var til produktion af urinstof og salpetersyre, som begge er råmaterialer til fremstillingen af UAN-opløsninger, men også anvendes til andre formål, som produktion af fast ammoniumnitrat og fast urinstof. i produktionsfaciliteter investeringer (58) UAN-opløsninger er en råvare uden forskelle i kvalitet og anvendelsesformål mellem den importerede vare og den vare, der fremstilles i Fællesskabet. UAN-opløs- ninger, der fremstilles i Fællesskabet, og UAN-opløs- ninger, der importeres fra de berørte lande, konkurrerer derfor direkte med hinanden hovedsagelig på grundlag af prisen. 4. Konklusion vedrørende skade i) De fem berørte lande (56) Der konstateredes navnlig en markedsforringelse for EF- erhvervsgrenen mellem 1997 og undersøgelsesperioden, hvor de fem berørte lande var i stand til at øge deres eksportmængde til Fællesskabet næsten 200 %, og også drog fordel af den omfattende nedgang i andre tredje- landes markedsandel. På et marked i stigning betød dette, at EF-erhvervsgrenen tabte ca. 12 procentpoint i (59) Mellem 1997 og undersøgelsesperioden steg dumping- importen fra de fem berørte lande i mængde (ca. 200 %) og markedsandel (fra ca. 18 % til ca. 44 %), og den solgtes til priser under EF-erhvervsgrenens. Dette faldt sammen med, at EF-erhvervsgrenens situation forvær- redes i tab af markedsandele, pristryk og forringet rentabilitet. form af L 75/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 Dumpingimporten fra de fem berørte lande forhindrede EF-erhvervsgrenen i at drage fordel af de antidumping- foranstaltninger, der indførtes på importen fra Polen og Bulgarien. I mængde overtog de fem berørte lande i grunden de fleste af de markedsandele, som Polen og Bulgarien tidligere tegnede sig for, medens EF-erhvervs- grenen kun var i stand til at sikre sig en lille del af dem. Den betydelige stigning i dumpingimportens markeds- andel mellem 1997 og undersøgelsesperioden faldt endvidere sammen med den nedadgående tendens for EF-erhvervsgrenen, som tabte markedsandele. Over for lavprisimport fra de fem berørte lande havde EF-erhvervsgrenen mulighed for enten at opretholde priserne med fare for at miste salg eller at følge de lave priser på dumpingimporten med negative følger for rentabiliteten. Fra 1997 sænkede EF-erhvervsgrenen sine salgspriser betydeligt. Dette indvirkede negativt på renta- biliteten, som blev negativ. Dette viser klart markedets prisfølsomhed, og at det har betydelige følger, hvilken prispolitik de eksporterende producenter i de fem berørte lande fører. Det konkluderedes derfor foreløbigt, at dumpingim- porten fra de fem berørte lande har forvoldt EF-erhvervs- grenen væsentlig skade. ii) Slovakiet (60) Der konstateredes ikke noget prisunderbud hvad angår Slovakiet. Importen fra Slovakiet lå på samme niveau i undersøgelsesperioden i forhold til i 1995. I betragtning af de forholdsvis små importmængder, den lille, stabile markedsandel og det faktum, at der ikke er noget prisun- derbud, konkluderes det foreløbigt, at importen af varer med oprindelse i Slovakiet ikke har haft følgevirkninger af et sådant omfang, at de har kunnet anses for at være væsentlige som omhandlet i artikel 3, stk. 5 og 6, i grundforordningen. 3. Virkningerne af andre faktorer a) Import fra andre tredjelande (61) Importen af UAN-opløsninger fra andre tredjelande faldt fra ca. 669 kilotons i 1995 til ca. 37 kilotons i undersø- gelsesperioden, dvs. 94,5 %. De største leverandører i denne gruppe lande i undersøgelsesperioden var Mexico og Tjekkiet. Markedsandelene for importen fra andre tredjelande faldt fra 21,2 % i 1995 til 1,1 % i undersø- gelsesperioden, dvs. en nedgang på 20,1 procentpoint, hvilket hovedsagelig skyldtes antidumpingforanstaltnin- gerne vedrørende importen fra Bulgarien og Polen. I betragtning af nedgangen med hensyn til mængde og markedsandel importen fra andre tredjelande er det klart, at denne import ikke har bidraget til den væsent- lige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. i b) Andre faktorer (62) Kommissionen undersøgte også, om andre faktorer end til den skade, der ovennævnte kunne have bidraget forvoldtes EF-erhvervsgrenen, under hensyn til navnlig nedgang i efterspørgslen eller ændringer i forbrugsmøns- tret, forsyningsudvikling og udviklingen i EF-erhvervs- grenens teknologi og produktivitet. Med hensyn til forsyningsudviklingen førte den kinesiske beslutning i april 1997 om at forbyde import af urinstof og erstatte den med indenlandsk produktion til en verdensomspændende overkapacitet for nitrogenholdige gødningsstoffer. Det er blevet fremført, at den efterføl- gende verdensomspændende overforsyning og fald i priserne på nitrogenholdige gødningsstoffer har været en større faktor for den skade, der er forvoldt EF-erhvervs- grenen. Undersøgelsen viste imidlertid, at priserne på dumpingimporten faldt betydeligt, også før den kine- siske beslutning. EF-erhvervsgrenen selv var endvidere ikke direkte berørt, fordi den ikke eksporterede til Kina. Forekomsten af en situation med overforsyning er under alle omstændigheder ikke nogen begrundelse for en betydelig stigning i lavprisdumpingimport. Med hensyn til ændringer i forbrugsmønsteret blev det fremført, at stigningen i braklægningen af landbrugsland har ført til et fald i det globale forbrug af gødningsstoffer i Fællesskabet. Det blev imidlertid fastslået som angivet ovenfor, at markedet for UAN-opløsninger er steget støt siden 1997. Samtidig kunne EF-erhvervsgrenen ikke drage fordel af denne udvidelse af markedet, i modsæt- ning til de eksporterende producenter fra de berørte lande. Med hensyn til udviklingen i EF-erhvervsgrenens tekno- logi og produktivitet blev det fastslået, at erhvervsgrenen foretog omfattende investeringer ikke at miste konkurrencedygtigheden. for Det kan således konkluderes, at virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten ikke var af et sådant omfang, at det kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen som følge heraf. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/13 4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng rende importen af varer med oprindelse i Polen og Bulgarien. (63) (64) På baggrund af sammenfaldet i tid mellem på det ene side det konstaterede prisunderbud og den betydelige markedsandel, som dumpingimporten fra de berørte lande opnåede, og på den anden side det tilsvarende tab af markedsandele for EF-erhvervsgrenen såvel som nedsættelsen af salgspriserne og faldet rentabilitet konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra de forvoldt EF-erhvervsgrenen fem berørte væsentlig skade. lande har i G. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Indledende bemærkning Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med artikel 21 i grundforordningen, hvorvidt det ville være i strid med Fællesskabets interesser som helhed at indføre antidumpingforanstaltninger. interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige interesser, dvs. EF- erhvervsgrenen, importørerne og forhandlerne samt brugerne af den pågældende vare, i det omfang, de rele- vante interesserede parter indgav de ønskede oplys- ninger. involverede parters Fællesskabets ej, eller foranstaltninger Til at vurdere de sandsynlige virkninger af, om der indføres anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle interesserede parter. Kommissionen sendte spørgeskemaer til EF- erhvervsgrenen, 29 importører/forhandlere, en impor- tørsammenslutning og to brugersammenslutninger. Der blev modtaget svar fra 13 importører/forhandlere og importørsammenslutningen. Ingen af brugersammen- slutningerne besvarede skemaet eller indgav andre oplys- ninger. Trods denne strukturmæssige levedygtige baggrund kan det dog ikke udelukkes, at nogle selskaber i denne erhvervsgren vil skulle reducere eller endog standse deres fremstilling af den pågældende vare i Fællesskabet, hvis der ikke træffes foranstaltninger imod skadelig dumping. En sådan konklusion er berettiget på baggrund af varig- heden og omfanget af de finansielle tab, der er lidt på grund af dumpingimporten (mellem 1997 og undersø- gelsesperioden har EF-erhvervsgrenen lidt stigende tab). Uden foranstaltninger vil dumpingimportens pristryk- kende virkninger fortsætte med at ødelægge alle EF- erhvervsgrenens bestræbelser på at opnå en tilfredsstil- lende fortjenstmargen. indførelsen af På den anden side vil foranstaltninger sætte denne erhvervsgren i stand til at opretholde og genskabe aktiviteterne i Fællesskabet. Med vedtagelsen af antidumpingforanstaltninger vil den globale beskæfti- gelse i Fællesskabet i forbindelse med den pågældende vare således være sikret og kan endog forventes at ville stige. 3. Importørers/forhandleres interesse (66) Næsten alle importører/forhandlere, som besvarede spørgeskemaet, gav udtryk for deres modstand mod antidumpingforanstaltninger, da sådanne ville nedsætte deres allerede lave fortjenstmargen og måske ville tvinge nogle af dem til at reducere antallet af ansatte, skifte over til andre varer eller i værste tilfælde ophøre med deres virksomhed. De hævdede, at EF-erhvervsgrenen sandsynligvis ikke ville være i stand til at opfylde efter- spørgslen i højsæsonen trods den lave kapacitetsudnyt- telse. De finder derfor, at antidumpingforanstaltninger ikke vil være i Fællesskabets interesse, hvis importen af UAN-opløsninger stopper fuldstændigt som følge af disse foranstaltninger. situation og årsagssammenhæng er På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne vedrørende dumping, EF-erhvervsgre- nens tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette bestemte tilfælde. 2. EF-erhvervsgrenens interesser (65) Det har vist sig, at EF-erhvervsgrenen er en strukturmæs- sigt levedygtig erhvervsgren, der er i stand til at tilpasse sig ændringerne på markedet. Dette er navnlig blevet påvist ved den positive udvikling i erhvervsgrenens situa- tion på et tidspunkt, hvor der blev genskabt effektiv konkurrence efter indførelsen i 1994 af antidumpingfor- anstaltninger vedrørende importen fra Bulgarien og Polen og ved erhvervsgrenens investeringer i aktuel teknisk produktionskapacitet. Men på grund af presset fra dumpingimporten på salgspriserne, navnlig siden 1997, var erhvervsgrenen ikke i stand til at drage fordel indførelsen af antidumpingforanstaltninger vedrø- af (67) Det bør bemærkes, at det er opfattelsen, at importen i betragtning af de foreslåede foranstaltningers niveau og art vil fortsætte, men dog til ikke-skadevoldende priser. Det blev også fastslået ved undersøgelsen, at importører/ forhandlere som regel ikke kun handler med UAN- opløsninger, men også i betydeligt omfang med andre gødningsstoffer. Det kan dog ikke udelukkes, at nogle importører vil komme til at stå over for negative følge- virkninger efter indførelsen af antidumpingforanstalt- ninger. 4. Brugernes interesser Efterspørgslen Brugerne af den pågældende vare er landbrugere i Fælles- skabet. er forholdsvis uelastisk, og landbrugerne plejer at købe hos den billigste leverandør. Landbrugere har derfor draget fordel af lave priser på UAN-opløsninger i de seneste produktionsår. gødningsstoffer efter L 75/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 Da der ikke har været noget samarbejde fra brugersam- menslutningernes side, er det imidlertid berettiget forelø- bigt at konkludere, at antidumpingforanstaltningerne efter største sandsynlighed ikke vil få afgørende følger for brugerne. Hvis der indføres antidumpingforanstalt- landbrugernes sandsynlighed for, at ninger, er der omkostninger stiger. Men til UAN-opløsninger gødningsstoffer udgør en meget lille del af de samlede produktionsomkostninger, således at de mulige negative virkninger ikke vil udligne de positive virkninger af foranstaltninger mod skadelig dumping. landbrugerne sandsynligvis for aktører på markedet, som vil være i stand til at opfylde efterspørgslen. Indførelsen af antidumpingtold vil således sandsynligvis ikke begrænse de endelige brugeres valg eller svække konkurrencen. 6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser (69) På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre antidumpingtold. 5. Konkurrence og handelsfordrejende virkninger H. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER (68) Med hensyn til følgevirkningerne af eventuelle foranstalt- ninger for konkurrencen i Fællesskabet fremførte flere interesserede parter, at en told ville føre til, at de berørte eksporterende producenter ville forsvinde fra markedet i Fællesskabet, og at dette ville svække konkurrencen bety- deligt og medføre en stigning i priserne på UAN-opløs- ninger. Nogle af de berørte eksporterende producenter vil imid- lertid sandsynligvis fortsætte med at sælge deres varer, men dog ikke til skadevoldende priser, da de har en stærkere og stærkere markedsposition. Indførelsen af antidumpingtold for de eksporterende producenter, for hvilke der blev fastlagt høje dumping- og skadesmar- gener, vil sandsynligvis føre til et fald i deres salgs- forventes imidlertid mængder og markedsandel. Det ikke, at andre berørte eksporterende producenter vil blive stærkt berørt, i betragtning af den foreslåede tolds niveau og art. Det kan endelig ikke udelukkes, at når først priserne når et niveau, hvor virkningerne af skadelig dumping er fjernet, vil importen fra andre tred- jelande også blive omdirigeret i Fælles- skabet. Det er derfor sandsynligt, at der stadig vil være mange konkurrenter til EF-producenterne på markedet, og i betragtning af det store antal producenter i Fælles- skabet såvel som gennemsigtigheden på markedet vil brugerne fortsat kunne vælge mellem forskellige leveran- dører af den pågældende vare. til markedet På baggrund af ovenstående er det mest sandsynligt, at konkurrencen fortsat vil være stærk efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger. Der vil være et stort antal 1. Skadesafhjælpningsniveau (70) På baggrund af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser for at træffes midlertidige foranstaltninger bør der forhindre, at EF-erhvervsgrenen i fremtiden forvoldes skade af dumpingimporten. Ved fastsættelse af tolden blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb, der er nødvendigt til at afhjælpe den skade, der forvoldes EF- erhvervsgrenen. Der blev beregnet skadesmargener til fastsættelsen af den told, der er nødvendig for at afhjælpe den skade, der forvoldes ved dumping. Den nødvendige prisstigning blev fastsat på grundlag af en sammenligning i samme handelsled af den vejede gennemsnitlige importpris, som fastsat til underbudsberegningerne og den ikke skadevol- dende pris på UAN-opløsninger, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Den ikke-skadevol- dende pris blev opnået ved til de samlede enhedsproduk- tionsomkostninger at føje en fortjenstmargen, som det med rimelighed var muligt at opnå uden skadelig dumping. Efter undersøgelse af flere redegørelser fra klagerne om dette emne, drog Kommissionen den fore- løbige konklusion, at en fortjenstmargen på 5 % ville give EF-erhvervsgrenen en fortjeneste, som den kunne have forventet, hvis der ikke var dumpingimport. Forskellen ved denne sammenligning blev så udtrykt i procent af den samlede importværdi, cif. 2. Foreløbige foranstaltninger a) De fem berørte lande (71) På baggrund af ovenstående fastslås det, at der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundfor- ordningen bør indføres en midlertidig antidumpingtold på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener, undtagen for Belarus' vedkommende, i hvilket tilfælde tolden bør indføres på samme niveau som skadesmargenen, idet denne er lavere. Af de grunde, der er anført i betragtning 15 og 19, fastsættes resttolden for Algeriet og Litauen på samme niveau som for den eneste producent i hvert land. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/15 For at sikre effektive foranstaltninger og forhindre den prismanipulation, der er blevet observeret i nogle tidligere procedurer om samme generelle varekategori, dvs. gødningsstoffer, anses det for nødvendigt at indføre told i form af et bestemt beløb pr. ton. På grundlag af ovenstående fastsættes den midlertidige told til følgende: Land Dumpingmargen Grundlag for AD-told 13,3 13,3 33,0 7,6 7,6 24,1 38,7 13,3 13,3 27,8 7,6 7,6 24,1 38,7 Algeriet — Fertalge Industries Belarus Litauen — JSC Achema Rusland Ukraine b) Slovakiet Told (pr. ton) (EUR) 9,42 9,42 18,02 5,19 5,19 15,46 21,47 (72) Da importen fra Slovakiet foreløbig anses for ikke at have bidraget til den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen, er det foreløbigt ikke nødvendigt at indføre en antidumpingtold på importen af UAN-opløsninger med oprindelse i Slovakiet på dette stadium i proceduren. Kommissionen vil fortsætte med at undersøge sagen, inden der træffes endelig afgørelse. 3. Tilsagn (73) Den eksporterende producent i Algeriet afgav et pristilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i grundforordningen. Kommissionen finder, at tilsagnet fra den berørte eksporterende producent kan godtages, da det afhjælper de skadelige virkninger af dumpingen. De regelmæssige og detaljerede rapporter, som selskabet forpligtede sig til at sende til Kommissionen, vil give mulighed for at føre en effektiv kontrol. (74) For at sikre effektiv overholdelse og kontrol af tilsagnet, når der indgives anmodning om overgang til fri omsætning i henhold til tilsagnet, er fritagelse for tolden betinget af, at der over for de relevante medlemsstaters toldmyndigheder forelægges en gyldig tilsagnsfaktura, udstedt af den eksporterende indeholdende de oplysninger, der fremgår af bilaget. producent, fra hvem tilsagnet er godtaget, Forelægges en sådan faktura ikke, eller svarer fakturaen ikke til den vare, der frembydes for toldmyndighederne, skal der betales antidumpingtold med den relevante sats for at undgå omgåelse af tilsagnet. (75) Hvis tilsagnet misligholdes eller trækkes tilbage, kan der indføres antidumpingtold i henhold til artikel 8, stk. 9 og 10, i grundforordningen. (76) I overensstemmelse med artikel 8, stk. 6, fuldføres undersøgelsen af spørgsmålet om dumping, skade og Fællesskabets interesser, uanset om der foreligger godtagelse af tilsagn i løbet af undersøgelsen. 4. Slutbestemmelse (77) Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken interesserede parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bør også bemærkes, at de afgørelser, der træffes angående denne forordning, er foreløbige og eventuelt kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på en endelig told — L 75/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af opløsninger af urinstof og ammoniumni- 1. trat, henhørende under KN-kode 3102 80 00 og med oprindelse i Algeriet, Belarus, Litauen, Rusland og Ukraine. Tolden fastsættes til følgende beløb i euro pr. ton opløsning af urinstof og ammoniumnitrat for de 2. berørte lande: Land Selskab Told (pr. ton) (EUR) Taric-tillægskode Algeriet Belarus Litauen Rusland Ukraine Alle selskaber Alle selskaber Alle selskaber Alle selskaber Alle selskaber 9,42 18,02 5,19 15,46 21,47 A999 — — — — 3. I tilfælde, hvor varerne er blevet ødelagt inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk betaltes eller skulle betales, fordeles til fastsættelsen af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissio- nens forordning (EØF) nr. 2454/93 (1), skal antidumpingtolden, beregnet på grundlag af ovennævnte beløb, nedsættes med en procent, som svarer til fordelingen af den pris, der faktisk betaltes eller skulle betales. 4. Uanset bestemmelserne i stk. 1 finder den midlertidige told ikke anvendelse på import af den pågældende vare, når den er fremstillet og eksporteret direkte (dvs. forsendes og faktureres) til den første uafhængige køber i Fællesskabet, der optræder som importør i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, af et selskab, der er nævnt i artikel 2, stk. 1. 5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet. Overgang til fri omsætning for den i stk. 1 omhandlede vare er betinget af, at der stilles sikkerhed 6. med et beløb svarende til den midlertidige told. Artikel 2 1. Det tilsagn, der er afgivet af følgende selskab i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af opløsninger af urinstof og ammoniumnitrat henhørende under KN-kode 3102 80 00 og med oprindelse i Algeriet, Belarus, Litauen, Rusland og Ukraine, godtages: Land Selskab Taric-tillægskode Algeriet Fertalge Industries SpA A107 2. Når der fremsættes en anmodning om overgang til fri omsætning på grundlag af et tilsagn, er fritagelsen for tolden betinget af, at der over for de relevante medlemsstaters toldmyndigheder forelægges en gyldig tilsagnsfaktura, udstedt af det stk. 1 nævnte selskab. De vigtigste elementer i tilsagnsfakturaen er anført i bilaget til denne forordning. Importerede varer, der ledsages af en sådan faktura angives under den Taric-tillægskode, der er anført i stk. 1. (1) EFT L 253 af 11. 10. 1993, s. 40. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/17 Fritagelsen for tolden er også betinget af, at de varer, der angives og frembydes for toldmyndighederne, nøjagtigt svarer til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen. Artikel 3 Uden at dette berører bestemmelserne i artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96, kan interesserede parter, som gav sig til kende inden for den fastsatte frist i indledningsmeddelelsen, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på 30 dage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. I henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden. Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i en periode på seks måneder. Artikel 4 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. marts 2000. På Kommissionens vegne Pascal LAMY Medlem af Kommissionen Oplysninger, der skal fremgå af den i artikel 2, stk. 2, omhandlede tilsagnsfaktura: 1. Den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer kan toldangives ved Fællesskabets grænser (som BILAG anført i forordningen). 2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder: — KN-kode — varens nitrogenindhold (i procent) — mængde i tons. 3. En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder: — pris pr. ton — betalingsbetingelser — leveringsbetingelser — samlede rabatter og afslag. 4. Navnet på den uafhængige importør, til hvem fakturaen er udstedt direkte af selskabet. 5. Navnet på den funktionær i selskabet, der har udstedt tilsagnsfakturaen, og følgende underskrevne erklæring: »Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af … [selskabets navn], og som Kommissionen har godtaget i henhold til forordning (EF) nr. 617/2000. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte. «


title: Regolamento (CE) n. 582/2000 della Commissione, del 16 marzo 2000, che fissa la restituzione massima all'esportazione d'orzo nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax
third country

formats: pdf print

text: 17. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 69/47 REGOLAMENTO (CE) N. 582/2000 DELLA COMMISSIONE del 16 marzo 2000 che fissa la restituzione massima all'esportazione d'orzo nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1701/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all'esportazione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4), e in parti- colare l'articolo 4, considerando quanto segue: (1) (2) Una gara per la restituzione e/o la tassa all'esportazione d'orzo verso qualsiasi paese terzo salvo gli Stati Uniti d'America e il Canada è stata indetta con il regolamento (CE) n. 1701/1999 della Commissione (5), modificato dal regolamento (CE) n. 2322/1999 (6). A norma dell'articolo 7 del regolamento (CE) n. 1501/ 95, la Commissione può, secondo la procedura di cui all'articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/92, deci- dere di fissare una restituzione massima all'esportazione, tenendo conto dei criteri precisati all'articolo 1 del rego- lamento (CE) n. 1501/95. In tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concorrenti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima, nonché il concorrente o i concorrenti la cui offerta verta su una tassa all'esportazione. L'applicazione degli anzidetti criteri all'attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all'esportazione al livello di cui all'articolo 1. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, (3) (4) HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 10 al 16 marzo 2000, nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1701/1999, la restitu- zione massima all'esportazione d'orzo è fissata a 27,94 EUR/t. Il presente regolamento entra in vigore il 17 marzo 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 marzo 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 201 del 31. 7. 1999, pag. 27. (6) GU L 280 del 30. 10. 1999, pag. 77


eurovoc_concepts:
Serbia
censorship
freedom of the press
government violence
protection of communications
right to information

text: C 377/360 Jeudi, 16 mars 2000 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 12. 2000 6. invite les autorités russes à accorder au Haut commissaire des Nations unies pour les droits de l’homme, au rapporteur spécial de l’ONU sur les exécutions extrajudiciaires et au rapporteur spécial de l’ONU sur les enfants dans les conflits armés l’autorisation de visiter la Tchétchénie et les provinces limi- trophes, et de faire rapport à la prochaine session de la commission des droits de l’homme des Nations unies; 7. invite la Commission à entreprendre tous les préparatifs nécessaires à un déploiement rapide et effec- tif de l’aide humanitaire dans la région dès que le plein accès des organisations humanitaires aura été accordé, et à tenir le Parlement informé de sa mise en œuvre; 8. décide de créer une délégation ad hoc de cinq membres pour visiter la région du Nord-Caucase et discuter avec les autorités russes et des représentants tchétchènes de tous les dossiers afférents au conflit en cours, tels qu’il sont évoqués dans la présente résolution et dans des résolutions antérieures; 9. se félicite de la récente visite en Tchétchénie de représentants de l’Assemblée parlementaire du Conseil de l’Europe et invite les assemblées parlementaires du Conseil de l’Europe et de l’OSCE à lancer, avec le Parlement européen, une initiative de la «troïka», sur le modèle de la troïka pour la Biélorussie, afin de i) ii) contribuer à alléger la crise humanitaire liée à la guerre en Tchétchénie, souligner que nos normes humanitaires sont des normes communes que doit respecter tout membre de l’une de ces trois organisations, iii) contribuer à faire la lumière sur les allégations de crimes de guerre commis en Tchétchénie; 10. rappelle que seule une solution politique au conflit, et la reconstruction d’urgence de la région sinistrée, dont la Russie porte la principale responsabilité, peut éviter une nouvelle escalade de la violence et des affrontements; 11. invite les autorités tchétchènes à prendre toutes les mesures en leur pouvoir pour localiser et relaxer tous les otages civils enlevés avant et pendant l’actuel conflit de Tchétchénie, et ouvrir une enquête spéciale sur le sort de M. Vladimir Yatsina, journaliste photographe à l’agence russe ITAR-TASS, kidnappé en Ingouchie le 19 juillet 1999 par un commando tchétchène et porté disparu depuis; 12. prie instamment les autorités russes de garantir que les journalistes russes et internationaux puissent travailler sans entraves dans la région et de révéler le sort de M. Andrei Babitsky, journaliste russe, en indiquant pourquoi il lui a été interdit de quitter la Russie pour assister à une réunion d’un groupe de travail du groupe PPE-DE lors de la session plénière de mars 2000 du Parlement européen à Strasbourg; 13. invite M. Kalamanov, en sa qualité de représentant spécial du Président de la Fédération de Russie en charge des droits de l’homme en Tchétchénie, et le représentant compétent de la Douma, à faire rapport à la commission des affaires étrangères du Parlement européen; 14. charge sa Présidente de transmettre la présente résolution au Conseil, à la Commission, aux parle- ments des États membres, au Conseil de l’Europe, à l’OSCE, au Secrétaire général des Nations unies, à la Douma et au Conseil fédéral de la Russie, au gouvernement de la Fédération de Russie ainsi qu’aux auto- rités de Tchétchénie. 13. Droits de l’homme: Liberté de la presse en Serbie B5-0257, 0266, 0273 et 0281/2000 Résolution du Parlement européen sur la liberté de la presse dans la République fédérale de Yougoslavie Le Parlement européen, D vu ses résolutions antérieures sur la situation en Serbie, particulièrement en ce qui concerne les res- trictions à la liberté de la presse, D vu la déclaration du 3 mars 2000 de la présidence du Conseil à propos de la violation permanente de la liberté de parole en Serbie et de l’affaire récente concernant M. Dušan Mihajlovic, 29. 12. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 377/361 Jeudi, 16 mars 2000 D vu la communication de la Commission sur le Pacte de stabilité dans les Balkans, A. extrêmement préoccupé par la situation des médias indépendants après l’entrée en vigueur de la loi sur l’information au public qui donne juridiquement aux autorités le droit de faire taire les critiques du régime actuel par la presse, d’exercer une pression économique sur les médias, notamment en leur infligeant des taxes et redevances excessives, et de censurer les journalistes indépendants, B. profondément inquiet de la pression toujours croissante exercée sur les médias indépendants se tradui- sant par exemple par l’attaque du Studio B, au cours de laquelle celui-ci a été saccagé, le personnel victime d’agressions physiques et le matériel volé, ou par la condamnation de médias indépendants à de lourdes amendes, C. préoccupé par la fermeture de Radio Boom 93 à Pozaverac et de TV Pozega et par l’interdiction de Radio Tir et de TV Nemanja à Cuprija, le 11 mars 2000, D. considérant que l’avenir du pacte de stabilité dans les Balkans est étroitement lié à la restauration, en Serbie, de l’État de droit, E. F. alarmé par les menaces et l’intimidation de certaines autorités serbes ayant annoncé que l’État mettrait tout en œuvre afin d’éliminer les journalistes indépendants, préoccupé par l’intensification des contrôles effectués par les autorités serbes sur les moyens de communication tels que le téléphone, le courrier électronique et les services postaux; condamne les attaques dont sont victimes les médias indépendants serbes et exprime son soutien à 1. l’égard de tous les journalistes qui en ont été la cible; 2. réitère sa conviction profonde que l’exercice de la liberté d’expression constitue l’une des pierres angulaires de la démocratie et que les Serbes devraient pouvoir exprimer librement leurs opinions poli- tiques; invite la Commission, en consultation avec Studio B et d’autres stations de radiodiffusion, à leur 3. fournir du nouveau matériel; prie instamment le Conseil et la Commission de prévoir, dans le cadre du futur programme CASA en 4. faveur des pays du sud-est de l’Europe, une ligne budgétaire spéciale en vue de créer et de soutenir un réseau de médias indépendants dans la région; invite la Commission à soutenir les stations indépendantes qui émettent vers la Serbie à partir du 5. Montenegro et d’autres pays limitrophes; invite tous les États voisins participant au pacte de stabilité dans les Balkans à contribuer à la restau- 6. ration de la démocratie et de l’État de droit en Serbie; demande à tous les États voisins de coopérer avec Studio B et les stations alliées et de leur apporter 7. leur soutien de toutes les manières possibles; 8. invite, en particulier, le gouvernement croate et les sociétés de radiodiffusion croates à soutenir Stu- dio B, notamment en échangeant des programmes radio, étant donné l’absence d’une barrière linguistique majeure; 9. encourage l’opposition serbe dans sa lutte pour la liberté des médias et salue son initiative de s’adres- ser directement à la population en l’informant des nouvelles mesures de répression du gouvernement serbe et de ses intentions de réprimer les projets de l’opposition unie; 10. souligne que la mise en examen du Président Milosevic pour crimes contre l’humanité devrait déboucher sur un procès devant le tribunal international pour le jugement des crimes commis en ex- Yougoslavie; 11. charge sa Présidente de transmettre la présente résolution au Conseil, à la Commission, aux gouver- nements et Parlements de tous les États qui participent au pacte de stabilité pour les Balkans ainsi qu’à l’Union européenne de radiodiffusion


title: PREGUNTA ESCRITA E-0795/00 de Stephen Hughes (PSE) a la Comisión. Lucient Technologies.

eurovoc_concepts:
EU national
dismissal
free movement of workers
labour law

formats: html pdf print

text: C 330 E/214 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 Es posible que los planes de pensiones privados para la tercera edad adquieran mayor relevancia, pero previsiblemente, los reg(cid:237)menes de pensiones de retenci(cid:243)n obligatoria continuarÆn representando la parte mÆs importante de los ingresos totales de los pensionistas en la mayor(cid:237)a de los Estados miembros. AdemÆs, no puede presumirse que los sistemas de capitalizaci(cid:243)n privados no se verÆn afectados por el cambio demogrÆfico, aunque la repercusi(cid:243)n de este cambio en el precio de los activos y los beneficios sea mÆs dif(cid:237)cil de predecir que el impacto en el equilibrio financiero de los sistemas de retenci(cid:243)n obligatoria. Dicho esto, la Comisi(cid:243)n cree que se puede actuar a escala comunitaria para aumentar la eficacia de los reg(cid:237)menes de pensiones de capitalizaci(cid:243)n. En su Comunicaci(cid:243)n «Hacia un mercado œnico de sistemas complementarios de pensiones (cid:129) Resultados de la consulta en torno al Libro Verde sobre los sistemas complementarios de pensiones en el mercado œnico» (2), de 11 de mayo de 1999, present(cid:243) algunas propuestas concretas, entre las que se encontraban la liberalizaci(cid:243)n de las normativas de gesti(cid:243)n e inversi(cid:243)n con objeto de aprovechar los mercados de capital a escala comunitaria, la posibilidad de que los fondos de pensiones gestionen planes de pensiones transfronterizos y la transferibilidad de los derechos de pensi(cid:243)n complementaria. Como primer paso, la Comisi(cid:243)n prevØ adoptar a mediados de 2000 una propuesta de directiva relativa a los fondos de pensiones. En esta propuesta, se establecerÆn normas con carÆcter estrictamente cautelar para proteger los derechos de los futuros pensionistas, y reglamentaciones sobre la inversi(cid:243)n para optimizar el funcionamiento y la seguridad de las inversiones de Østos. TambiØn procurarÆ que se reconozcan mutuamente los reg(cid:237)menes cautelares nacionales a fin de facilitar la afiliaci(cid:243)n transfronteriza. En su Comunicaci(cid:243)n «Una estrategia concertada para modernizar la protecci(cid:243)n social» (3), de 14 de julio de 1999, la Comisi(cid:243)n incidi(cid:243) en la necesidad de «garantizar las pensiones y hacer viables los reg(cid:237)menes de pensiones», afirmaci(cid:243)n que fue refrendada por el Consejo el 17 de diciembre de 1999 al pedir la creaci(cid:243)n de un grupo de funcionarios de alto nivel para poner en prÆctica la acci(cid:243)n propuesta en la Comunicaci(cid:243)n. Ya se ha establecido el grupo con carÆcter provisional y se ha decidido que las pensiones constituirÆn uno de los temas en que se centrarÆn inicialmente. La Comisi(cid:243)n ha adoptado una propuesta de decisi(cid:243)n del Consejo que formalizarÆ la constituci(cid:243)n de este grupo (4). El Consejo Europeo extraordinario de Lisboa, que se celebr(cid:243) los d(cid:237)as 23 y 24 de marzo de 2000, encomend(cid:243) al grupo la tarea de estudiar la viabilidad a largo plazo de los reg(cid:237)menes de pensiones. (1) COM(1999) 221 final. (2) COM(2000) 134 final. (3) COM(1999) 347 final. (4) COM(1999) 134 final. (2000/C 330 E/249) PREGUNTA ESCRITA E-0795/00 de Stephen Hughes (PSE) a la Comisi(cid:243)n (16 de marzo de 2000) Asunto: Lucient Technologies A mediados de 1999 Angela Elliot Mathis, ciudadana britÆnica y alto ejecutivo as(cid:237) como miembro del Consejo de Administraci(cid:243)n de Lucient Technologies en BØlgica, fue despedida sin previo aviso y sin dar a conocer la raz(cid:243)n del despido. Hab(cid:237)a sido contratada tras una «caza de cerebros» fuera de BØlgica hac(cid:237)a apenas 13 meses por su excelente curriculum en el sector de la TI. Su prestaci(cid:243)n en la empresa desde su contrataci(cid:243)n no permite suponer raz(cid:243)n alguna de este despido. De acuerdo con la ley belga, carec(cid:237)a de protecci(cid:243)n o derecho alguno contra el despido en estas circunstancias. ¿Estar(cid:237)a de acuerdo la Comisi(cid:243)n de que cada vez menos personas querrÆn beneficiarse de la posibilidad de trabajar e instalarse donde les apetezca en el interior de la UE a no ser que se imponga en todo el territorio de la UE un m(cid:237)nimo de garant(cid:237)a social, como por ejemplo la garant(cid:237)a contra los despidos individuales? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) Por lo que se refiere a la protecci(cid:243)n contra los despidos individuales en el contexto de la libre circulaci(cid:243)n de trabajadores, el art(cid:237)culo 7 del Reglamento (CEE) no 1612/68 del Consejo, de 15 de octubre de 1968, 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/215 relativo a la libre circulaci(cid:243)n de los trabajadores dentro de la Comunidad (1) establece que «En el territorio de otros Estados miembros y por raz(cid:243)n de la nacionalidad, el trabajador nacional de un Estado miembro no podrÆ ser tratado de forma diferente que los trabajadores nacionales, en cuanto se refiere a las condiciones de empleo y de trabajo, especialmente en materia de retribuci(cid:243)n, de despido y de reintegraci(cid:243)n profesional o de nuevo empleo, si hubiera quedado en situaci(cid:243)n de desempleo. » Con arreglo a la informaci(cid:243)n de que dispone la Comisi(cid:243)n, la protecci(cid:243)n contra el despido individual en BØlgica depende, en algunos casos, de los ingresos de cada empleado. As(cid:237) pues, la protecci(cid:243)n contra el despido de los empleados que superan un determinado nivel de ingresos se acuerda en el contrato de trabajo individual. (1) DO L 257 de 19. 10. 1968. (2000/C 330 E/250) PREGUNTA ESCRITA P-0809/00 de Harlem DØsir (PSE) a la Comisi(cid:243)n (10 de marzo de 2000) Asunto: Condena por el (cid:243)rgano de apelaci(cid:243)n de la OMC del trato fiscal de las sociedades de venta al extranjero de los Estados Unidos (FSC) El 24 de febrero de 2000, el (cid:243)rgano de apelaci(cid:243)n de la OMC public(cid:243) su informe sobre el trato fiscal de las sociedades de venta al extranjero de los Estados Unidos (FSC) confirmando la condena de este rØgimen fiscal que permite a alrededor del 50 % de las exportaciones estadounidenses beneficiarse de una reducci(cid:243)n fiscal que representa una subvenci(cid:243)n a la exportaci(cid:243)n por un importe total de unos 4 000 millones de d(cid:243)lares anuales. Aunque este perjuicio no afecta œnicamente a las empresas europeas, Østas se encuentran entre las mÆs afectadas. ¿C(cid:243)mo es posible que, como resultado de esta condena, la OMC no haya fijado ningœn importe como reparaci(cid:243)n para la Uni(cid:243)n Europea y que la Comisi(cid:243)n, garante de los intereses comerciales de la Uni(cid:243)n, no haya emprendido ninguna acci(cid:243)n de reparaci(cid:243)n contra los Estados Unidos, mientras que Østos continœan aplicando medidas comerciales de retorsi(cid:243)n contra la Uni(cid:243)n Europea en los asuntos del plÆtano y de la carne de bovino con hormonas aunque segœn la propia OMC el perjuicio sufrido por Europa representa un importe muy superior? Respuesta del Sr. Lamy en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de marzo de 2000) Segœn la decisi(cid:243)n de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC) sobre las «Foreign Sales Corporations» (FSC), los Estados Unidos tienen de plazo hasta el 1 de octubre de 2000 para atenerse a las conclusiones del grupo de expertos y del (cid:243)rgano de apelaci(cid:243)n. Si en esa fecha Estados Unidos no ha abolido las FSC o no las ha modificado con el fin de hacerlas compatibles con las normas de la OMC, la Comunidad podrÆ ejercer sus derechos, de conformidad con lo dispuesto en el art(cid:237)culo 22 del MemorÆndum sobre la soluci(cid:243)n de diferencias, con el fin de obtener compensaciones de los Estados Unidos o bien suspender concesiones equivalentes, como hizo Estados Unidos en los casos de las hormonas y de los plÆtanos. (2000/C 330 E/251) PREGUNTA ESCRITA P-0810/00 de Pasqualina Napoletano (PSE) a la Comisi(cid:243)n (10 de marzo de 2000) Asunto: Situaci(cid:243)n de los mØdicos odont(cid:243)logos en Italia En 1985, y mediante la Ley 409/85, el Estado italiano transpuso la directiva europea de 1978 mediante la que se regula la actividad de dentista, reservando Østa tambiØn para los licenciados en medicina que se hubiesen matriculado en la universidad antes del 28 de enero de 1980. Semejante retraso (de 1978 a 1985) hizo que millares de j(cid:243)venes emprendieran despuØs de 1980 los estudios de medicina con la