title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Yhteisön kehitysavun parhaiden mahdollisten tulosten takaaminen"

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
cooperation policy
development aid
use of aid

text: 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 140/55 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhteisön kehitysavun parhaiden mahdollisten tulosten takaaminen” (2000/C 140/13) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 9. joulukuuta 1999 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti laatia lausunnon aiheesta ”Yhteisön kehitysavun parhaiden mahdollisten tulosten takaaminen”. Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-jaosto antoi lausuntonsa 16. maaliskuuta 2000. Esittelijä oli Clive Wilkinson. ja 30. maaliskuuta 2000 pitämässään 371. täysistunnossa Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. (maaliskuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 88 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Talous- ja sosiaalikomitea on ilmaissut mielipiteensä kehitysapukysymyksistä aiemminkin, viimeisin komitean lau- sunto kyseisestä aiheesta on vuodelta 1997 (CES 596/97). Siinä käsiteltiin kehitysapua (etupäässä AKT-maille annetta- vaa), hyvää hallintotapaa sekä yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien roolia. Komitea painotti vuoden 1997 lausunnos- saan kannattavansa vakaasti EU:n antamaa talous- ja rahoitus- apua kehitysmaille. Se korosti myös hyvän hallintotavan keskeistä merkitystä kestävän kehityksen kannalta sekä kehi- tysapuvarojen hallinnoinnin radikaalin uudistuksen tarvetta. 1. 2. Yhteisö antaa kehitysapua vuosittain yli 5,5 miljardia euroa. Kun tähän lisätään kahdenvälisiin suhteisiin perustuva jäsenvaltioiden antama kehitysapu, EU:n kehitysapu on koko- naisuudessaan yli puolet maailmassa virallisesta kehitysavusta. TSK pahoittelee tosin syvästi sitä, että Euroopan unioni ja useimmat sen jäsenvaltioista eivät suinkaan myönnä kehitys- apuun 0,7:ää prosenttia BKT:staan, kuten Yhdistyneet Kansa- kunnat suositti vuonna 1973. Kehitysavulla rahoitetaan ja tuetaan hyvin erilaisia ohjelmia ja edunsaajia, vaikka suurin osa avusta kohdistetaankin AKT-maihin sekä EU:n jäsenyyttä hakeneisiin maihin. 1. 3. Komissio on pyrkinyt aktiivisesti parantamaan kehitys- apuohjelmien hallintoa ja edistynytkin toimissaan. On toteutet- tu kaksi tärkeää muutosta: ensinnäkin vuonna 1998 muodos- tettiin yhteinen ulkosuhteiden toimiala (Service Commun Relex, SCR), joka on vastuussa avun teknisestä ja toiminnallisesta toteuttamisesta, sopimuksista ja oikeudellisista kysymyksistä, rahoitusta ja kirjanpitoa koskevista seikoista sekä tilintarkas- tuksista ja toimintojen arvioinnista. Toiseksi ulkosuhteiden pääosaston rakenne on uudistettu toimintatapojen yhdenmu- kaisuuden lisäämiseksi. (Evaluation of Phare) 1. 4. Huoleen on kuitenkin edelleen aihetta. Tämä ilmenee vuonna 1998 julkaistuista kertomuksista, kuten Pharen ar- viointi ja AKT-maille annetun avun arviointi (Evaluation of Aid to ACP countries), joissa kummassa- kin huomautetaan, että painopiste on avustuksissa, vaikka sen tulisi olla tuloksissa. Huolen aiheena ovat edelleen toimintara- kenteet, henkilöstöresurssit sekä tarve parantaa rahoituksen valvontajärjestelmiä. 1. 5. Parhaillaan on tekeillä useita tutkimuksia ja uudistuk- sia, jotka kohdistuvat EY:n antaman kehitysavun toimintata- poihin ja hallintonäkökohtiin. Talous- ja sosiaalikomitea toi- voo voivansa osallistua keskusteluun nyt käsillä olevalla lau- sunnollaan tarkastelemalla mainittuja aloja ja tekemällä niitä koskevia ehdotuksia. Monet muut tärkeät kehitysyhteistyön ulottuvuudet, kuten kehitysavun ja kaupan suhde, tarve velka- huojennuksiin tai kysymys kehitysavun suuren yleisön keskuu- dessa nauttiman tuen lujittamisesta eivät kuulu tässä lausun- nossa käsiteltäviin aiheisiin. 2. Kehitysapu muuttuvassa maailmassa 2. 1. Viime vuosina kehitysavun antajien toimintaympäristö on muuttunut merkittävästi. Tärkeimmät muutokset ovat olleet – – – – – avun lisääntyvä politisoituminen: avun antajat suuntaavat enenevästi huomiota ihmisoikeuksiin ja yhteiskunnallisiin perusoikeuksiin, sukupuolten tasa-arvoon, demokratiaan ja hyvään hallintotapaan toiminta-alan laajentuminen: asetetaan uusia prioriteetteja, kuten yksityissektori ja instituutioiden kehittäminen sekä konfliktien ehkäisy tarve sisällyttää prosessiin useampia eturyhmiä: eritoten järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, paikallishallinto, yri- tysmaailma sekä sosiaaliset organisaatiot kasvavat paineet pitää entistä tarkemmin tiliä kehitysapu- varojen käytöstä tarve lisätä koordinointia, yhtenäisyyttä. täydentävyyttä ja politiikan 2. 2. Toimintaympäristön muuttuminen on kuitenkin vain vähän vaikuttanut toimeenpanostrategioihin tai avun toimitta- mista hallinnoiviin koneistoihin siitä huolimatta, että useat tutkimukset osoittavat muutoksen olevan tarpeen. EU:ssa ei juurikaan ole käyty yleistä keskustelua siitä, mitä uudistuksia tarvitaan. Poikkeuksena on EU:n ja AKT-maiden välinen yhteis- jossa Lomé IV -sopimuksen korvaavaan asiakirjaan on työ, ehdotettu tärkeitä uudistuksia. Näitä käsitellään tarkemmin jäljempänä. C 140/56 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 2000 2. 3. Komitea pitää tervetulleena sitä, että neuvosto ja komissio ovat myöntäneet perusteellisen keskustelun nyt olevan tarpeen. Keskustelun tulisi johtaa syvällekäyviin uudis- tuksiin. 3. Avainhaasteet Ensimmäinen avainhaaste EU:n antaman kehitysavun 3. 1. uudistusmahdollisuuksia pohdittaessa on päästä yksimielisyy- teen ongelman luonteesta. Ei kannata tutkia avun toimittamista haittaavia tekijöitä, ellei tarkastella perustavampaa kysymystä EU:n avun erityisroolista ja sen tuomasta lisäarvosta. Komission valtuudet on määriteltävä ja sovittava entistä tarkemmin. Tämän jälkeen voidaan määrittää ja toteuttaa toimintatapojen ja rakenteiden muutokset. 3. 2. tulevat Osana EU:n kokonaispolitiikkaa päätökset pääasiallisesti olemaan poliittisia, eikä niiden tekeminen tule olemaan helppoa. Uudistusprosessin onnistuminen edellyttää jäsenvaltioiden vankkumatonta poliittista tukea, Euroopan yhteisen ulkopolitiikan lujittamista sekä muiden osapuolten, kuten budjettiviranomaisten ja vastaanottajamaiden tukea. toivoo Komitea jäsenvaltioiden nämä 3. 3. päätökset ja suorittavan niiden vaatimat toimenpiteet, joita tarvitaan vahvistamaan EU:n roolia kehitysavussa sekä paranta- maan avun vaikutusta ja tehokkuutta. Komitea toivoo myös, että jäsenvaltiot antavat asialle enemmän painoarvoa tulevassa politiikassaan. tekevän 4. Toimintaperiaatteet 4. 1. Yhteisön tehokkaan kehitysavun lähtökohtana on olta- va selkeät ja yhdessä sovitut toimintaperiaatteet. Koska EU on ylikansallinen poliittinen kokonaisuus, yhteisön kehitysapupo- litiikassa on otettava huomioon sekä EU:n perusintressit (esi- merkiksi laajentumisprosessin hyväksi annettava tuki) että sen velvoitteet globaalina toimijana kaikentyyppisiä kehitysmaita kohtaan. 4. 2. EU:n yleisellä politiikalla on oltava strategisia tavoitteita ja sen on mahdollistettava selkeiden prioriteettien asettaminen. Näiden tavoitteiden – ei erilaisten välineiden tai budjettikohtien – on ohjattava yhteisön toimintaa. Sen on katettava kaikki näkökohdat EU:n ja vastaanottajavaltioiden suhteissa ja sillä on pyrittävä vaikuttaviin tuloksiin. Kehitysyhteistyö tarkoittaa paljoa muutakin kuin resurssien siirtämistä kehitysmaihin. Yhteisön tehokkaassa kehitysapupolitiikassa on otettava huo- mioon vastaanottajamaiden prioriteetit sellaisilla aloilla kuin maatalous, ympäristö ja investoinnit. Vastaanottajamaan kanssa on pyrittävä sopimaan siitä, mitä aloja on tuettava sekä siitä, mikä on kullekin sektorille myönnettävän EU-tuen prosenttiosuus. 4. 3. Komitea kannattaa Maastrichtin sopimuksessa määri- teltyjä EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan yleisiä tavoitteita. Kehi- tysavun perimmäisenä tavoitteena on edistää sitä saavien maiden vakautta ja yhteiskunnallista suorituskykyä, niin että ne pystyvät käyttämään kaiken potentiaalinsa kansalaistensa hyvinvoinnin parantamiseksi. Avun on siten oltava ”vastaanot- tokyvyn kehittämistä” (capacity building), jossa painotetaan vastaanottajamaiden vastuun lisäämistä ja niiden oman panok- sen kasvattamista kehitysapuhankkeissa. 4. 4. On arvioitu, että koko maapallon väestöstä yksi neljästä ihmisestä elää äärimmäisessä köyhyydessä. Köyhyyden vastai- nen toiminta ei ole ainoastaan eettisesti oikein; sen hyödyt ovat laajat, sillä vakautta, kestävää kehitystä ja demokratisoitu- mista ei voida saavuttaa yhteiskunnissa, joissa äärimmäistä köyhyyttä esiintyy laajalti. Komitea suosittaa, että EY:n kehitys- avussa otetaan huomioon äskettäin sovitut kansainväliset kehitystavoitteet. Yhteisön tulisi toiminnassaan keskittyä köy- hyyden perimmäisiin syihin, jotka yleensä ovat poliittisia. Tätä tarkoitusta varten tulee käyttää erilaisia keinoja (kehitysapu, kauppa, ulkopolitiikka jne. ) toisiaan täydentävästi. Köyhyyden vähentämisen tulee olla yhteisön kehitysavun keskeisenä ta- voitteena muiden EU:n painopistealojen ohella. Komitea suosittaa, että etusija annettaisiin sellaisille 4. 5. maille, jotka sitoutuvat asettamaan köyhyyden perimmäisten syiden kitkemiseen tähtäävät toimet prioriteetikseen ja osoitta- vat vakavasti pyrkivänsä tähän tavoitteeseen. Entistä strategi- semman lähestymistavan omaksuminen tarkoittaa myös yh- teisön avun keskittämistä tietyille aloille, joilla komissio on muita etevämpi, ja hankkeiden koordinointia muiden toimijoi- den kanssa, jotka voivat puolestaan ottaa johtamisvastuun toisilla aloilla. Paikallistason toimijoiden – talous- 4. 6. ja yhteiskun- taelämän toimijat mukaan luettuina – entistä laajempi osallistu- minen kehitysyhteistyöpolitiikan ja -ohjelmien suunnitteluun ja toteutukseen on olennaista ja voi huomattavassa määrin edistää hyvää hallintotapaa ja kestävää kehitystä. Se on myös tärkeää, jotta voidaan onnistuneen kehityksen avulla parantaa yhteiskunnallista suorituskykyä ja integroida kehitysmaat maa- ilmantalouteen. 4. 7. Tässä yhteydessä komitea pitää tervetulleina Lomé IV -sopimuksen seuraajaa ajatellen ehdotettuja muutoksia, joiden tavoitteena on saada paikalliset toimijat osallistumaan AKT- maiden ja EU:n välisen yhteistyön suunnitteluun ja toteuttami- seen. Komitea kehottaa yhteisöä varmistamaan, että nämä uudistukset todellakin toteutetaan. Tämä voidaan tehdä erityi- sesti parantamalla talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden vuoropuhelua, tarjoamalla niille helppokäyttöistä tietoa, luo- malla rahoituksen saantimahdollisuuksia sekä parantamalla toimijoiden valmiuksia. 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 140/57 4. 8. Yksi pääsyy puutteelliseen kehitykseen on korruptio, jonka arvioidaan olevan yleisestä monissa kehitysavun vastaan- ottajamaissa. Samalla kun myönnetään, että korruptiota esiin- tyy myös avunantajamaissa, EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa on täydennettävä ohjelmalla, joka tähtää korruption kitkemi- seen. Koska demokraattisen valvonnan puute on korruptiolle otollinen maaperä, korruption vastaisiin ohjelmiin tulee sisäl- järjestäytyneen kansalaisyhteis- tyä avoimuuden lisääminen, kunnan osallistumisen laajentaminen sekä vaatimus, että vas- taanottajamaat kehittävät ja toteuttavat omat korruptionvastai- set suunnitelmansa ja että laaditaan vuotuinen EU-kertomus korruption torjunnasta. Korruptionvastaiset ohjelmat tulisi voida rahoittaa EY:n kehitysyhteistyöbudjetista. 5. Koordinointi 5. 1. Neuvoston tasolla useimmat kehitysyhteistyötä koske- vat asiat käsitellään kehitysneuvostossa, mutta jotkut asiat kuuluvat yleisten asioiden neuvoston vastuualueeseen. Komis- sion jäsen Poul Nielson vastaa kehitysyhteistyön pääosastosta, mutta hän on suoraan vastuussa vain Euroopan kehitysrahas- tosta, joka kattaa AKT-maat (sekä EY:n humanitaarisen avun toimistosta ECHO:sta); komission jäsen Christopher Patten vastaa tätä suuremmasta osasta rahoitusta, mukaan luettuina Phare, Tacis, Obnova ja muut ohjelmat, sekä yhteisestä ulko- suhteiden toimialasta (SCR:stä). 5. 2. Kun otetaan huomioon vastuunjako neuvostossa, ko- mission jäsenten välillä sekä eri pääosastojen ja SCR:n välillä, on syytä pohtia tarkemmin myös koordinointia komission sisällä. Erityisesti hankaluuksia aiheuttanee vastuun jakaminen niiden välillä, jotka panevat alulle ja sopivat kehitysapuhank- keista (pääosastoissa) suhteessa niihin, joiden on kyseisten päätösten jälkeen hallinnoitava ja arvioitava hankkeita (SCR). On oltava selvästi tiedossa, kenelle kuuluu politiikan yleinen johtamisvastuu. 5. 3. Paljon suurempaan ongelma-alueeseen törmätään py- rittäessä koordinoimaan EU-ohjelmia muiden avunantajien ohjelmien kanssa. Kyse on ennen kaikkea jäsenvaltioiden omista kahdenvälisistä ohjelmista, mutta kehitysavun kentässä toimivat myös YK, Maailmanpankki, Kansainvälinen valuutta- rahasto ja muut ohjelmat. Olisi selvästikin hyödyllistä nopeuttaa ja tehdä vaikut- 5. 4. tavammaksi toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään EU:n ja jäsenvaltioiden työn keskinäistä täydentävyyttä. Komission toukokuussa 1999 antamassa tiedonannossa (1) neuvostolle ja Euroopan parlamentille pyritään edistämään täydentävyyttä. Asiakirja olisi hyödyllinen lähtökohta. Samalla kun tunnuste- taan yhteisön kehitysavun arvo yhteistyön ja vakauden kaltais- ten eurooppalaisten arvojen sekä demokraattisen osallisuus- järjestelmän periaatteen ilmentäjänä, yhteisön tulisi määrittää, mitä lisäarvoa se odottaa kehitysyhteistyöltään. Siirtyminen kohti alakohtaisempaa lähestymistapaa, tiiviisti koordinoiden toimia jäsenvaltioiden ja muiden toimijoiden kanssa, on terve- tullutta. (1) KOM(1999) 218 lopullinen, 6. toukokuuta 1999. 5. 5. EU:n ja jäsenvaltioiden työn täydentävyys varmistettai- siin helpommin, jos jäsenvaltiot voisivat työskennellä yhdessä komission kanssa analysoitaessa kunkin avunsaajamaan tarpei- ta ja käyttää tätä arviota sitten pohjana luodessaan yhdessä avunsaajan kanssa strategian näin määriteltyjen tarpeiden täyttämiseksi. 5. 6. Tällä hetkellä edes kahdenvälisiä projekteja koskeva tiedonvaihto ei suju hyvin. Sen jälkeen, kun on määritetty strategiset ja realistiset EU:n toimintaperiaatteet – ja edellyttäen, että tarvittava poliittinen tahto löytyy –, pitäisi olla suhteellisen jonka avulla päätetään, kenelle helppoa luoda järjestelmä, suoritusvastuu kulloinkin kuuluu. Näin neuvostossa sovitusta ”kolmen c:n järjestelmästä” (co-ordination, complementarity and coherence; koordinointi, täydentävyys ja yhtenäisyys) tulisi tosi. 5. 7. Muiden toimijoiden (YK, Maailmanpankki jne. ) kanssa tehtävä koordinointi on vaikeampaa, mutta se helpottunee, kunhan nykyistä onnistuneempi EU:n kehitysapuohjelma pääsee oikeuksiinsa. Maailmanpankin ehdottama kehitysyh- teistyön yhteisten puitteiden luominen voisi myös olla hyödyl- listä tässä yhteydessä. Kaikkien asianomaisten on tehtävä hyvin tiivistä yhteis- 5. 8. työtä varmistaakseen, että output (saavutetut tulokset) ovat parhaat mahdolliset käytettävissä oleviin resursseihin (input) nähden. Tällöin tulee hankkia varmuus, että tarkoitukseen osoitetut voimavarat hyödynnetään täysin. Nykyisellään hyö- dyntämisaste on kaukana optimaalisesta. 6. Menettelytavat 6. 1. On usein osoitettu ja laajalti tunnustettu, että hankkei- den perustamis- ja hallintomenettelyt ovat olleet aivan liian monimutkaisia ja että niissä on tarvittu liikaa ihmisiä tekemään yksinkertaisiakin päätöksiä. Tämä näyttää olevan muuttumassa SCR:n työn ansiosta. Jää kuitenkin nähtäväksi, voivatko uudet menettelytavat käytännössä parantaa ja nopeuttaa toimintaa ja vähentää ylenmääräistä byrokratiaa. Toimivaltaa on delegoita- va tehokkaammin ja vastuunjakoa selkeytettävä. Tämä paran- taisi motivaatiota, säästäisi työaikaa ja ennen kaikkea tekisi helpommaksi havaita, missä kohdin ongelmat voidaan rat- kaista. 6. 2. Jäsenvaltiot haluavat luonnollisestikin yhä olla osallisi- na yhteisön rahoittamassa kehitysavussa, mutta niiden tulisi keskittyä strategisiin kysymyksiin ja välttää houkutusta ohjailla hankkeita yksityiskohdittain, mikäli menettelyjen halutaan olevan joustavia ja kyllin herkkätuntoisia. EU:n edustustojen roolia kehitysavun vastaanottaja- 6. 3. maissa on lisätty, millä voi olla ainoastaan positiivinen vaiku- tus. Näin parannetaan suoria yhteyksiä avun saajiin ja voidaan siten ottaa heidän tarpeensa ja huolenaiheensa täysin huo- mioon. Toisaalta tämä mahdollistaa yksinkertaisemman ja nopeamman päätöksenteon. Tätä tilaisuutta tulee käyttää hyväksi. C 140/58 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 2000 ja annetut tehtävät vastaavat 6. 4. Tehtävien hajauttaminen EU:n edustustoille (tai muille hajautetuille elimille, kuten Euroopan parlamentin ehdottamil- le ”hajautetuille toimeenpanoyksiköille” [Decentralised Imple- mentation Units]) onnistuu vain, mikäli käytettävissä olevat hajautetut resurssit toisiaan. Paikallisten toimijoiden (keskus- ja paikallishallinto sekä järjes- täytyneen talous- ja yhteiskuntaelämän edustajat) osallistumi- nen hallintoprosessiin auttaa lisäämään edunsaajien omaa panosta hankkeisiin ja vähentää samalla EU:n edustustojen työtaakkaa. Komitea kannattaa hajautetun yhteistyön lisää- mistä paikallisten toimijoiden kanssa, mutta pahoittelee sitä, että talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirejä edustavien organi- saatioiden on yleensä vaikea osallistua tämäntyyppiseen yhteis- työhön. Siksi TSK ehdottaa, että EU:n edustustoihin nimettäi- siin henkilöitä, joiden vastuualueeseen kuuluisi erityisesti suh- teiden lujittaminen järjestäytyneeseen kansalaisyhteiskuntaan. 6. 5. Hajauttaminen vaatii luottamusta ja komission henki- lökunnan suorittaman valvonnan painopisteen siirtämistä pro- jektia edeltävästä toteuttamisvaiheen jälkeiseen valvontaan, jolloin täysimittainen tilintarkastus tapahtuisi projektin jälkeen. Se vaatisi myös muutoksia EU:n rahoitussäännöksiin. Muutoksia tehtäessä tulee myös ottaa huomioon, että monissa avunsaajamaissa on hyvin niukat taloushallintoresurssit. Valtiovallasta riippumattomien 6. 6. organisaatioiden (NGOs) käyttäminen avun toimeenpanossa on yleistä, ja niiden kautta kanavoidaan vuosittain huomattavia summia. Tämä on tärkeää myös valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden yhteisrahoitusmahdollisuuksia ajatellen. Komitea ei näe syytä, miksi valtiovallasta riippumattomia organisaatioita ei voitaisi käyttää ”toimeksisaajina” avun toimittamisessa, mutta ne ovat vain osa yhteiskuntaa: myös muille tulee antaa yhtäläiset mahdollisuudet yhteisön kehitysapuohjelmiin. Näköpiirissä oleva EU:n budjettimomenttien harmonisointi antaa erinomaisen mahdollisuuden parantaa yhtenäisyyttä, kun perustetaan erillinen budjettimomentti ”kansalaisyhteis- kunta”, josta voivat saada varoja monenlaiset EU:n ja kehitys- avun vastaanottajamaiden toimijat, ja yhteiskun- taelämän toimijat mukaan lukien. Kulloistenkin päätösten tulee perustua siihen panokseen, jonka kyseiset tahot voivat antaa pyrittäessä saavuttamaan sovitut strategiset tavoitteet. osallistua talous- 6. 7. Tarvittavan ”tuloshakuisen” kulttuurin lisäksi tärkeä parannusta kaipaava alue on arviointi. Jokaisen hankkeen on noudatettava arviointikriteerejä, joista sovitaan samalla kun hankkeen aloittamisestakin ja joita voidaan muuttaa sitä mukaa kuin hanke etenee. Arvioinnin on oltava itsenäinen, hankkeen toteuttajista riippumaton tehtävä. Arviointi on suori- tettava yhteistyössä sellaisten vastaanottajavaltion edustajien kanssa, jotka pystyvät arvioimaan tehdyn työn arvon; mukana tulisi olla myös kansalaisyhteiskunnan edustajia. Arviointi ja valvonta eivät ole tieteellisen täsmällisiä 6. 8. menetelmiä, ja niistä saatavien tulosten pätevyys varmistuu vasta muutaman vuoden viiveellä. On kuitenkin välttämätöntä osoittaa, että tulokset ovat parantumassa. Arviointituloksia on jo laajalti saatavissa, mutta lisäksi tulisi laatia raportti, jossa käsiteltäisiin EU:n kehitysapua kokonaisuudessaan. Tämä hyö- dyttäisi sekä EU:ta että muita osapuolia. 7. Resurssit 7. 1. Parhaiden mahdollisten tulosten saavuttamiseksi on varattava riittävästi henkilöstöresursseja hankkeiden suunnitte- luun, toteutukseen, arviointiin tai varmistamaan tehokas koor- dinointi itse paikalla. On selvää, että henkilöstöresursseja ei ole lisätty yhteisön roolin, vastuualueiden ja budjettimomenttien laajentumista vastaavasti. On löydettävä luovia ja tehokkaita tapoja ratkaista tämä kehitysavun tehokkuuden parantamista huomattavasti haittaava ongelma. Henkilöstöresurssien vahvistaminen ei ole vain lu- 7. 2. kumääräkysymys. On välttämätöntä pohtia myös aihepiiriltään laajentuvan kehitysaputyön tehokkaaseen toteuttamiseen vaa- dittavien taitojen – ja erityisesti uusien taitojen – tarvetta. Taidoissa ilmenneiden puutteiden korjausmahdollisuuksia ovat täydentävyyden lisääminen käyttämällä EU:n laajuista asian- tuntemusta sekä paikallisten asiantuntijoiden käyttö (silloin kun mahdollista), mikä edistäisi paikallista työllisyyttä ja tehostaisi vastaanottokyvyn kehittämistä. 8. Tiedotus 8. 1. Kuten edellä mainittiin, yhteisön kehitysavusta on jo paljon tietoa saatavilla. Komitea katsoo kuitenkin, että EU:n kansalaisille tulisi jakaa tietoa kehitysavun perusteista ja arvos- ta: heillä on oikeus tietää, kuinka heidän rahojaan käytetään niin tällä kuin muillakin aloilla. Kehitysavun vastaanottajamaissa kehitysyhteistyön laa- 8. 2. dun voidaan katsoa olevan merkittävä kysymys kansalaisille tiedotettaessa. Vapaiden, riippumattomien ja edustavien yhteis- kunnallisten organisaatioiden edustajien osallistuminen hank- keita koskevaan päätöksentekoon ja niiden hallinnointiin on paras tapa varmistaa, että tuloksilla on todellista vaikutusta. Komitea suosittaa kuitenkin, että yhteisö yhdessä vastaanotta- jamaiden hallitusten kanssa antaisi kansalaisyhteiskunnalle järjestelmällisesti tietoja kehitysyhteistyökysymyksistä. Yh- teisöä kehotetaan myös lisäämään tukeaan Euroopan ja vas- taanottajamaiden järjestäytyneiden talous- ja yhteiskun- taelämän toimijoiden välisille suorille kumppanuuksille ja yhteistyölle. 8. 3. Näitä pyrkimyksiä tukemaan tulisi asettaa yhteistyöko- miteoita, jotka koostuisivat myös paikallisista talous- ja yhteis- kuntaelämän toimijoista ja paikallisten EU-edustustojen edus- tajista. Komiteat voisivat antaa neuvoja toiminnan kaikissa vaiheissa (alkuunpano, toteutus ja arviointi). Talous- ja sosiaali- komitea osallistuisi mielellään tähän työhön. 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 140/59 8. 4. Yhteisön kehitysyhteistyön vaikutuksen tehostamiseksi sille tulisi muokata yhtenäinen ”identiteetti” ja edistää sitä (samaan tapaan kuin ”US Aid”, joka on heti tunnistettavissa). Tätä ”identiteettiä” tulisi käyttää kaikissa yhteisön rahoittamissa kehitysapuohjelmissa riippumatta siitä, mitä nimeä yksittäisistä ohjelmista hallinnollisesti käytetään. 9. Suositukset Komitea esittää seuraavat EU:n kehitysapua koskevat suosi- tukset. 9. 1. EU:n kehitysyhteistyöpolitiikalla tulee olla strategiset tavoitteet, joissa otetaan huomioon EU:n muut politiikat ja ensisijaiset poliittiset tavoitteet sekä perustamissopimuksessa määritetyt periaatteet. 9. 2. Etusijalle tulisi asettaa sellaiset yhteistyötoimet, joilla pyritään puuttumaan köyhyyden ja puutteellisen kehityksen perimmäisiin syihin sekä lujittamaan kestävän kehityksen kannalta merkittäviä talous- ja yhteiskuntaelämän organisaa- tioita. Tarvitaan täydentäviä toimintalinjoja, 9. 3. joilla pyritään vähentämään sekä aktiivisen että passiivisen korruption vaiku- tuksia. 9. 4. Kunkin vastaanottajamaan kohdalla EU:n ja vastaanot- tajamaan tulee ensin sopia siitä, mitkä sektorit saavat apua ja mikä on kunkin sektorin prosenttiosuus, sen sijaan, että sovittaisiin hankeluettelosta. On välttämätöntä, että komissio koordinoi nykyistä 9. 5. tehokkaammin kehitysaputoimintaansa jäsenvaltioiden ja mahdollisuuksien mukaan myös muiden kehitysapua antavien tahojen kanssa. 9. 7. Hajauttaminen on välttämätöntä ja sitä on lisättävä. Paikallisten Euroopan unionin edustustojen tulisi luoda yhteyk- jotka mahdollistavat paikallisten talous- ja yhteiskun- siä, taelämän toimijoiden aktiivisen osallistumisen. Ohjelmien hyvän hallinnon sekä parhaiden mahdollis- 9. 8. ten tulosten varmistamiseksi ja yhteiskuntaelämän talous- toimijoille – yksityissektori, paikallishallinto, kansalaisjärjestöt sekä ammattiyhdistysliike mukaan luettuina – on annettava yhtäläiset mahdollisuudet osallistua yhteisön kehitysapuohjel- miin. Komission on varmistettava, että EY:n kehitysapuun 9. 9. tarkoitetut voimavarat ovat annettujen tehtävien mukaisia. 9. 10. Olisi laadittava vuosittain kertomus, jossa käsiteltäi- siin yhteisön kehitysapuohjelmaa kokonaisuudessaan. Kerto- mus tulisi antaa Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomi- tean sekä muiden tahojen käsiteltäväksi. Kaikissa kehitysavun vastaanottajavaltioissa on järjes- 9. 11. täytyneen kansalaisyhteiskunnan täysi osallistuminen tärkeää, jotta voidaan varmistaa yhteisön kehitysavun tehokkuus ja onnistuminen. Tätä osallistumista on edistettävä tarmokkaasti, ja sen on sisällyttävä arviointiprosessiin. Sen on myös oltava yksi osatekijä päätettäessä EY:n lisäavun kohdentamisesta. 9. 12. sitä tunnetuksi. Tulisi luoda yhtenäinen EY-avun identiteetti ja tehdä 9. 13. Komitea aikoo toimia aktiivisesti EY:n kehitysapuoh- jelmien nykyistä suurempaa avoimuutta ja demokratisointia vahvistettaessa, jotta paikalliset talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat osallistuisivat ohjelmiin entistä enemmän. Komitea toivoo selkeää mandaattia tässä suhteessa. 9. 6. Menettelytapoja on muutettava, jotta niitä voidaan yksinkertaistaa ja joustavoittaa ja jotta mahdollistetaan toimi- vallan delegoiminen entistä laajemmin samalla kun selkey- tetään vastuunjakoa. 9. 14. Komitea toteaa lopuksi, että jäsenvaltioiden poliitti- nen tahto on tärkein ja välttämättömin edellytys yhteisön kehitysapuohjelman onnistumiselle. Komitea kehottaa jäsen- valtioita osoittamaan tahtonsa. Bryssel 30. maaliskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Regulamento (CE) n.° 663/2000 da Comissão, de 30 de Março de 2000, que fixa as restituições aplicáveis à exportação dos produtos transformados à base de cereais e de arroz

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

formats: pdf print

text: 31. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 80/19 REGULAMENTO (CE) N. o 663/2000 DA COMISSÃO de 30 de Março de 2000 que fixa as restituições aplicáveis à exportação dos produtos transformados à base de cereais e de arroz A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, relativo à organização comum dos mercados no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/ /1999 (2), e, nomeadamente, o n. o 3 do seu artigo 13. o, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3072/95 do Conselho, de 22 de Dezembro de 1995, relativo à organização comum do mercado do arroz (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2072/98 (4), e, nomeadamente, o n. o 3 do seu artigo 13. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) Nos termos do artigo 13. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 e do artigo 13. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95, a diferença entre as cotações ou os preços no mercado mundial dos produtos referidos no artigo 1. o destes regulamentos e os preços destes produtos na Comunidade pode ser coberta por uma restituição à exportação. Por força do artigo 13. o do Regulamento (CE) n. o 3072/ /95, as restituições devem ser fixadas tomando em consideração a situação e as perspectivas de evolução, por um lado, das disponibilidades em cereais, em arroz e em trincas de arroz, bem como o seu preço no mercado da Comunidade, e, por outro lado, os preços dos cereais, do arroz, das trincas de arroz e dos produtos do sector dos cereais no mercado mundial. Por força dos mesmos artigos, importa também assegurar aos mercados dos cereais e do arroz uma situação equilibrada e um desen- volvimento natural no plano dos preços e das trocas comerciais e, por outro, ter em conta o aspecto econó- mico das exportações em questão e o interesse em evitar perturbações no mercado da Comunidade. O Regulamento (CE) n. o 1518/95 da Comissão (5), alte- rado pelo Regulamento (CE) n. o 2993/95 (6), relativo ao regime de importação e de exportação dos produtos transformados à base de cereais e de arroz, definiu, no seu artigo 4. o, os critérios específicos que se devem ter em conta para o cálculo da restituição em relação a estes produtos. (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (4) JO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (5) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 55. (6) JO L 312 de 23. 12. 1995, p. 25. (4) (5) (6) (7) (8) (9) É conveniente graduar a restituição a atribuir a determi- nados produtos transformados, conforme os produtos, em função do seu teor em cinzas, em celulose bruta, em tegumentos, em proteínas, em matérias gordas ou em amido, sendo este teor particularmente significativo da quantidade de produto de base incorporado, de facto, no produto transformado. No que diz respeito às raízes de mandioca e outras raízes e tubérculos tropicais, bem como às suas farinhas, o aspecto económico das exportações que poderiam ser previstas, tendo em conta sobretudo a natureza e a origem destes produtos, não necessita actualmente de fixação de uma restituição à exportação. Em relação a determinados produtos transformados à base de cereais, a fraca importância da participação da Comunidade no comércio mundial não torna actualmente necessária a fixação de uma restituição à exportação. A situação do mercado mundial ou as exigências especí- ficas de determinados mercados podem tornar necessária a diferenciação da restituição, em relação a certos produtos, segundo o seu destino. A restituição deve ser fixada uma vez por mês; que pode ser alterada no intervalo. Certos produtos transformados à base de milho podem ser submetidos a um tratamento térmico que pode dar origem à concessão de uma restituição que não corres- ponde à qualidade do produto. É conveniente especificar que estes produtos, que contêm amido pré-gelatinizado, não podem beneficiar de restituições à exportação. As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o As restituições aplicáveis à exportação dos produtos referidos no n. o 1, alínea d), do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 e no n. o 1, alínea c), do artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 3072/95 e submetidos ao Regulamento (CE) n. o 1518/ /95 são fixadas em conformidade com o anexo do presente regulamento. L 80/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 31. 3. 2000 O presente regulamento entra em vigor em 31 de Março de 2000. Artigo 2. o O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 30 de Março de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão do regulamento da Comissão, de 30 de Março de 2000, que fixan as restituições à exportação dos produtos transformados à base de cereais e de arroz ANEXO (Em EUR/t) (Em EUR/t) Código do produto 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Montante das restituições 57,64 49,40 49,40 40,20 27,34 78,28 78,28 74,11 57,64 49,40 49,40 46,09 41,54 35,54 27,34 40,20 86,98 69,58 35,54 65,87 53,52 40,20 40,20 53,60 42,88 69,58 73,93 Código do produto 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Montante das restituições 61,76 47,35 35,54 34,84 34,84 8,71 10,29 62,02 47,70 69,68 69,68 65,87 65,87 65,87 65,87 53,20 53,20 0,00 82,74 63,34 82,74 63,34 63,34 82,74 63,34 86,70 60,17 63,34 (1) Não é concedida qualquer restituição para os produtos que tenham sido sujeitos a um tratamento térmico que provoque uma pré-gelatinização do amido. (2) As restituições são concedidas em conformidade com o Regulamento (CEE) n. o 2730/75 do Conselho (JO L 281 de 1. 11. 1975, p. 20), alterado. NB: Os códigos dos produtos, incluindo as remissões em pé-de-página, são definidos no Regulamento (CEE) n. o 3846/87 da Comissão (JO L 366 de 24. 12. 1987, p. 1), alterado


title: Reglamento (CE) n° 667/2000 de la Comisión, de 30 de marzo de 2000, por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2010/1999

eurovoc_concepts:
ACP countries
award of contract
common wheat
export refund
export tax

text: L 80/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 31. 3. 2000 REGLAMENTO (CE) No 667/2000 DE LA COMISIÓN de 30 de marzo de 2000 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 2010/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisión, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determinadas disposi- ciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesión de las restituciones a la exportación y a las medidas que deben adoptarse en caso de perturbación en el sector de los cereales (3), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4), y, en particular, su artículo 7, Considerando lo siguiente: (1) (2) El Reglamento (CE) no 2010/1999 de la Comisión (5) ha abierto una licitación de la restitución y/o del gravamen a la exportación de trigo blando a determinados Estados ACP. En virtud del artículo 7 del Reglamento (CE) no 1501/95, la Comisión, basándose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento establecido en el artículo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/92, puede decidir fijar una restitución máxima a la exportación siguiendo los criterios a que se refiere el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95. En este caso, el contrato se adjudicará al licitador o licitadores cuya oferta sea igual o inferior a la restitución máxima, y al licitador o licitadores cuya oferta se refiera a un gravamen a la exportación. (3) (4) La aplicación de los criterios precitados a la situación actual de los mercados del cereal considerado lleva a fijar la restitución máxima a la exportación en el importe indicado en el artículo 1. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Para las ofertas comunicadas del 24 al 30 de marzo de 2000 en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 2010/1999, la restitución máxima a la exportación de trigo blando se fijará en 35,00 EUR/t. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 31 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 30 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 248 de 21. 9. 1999, p. 19


title: Komission asetus (EY) N:o 667/2000, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2000, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2010/1999 tarkoitetun tavallisen tarjouskilpailun osana

text: L 80/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 3. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 667/2000, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2000, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2010/1999 tarkoitetun tavallisen tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/ 98 (4), ja erityisesti sen 7 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Tiettyihin AKT-maihin vietävän tavallisen vehnän vienti- tukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 2010/1999 (5). Asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklassa säädetään, että komissio voi ja asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa säädettyä menettelyä enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o toimitettujen tietojen perusteella noudattaen päättää 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauk- sessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi, sekä se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous koskee vientiveroa. (3) (4) Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enim- mäisvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 2010/1999 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 24. ja 30. maaliskuuta 2000 välisenä aikana toimitet- tujen tarjousten osalta tavallisen vehnän enimmäisvientitueksi vahvistetaan 35,00 EUR/t kohti. Tämä asetus tulee voimaan 31 päivänä maaliskuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EYVL L 248, 21. 9. 1999, s. 19


eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
Union for the Mediterranean
agreement (EU)
cooperation policy

text: 29. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 378/71 Quinta-feira, 30 de Março de 2000 4. Considera que os pedidos feitos pelos EUA no sentido da suspensão por tempo indeterminado do Regulamento da UE são totalmente inaceitáveis e criarão uma situação insustentável na UE, provocando a exposição da população a níveis de poluição sonora que põem em perigo a sua saúde e a qualidade de vida; 5. Considera que as áreas densamente povoadas da UE colocam problemas específicos, dado que cerca de 20 % da população da UE é vítima de níveis de ruído considerados inaceitáveis por cientistas e especia- listas da saúde (1), registando-se um agravamento do ruído causado pelo tráfego aéreo; 6. Congratula-se com os progressos realizados no âmbito do CAEP (Comité de Protecção Ambiental da Aviação) do ICAO com vista a definir novas normas relativas à poluição sonora e uma estratégia para a eliminação gradual das aeronaves mais ruidosas e exorta os Estados-membros e os EUA a acelerarem o progresso nas negociações de forma a conseguir um acordo na quinta reunião do CAEP; 7. Manifesta a sua disponibilidade para considerar uma revisão limitada do citado Regulamento (CE) no 925/1999, no que se refere às disposições relativas às aeronaves registadas em países terceiros antes de estas entrarem em vigor em Abril de 2002, na condição de o governo dos EUA assumir um compro- misso vinculativo e por escrito 8 incluindo um calendário que não ultrapasse o final do ano de 2001 8 no sentido de serem alcançadas normas a nível mundial semelhantes ou mais severas do que as estabele- cidas no referido Regulamento; 8. Realça a sua disponibilidade para considerar um novo adiamento da aplicação do citado Regula- mento (CE) no 925/1999 do Conselho, no que se refere às disposições relativas às aeronaves registadas nos Estados-membros; Solicita aos EUA que retirem as suas acções ao abrigo do artigo 84o da Convenção de Chicago sobre 9. a Aviação Civil Internacional enquanto se busca um acordo global e exorta os EUA a não recorrerem a outras medidas de retaliação e, em vez disso, adoptarem uma abordagem construtiva na negociação de normas globais elevadas no âmbito da ICAO e em parceria com a UE; 10. Exorta os Estados-membros, com o apoio da Comissão, a coordenarem os seus esforços efectuados no âmbito da ICAO, de forma a alcançar os melhores resultados possíveis para os objectivos ambientais da UE relativamente às normas sobre emissões sonoras para os aviões; Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução à Comissão, ao Conselho, aos gover- 11. nos e parlamentos dos Estados-membros e ao Governo, ao Senado e ao Congresso dos EUA. (1) Livro Verde sobre a futura política de ruído (COM(96) 540). 4. Política mediterrânica B5-0297, 0298, 0300, 0303 e 0304/2000 Resolução do Parlamento Europeu sobre a política mediterrânica O Parlamento Europeu, 8 Tendo em conta os artigos 17o, 18o, 21o e 22o do Tratado UE, 8 Tendo em conta a sua Resolução de 11 de Outubro de 1995 sobre a política mediterrânica da União Europeia na perspectiva da Conferência de Barcelona (1), 8 Tendo em conta a sua Resolução de 14 de Dezembro de 1995 sobre a Conferência Euro-Mediterrânica de Barcelona (2), 8 Tendo em conta a sua Resolução de 13 de Março de 1997 sobre o relatório comum da Presidência do Conselho e da Comissão relativo à política mediterrânica: prolongamento da Conferência de Barce- lona (3), (1) (2) (3) JO C 287 de 30. 10. 1995, p. 121. JO C 17 de 22. 1. 1996, p. 178. JO C 115 de 14. 4. 1997, p. 159. C 378/72 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 12. 2000 Quinta-feira, 30 de Março de 2000 8 Tendo em conta a sua Resolução de 11 de Março de 1999 sobre a Comunicação da Comissão intitu- lada: «O papel da União Europeia no processo de paz e assistência futura ao Médio Oriente» (1) e a sua recomendação ao Conselho sobre a política mediterrânica da União (2), 8 Tendo em conta a Declaração de Barcelona e o programa de trabalho de 28 de Novembro de 1995, adoptado por ocasião da referida Conferência, 8 Tendo em conta as conclusões da Conferência de Malta de 15 e 16 de Abril de 1997, 8 Tendo em conta as conclusões da Conferência de Palermo de 3 e 4 de Junho de 1998, 8 Tendo em conta as conclusões da Conferência de Estugarda de 15 e 16 de Abril de 1999, 8 Tendo em conta as conclusões dos fóruns civis de Malta, Nápoles e Estugarda, A. Considerando a importância estratégica de que se reveste o Mediterrâneo para a União Europeia, e, consequentemente, a necessidade de uma política mediterrânica autêntica para apoiar a estabilidade na paz e o desenvolvimento económico e social, B. Considerando que o processo de Barcelona tarda em dar frutos, e que as razões deste atraso são não apenas técnicas (peso dos procedimentos administrativos e das modalidades de aplicação do pro- grama), mas também políticas (dificuldades no processo de paz no Médio Oriente, crise nos Balcãs e crise das Instituições europeias); considerando, além disso, que a construção de um espaço euro-medi- terrânico não pode limitar-se à realização de um espaço de comércio livre, C. Considerando que a terceira Conferência ministerial de Estugarda consolidou os resultados obtidos na Conferência de Palermo e definiu um programa concreto de métodos de trabalho, colocando a tónica, nomeadamente, na necessidade de um projecto de Carta de Estabilidade, actualmente em elaboração, D. Reconhecendo os êxitos anteriormente registados com a assinatura de cinco acordos de associação, embora manifestando a sua preocupação pela extensão dos prazos de ratificação destes acordos pelos Estados-membros, facto que atrasa a sua entrada em vigor, bem como pelas dificuldades surgidas aquando das negociações relativas aos outros acordos e pela falta de flexibilidade no mandato de negociação que o Conselho conferiu à Comissão, E. Constatando que a abordagem bilateral dos acordos de associação poderá vir a modelar cada vez mais as economias dos parceiros mediterrânicos (PM) em função das suas trocas comerciais com a União Europeia, e não a desenvolver as trocas Sul/Sul, nomeadamente a nível sub-regional, F. Manifestando a sua surpresa pelo facto de, até à data, a Comissão não ter sujeito à discussão qualquer modelo de acordo multilateral, G. Considerando que os acordos de associação defendem a abertura de um diálogo político baseado na compreensão e no respeito recíproco e que pretende fomentar a democracia, o respeito dos direitos humanos, o Estado de Direito e a boa gestão dos assuntos públicos, H. Considerando a importância das sociedades civis euro-mediterrânicas para a consecução dos objectivos enunciados na Declaração de Barcelona; congratulando-se com a atitude construtiva do Fórum das organizações não governamentais que se reúne regularmente à margem das reuniões oficiais intermi- nisteriais, I. J. Considerando o papel que a União Europeia desempenha no processo de paz no Próximo Oriente e no seu programa de acompanhamento económico, e salientando o dever político de garantir a maior visibilidade a esta contribuição europeia para a paz e a estabilidade nesta zona vizinha, Reconhecendo o direito que assiste a todos os PM de participar no processo de Barcelona, na condição de se comprometerem a respeitar os princípios que presidiram a este processo, a Carta das Nações Unidas e a Declaração Universal dos Direitos do Homem, bem como as outras obrigações inerentes ao direito internacional, nomeadamente as que decorrem dos instrumentos regionais e internacionais em que participam, (1) (2) JO C 175 de 21. 6. 1999, p. 282. JO C 175 de 21. 6. 1999, p. 286. 29. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 378/73 Quinta-feira, 30 de Março de 2000 K. Salientando que os aspectos do processo de Barcelona relacionados com os direitos humanos conhe- cem, infelizmente, um desenvolvimento deficiente, e que a situação em muitos países não revela quais- quer indícios de melhoria, L. Considerando ainda que as mudanças políticas ocorridas em diversos países do Magrebe proporcio- nam condições favoráveis ao processo de Barcelona, M. Considerando a necessidade de a União Europeia se manter atenta aos conflitos em curso na região e de declarar a sua disponibilidade para apoiar eventuais esforços de mediação, N. Constatando o reduzido número de investimentos no Mediterrâneo, sobretudo os fluxos de investi- mentos privados, quando a região apresenta, segundo a opinião geral, fortes potencialidades, O. Considerando a necessidade de um apoio comunitário substancial paralelo aos esforços envidados por cada um dos PM no sentido de garantir a sua transição económica e atenuar o impacto social da abertura dos mercados e de favorecer as integrações regionais e sub-regionais no Mediterrâneo, P. Considerando igualmente que, nesta perspectiva, as receitas da reconversão da dívida externa deveriam ser prioritariamente reinvestidas nas políticas de co-desenvolvimento com os PM, Q. Considerando que na região euro-mediterrânica o desenvolvimento do espaço económico e social deve ser acompanhado de uma política de ordenamento do território, para atingir o objectivo de um desen- volvimento equilibrado, duradouro e integrado do espaço no território euro-mediterrânico, R. Firmemente convicto de que o segundo Fórum Parlamentar Euro-Mediterrânico deverá ter lugar nos próximos meses, para relançar e desenvolver a parceria euro-mediterrânica, 1. Solicita ao Conselho e à Comissão que relancem o projecto de parceria euro-mediterrânica acordado em Barcelona em Novembro de 1995, e considera que a falta de progressos constitui um factor potencial de crise na região e enfraquece o papel político da União no sentido de liderar os esforços tendentes a alcançar a estabilidade da região; 2. Convida as Partes a acelerarem o processo de negociação da Carta de Estabilidade e Segurança e considera que a cooperação no domínio da segurança não pode ser dissociada dos desenvolvimentos eco- nómicos e comerciais; insta, a este propósito, todas as Partes a dedicarem especial atenção às políticas de prevenção de conflitos e aos meios não militares de gestão das crises; 3. Solicita ao Conselho e à Comissão que garantam um financiamento à política mediterrânica da União Europeia que possa restabelecer a proporção entre os fundos destinados aos países da Europa Central e Oriental (PECO) e os fundos destinados aos PM, tal como foi decidido pelo Conselho Europeu de Cannes («ratio» de 5 para 3,5); 4. Solicita ao Conselho e à Comissão que retomem a abordagem global definida em Barcelona, tendo em conta determinadas prioridades preteridas, até agora, em benefício da transição económica e do ajusta- mento estrutural: 8 apoio ao investimento; 8 apoio à cooperação descentralizada; 8 apoio a uma política de gestão comum dos fluxos migratórios; 8 apoio ao emprego; 5. Solicita ao Conselho e à Comissão que reforcem o apoio político, económico e financeiro à integra- ção das zonas sub-regionais, começando pelo Magrebe e pelo Médio Oriente, através da elaboração de acordos de associação sub-regionais, assegurando a dotação financeira dos programas regionais realizados no âmbito da parceria euro-mediterrânica de forma mais significativa do que a actualmente concedida pelo programa MEDA; 6. Solicita ao Conselho e à Comissão que criem, no âmbito da parceria euro-mediterrânica, um pro- grama de cooperação inter-regional e transnacional, destinado à complementaridade e à integração econó- mica e social e realizado através de sinergias financeiras eficazes e de uma coordenação entre os programas Interreg e MEDA; C 378/74 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 12. 2000 Quinta-feira, 30 de Março de 2000 7. Nesta matéria solicita que a Comissão apresente relatórios financeiros anuais ao Parlamento que tomem em consideração uma orientação clara em termos de auditoria e a relação custo-benefício destes programas; apela, além disso, à formulação de estratégias adequadas de saída no final dos períodos abran- gidos pelos programas; 8. Insta uma vez mais o Conselho, os Estados-membros e a Comissão a agirem de imediato a nível das organizações internacionais competentes para estabelecer medidas eficazes de redução/reconversão da dívida externa dos PM; 9. Solicita ao Conselho e à Comissão que promovam a criação de um ambiente atraente para os inves- tidores, fornecendo assistência técnica destinada a uma harmonização das legislações mediterrânicas em matéria de investimentos semelhante à que foi oferecida aos PECO; 10. Solicita ao Conselho e à Comissão que garantam a realização da cooperação descentralizada, permi- tindo aos agentes da sociedade civil das duas margens do Mediterrâneo encontrarem-se para elaborar pro- jectos em conjunto, apoiando os novos programas, nomeadamente os MEDA, e reforcem os programas MEDA-Democracia, Euromed Heritage e Euromed Audiovisual, bem como os programas sub-regionais de formação de jornalistas; 11. Solicita à Comissão que seja dada, durante o ano em curso, prioridade aos projectos que dizem respeito aos direitos das mulheres e à igualdade de oportunidades na execução do programa MEDA-Demo- cracia; 12. Solicita a todos os países participantes na parceria euromediterrânica que promovam a celebração de acordos bilaterais e multilaterais destinados a garantir aos migrantes mediterrânicos o respeito pelos seus direitos políticos, económicos, sociais e culturais; 13. Solicita ao Conselho e à Comissão que apoiem as iniciativas que permitam aos imigrados nos Esta- dos-membros favorecerem o co-desenvolvimento, isto é, o apoio aos microprojectos, à formação e aos investimentos nos países de origem; 14. Deplora o facto de a cláusula dos direitos humanos prevista nos acordos euro-mediterrânicos não ser respeitada, e insta a Comissão a assumir a sua responsabilidade no que se refere ao respeito da referida cláusula e à colocação da questão do respeito dos direitos humanos nas negociações multilaterais e bilate- rais; 15. Solicita ao Conselho e à Comissão que publiquem um relatório anual sobre os direitos humanos nos países que participam no processo de Barcelona, relatório esse que deverá servir de base ao desenvol- vimento das relações bilaterais; 16. Solicita ao Conselho e aos Estados-membros que procedam a uma adaptação das políticas de vistos para jornalistas, artistas, desportistas, empresários e estudantes, de forma a que este factor não constitua um obstáculo aos intercâmbios de pessoas entre as sociedades civis europeias e mediterrânicas; 17. Solicita à Comissão que apoie o desenvolvimento de fóruns civis, que reagrupem as organizações não governamentais e os parceiros socioeconómicos, com o objectivo de promover a participação activa da sociedade civil dos países envolvidos no processo de Barcelona; 18. Convida o Conselho e a Comissão a relançarem a parceria euro-mediterrânica, nomeadamente atra- vés da definição de uma nova geração de programas, a fim de evitar as actuais fragmentação e dispersão e garantir uma melhor coordenação política e uma utilização mais eficaz dos recursos; Solicita ao Conselho e à Comissão que dêem início, no âmbito da parceria euro-mediterrânica, a 19. uma reflexão comum tendo em vista a coordenação das políticas agrícolas mediterrânicas e tendo em conta a reforma da PAC e a dimensão multifuncional do sector agrícola; é favorável à convocação de uma conferência euro-mediterrânica sobre a agricultura, na qual participariam representantes das institui- ções, membros da fileira agro-alimentar e representantes das associações agrícolas e de consumidores; 20. Solicita ao Conselho e à Comissão que promovam um programa regional sobre o espaço social euro-mediterrânico e favoreçam uma cooperação reforçada no domínio do meio ambiente, do turismo, do desporto e da saúde, nomeadamente através da valorização do património cultural, ligada ao desenvol- vimento local e ao diálogo entre as diferentes culturas e credos; 29. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 378/75 Quinta-feira, 30 de Março de 2000 Congratula-se com a decisão de organizar em Lisboa a segunda reunião do Fórum parlamentar 21. euro-mediterrânico; Congratula-se com a decisão da Presidência francesa de organizar uma nova Conferência Euro-Medi- 22. terrânica em 14 de Novembro de 2000; 23. Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução ao Conselho, à Comissão e aos gover- nos e parlamentos dos Estados-membros e dos parceiros mediterrânicos signatários da Declaração de Bar- celona. 5. Grupo de Alto Nível «Asilo e Migração» A5-0057/2000 Resolução do Parlamento Europeu sobre os requerentes de asilo e os migrantes: planos de acção para os países de origem ou de trânsito. Grupo de Alto Nível (C5-0159/1999 3 C5-0160/1999 3 C5-0161/1999 3 C5-0162/1999 3 C5-0163/1999 3 C5-0164/1999 3 C5-0165/1999 3 C4-0133/ 1999 3 1999/2096(COS)) O Parlamento Europeu, 8 Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, em especial a alínea d) do no 1 do artigo 3o, os artigos 13o e 14o e o Título IV e o Tratado da União Europeia, em especial os artigos 2o e 6o e o Título VI, 8 Tendo em conta o mandato do Grupo de Alto Nível sobre «Asilo e Migração» para a elaboração de planos de acção para alguns dos mais importantes países de origem ou de trânsito dos requerentes a asilo e migrantes (C4-0133/1999), 8 Tendo em conta os planos de acção para o Sri Lanka (C5-0160/1999), a Somália (C5-0161/1999), o Afeganistão (C5-0162/1999), o Iraque (C5-0163/1999), Marrocos (C5-0164/1999) e o relatório inter- calar sobre a Albânia (C5-0165/1999), 8 Tendo em conta o plano de acção do Conselho e da Comissão sobre a melhor forma de aplicar as disposições do Tratado de Amesterdão relativas à criação de um espaço de liberdade, de segurança e de justiça (1), 8 Tendo em conta as conclusões do Conselho Europeu de 15 e 16 de Outubro de 1999, em Tampere, em particular as conclusões 2, 3, 4, 8 e de 11 a 27, 8 Tendo em conta as suas anteriores resoluções sobre imigração e asilo, em particular as resoluções de 21 de Setembro de 1995 (2) e de 13 de Abril de 1999 (3), 8 Tendo em conta o relatório da Comissão das Liberdades e dos Direitos dos Cidadãos, da Justiça e dos Assuntos Internos e os pareceres da Comissão dos Assuntos Externos, dos Direitos do Homem, da Segurança Comum e da Política de Defesa e da Comissão dos Orçamentos (A5-0057/2000), A. Considerando que, apesar da comunitarização das políticas de imigração e de asilo a que o Tratado de Amesterdão obriga, o Conselho mantém, neste domínio, uma nítida tendência para o procedimento intergovernamental, que é característico do terceiro pilar e que parece inscrever-se numa lógica de não transparência que foi criticada reiteradas vezes, e que esta tendência se manifestou através da decisão do Conselho de instituir um Grupo de Alto Nível, sobre o qual não se pôde exercer o controlo demo- crático, B. Considerando que a abordagem integrada e interpilares adoptada pelos Estados-membros da União Europeia para enfrentar a questão da imigração e do asilo, nomeadamente nas suas relações com os países de origem e de trânsito, não é, em si, contrária aos Tratados e pode produzir resultados positi- vos, (1) (2) (3) JO C 19 de 23. 1. 1999, p. 1. JO C 269 de 16. 10. 1995, p. 156. JO C 219 de 30. 7. 1999, p. 73


title: Verordening (EG) nr. 663/2000 van de Commissie van 30 maart 2000 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer van op basis van granen en rijst verwerkte producten

text: 31. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 80/19 VERORDENING (EG) Nr. 663/2000 VAN DE COMMISSIE van 30 maart 2000 tot vaststelling van de restituties bĳ uitvoer van op basis van granen en rĳst verwerkte producten DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (4) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), inzonderheid op artikel 13, lid 3, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappelĳke ordening van de rĳstmarkt (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2072/98 (4), inzonderheid op artikel 13, lid 3, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) Volgens artikel 13 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 en artikel 13 van Verordening (EG) nr. 3072/95 kan het verschil tussen de noteringen of de prĳzen op de wereld- markt voor de in artikel 1 van deze verordeningen genoemde producten en de prĳzen van deze producten in de Gemeenschap worden overbrugd door een resti- tutie bĳ de uitvoer. Krachtens artikel 13 van Verordening (EG) nr. 3072/95 moeten de restituties worden vastgesteld met inachtne- ming van de bestaande situatie en de vooruitzichten voor de ontwikkeling, enerzĳds van de beschikbare hoeveelheden granen, rĳst en breukrĳst, evenals van hun prĳzen op de markt van de Gemeenschap, en anderzĳds van de prĳzen van granen, rĳst en breukrĳst en de producten in de sector granen op de wereldmarkt. Krachtens deze artikelen moeten ook waarborgen worden geschapen dat op de graan- en rĳstmarkten een evenwichtige toestand heerst en een natuurlĳke ontwik- keling op het gebied van de prĳzen en de handel plaats- vindt en moet bovendien rekening worden gehouden met het economische aspect van de bedoelde uitvoer en de noodzaak verstoringen op de markt van de Gemeen- schap te vermĳden. Verordening (EG) nr. 1518/95 van de Commissie (5), gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2993/95 (6), betref- fende de regeling voor de invoer en de uitvoer van op basis van granen en rĳst verwerkte producten heeft in artikel 4 de specifieke criteria vastgesteld waarmee reke- ning moet worden gehouden voor de berekening van de restitutie voor deze producten. (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (4) PB L 265 van 30. 9. 1998, blz. 4. (5) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 55. (6) PB L 312 van 23. 12. 1995, blz. 25. Het is wenselĳk de aan bepaalde verwerkte producten toe te kennen restitutie, al naar gelang van het product, hoger of lager vast te stellen volgens het asgehalte, het gehalte aan ruwe celstof, het gehalte aan doppen, het eiwitgehalte, het vetgehalte of het zetmeelgehalte, daar deze gehaltes van bĳzondere betekenis zĳn voor de hoeveelheid basisproduct die werkelĳk voor de vervaar- diging van het verwerkte product is gebruikt. Ten aanzien van maniokwortel en andere tropische wortels en knollen en het daarvan vervaardigde meel, behoeft het economische aspect van de uitvoeren die zouden kunnen worden overwogen, in het bĳzonder gezien de aard en de herkomst van deze producten, op het ogenblik geen vaststelling van een restitutie bĳ uitvoer. Voor bepaalde verwerkte producten is het, gezien het geringe aandeel van de Gemeenschap aan de wereldhandel, op het ogenblik niet noodzakelĳk een restitutie bĳ uitvoer vast te stellen. De situatie op de wereldmarkt of de specifieke eisen van bepaalde markten voor zekere producten kunnen een differentiatie van de restitutie, naar gelang van de bestemming, nodig maken. De restitutie moet eenmaal per maand worden vastge- steld. Zĳ kan in de tussentĳd worden gewĳzigd. Bepaalde verwerkte producten op basis van maïs kunnen een warmtebehandeling ondergaan, waardoor een resti- tutie zou kunnen worden uitgekeerd die niet overeen- stemt met de kwaliteit van het product. Duidelĳk moet worden aangegeven dat deze producten, die voorgegela- in aanmerking komen tineerd zetmeel bevatten, niet voor uitvoerrestituties. (5) (6) (7) (8) (9) De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties bĳ uitvoer van de in artikel 1, lid 1, onder d), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 en in artikel 1, lid 1, onder c), van Verordening (EG) nr. 3072/95 bedoelde producten, waarop Verordening (EG) nr. 1518/95 van toepassing is, worden vast- gesteld in overeenstemming met de bĳlage bĳ deze verorde- ning. L 80/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 31. 3. 2000 Deze verordening treedt in werking op 31 maart 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 30 maart 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie bĳ de verordening van de Commissie van de 30 maart 2000 tot vaststelling van de restituties bĳ uitvoer van op basis van granen en rĳst verwerkte producten BĲLAGE (in EUR/ton) (in EUR/ton) Productcode 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Bedrag van de restitutie 57,64 49,40 49,40 40,20 27,34 78,28 78,28 74,11 57,64 49,40 49,40 46,09 41,54 35,54 27,34 40,20 86,98 69,58 35,54 65,87 53,52 40,20 40,20 53,60 42,88 69,58 73,93 Productcode 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Bedrag van de restitutie 61,76 47,35 35,54 34,84 34,84 8,71 10,29 62,02 47,70 69,68 69,68 65,87 65,87 65,87 65,87 53,20 53,20 0,00 82,74 63,34 82,74 63,34 63,34 82,74 63,34 86,70 60,17 63,34 (1) Er worden geen restituties toegekend voor producten die een warmtebehandeling hebben ondergaan waardoor het zetmeel is voorgegelatineerd. (2) De restituties worden toegekend overeenkomstig de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 2730/75 van de Raad (PB L 281 van 1. 11. 1975, blz. 20). NB: Productcodes en voetnoten: zie de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 3846/87 van de Commissie (PB L 366 van 24. 12. 1987, blz. 1)


title: Règlement (CE) n° 665/2000 de la Commission, du 30 mars 2000, modifiant les droits à l'importation dans le secteur des céréales

eurovoc_concepts:
CCT duties
barley
cereals
import
maize
sorghum

formats: html pdf print

text: 31. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 80/23 RÈGLEMENT (CE) No 665/2000 DE LA COMMISSION du 30 mars 2000 modifiant les droits à l'importation dans le secteur des céréales LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), vu le règlement (CE) no 1249/96 de la Commission du 28 juin 1996 portant modalités d'application du règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne les droits à l'importa- tion dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2519/98 (4), et notamment son article 2, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) Les droits à l'importation dans le secteur des céréales ont (CE) no 566/2000 de la été fixés par le règlement Commission (5), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 603/2000 (6). L'article 2, paragraphe 1, du règlement (CE) no 1249/96 prévoit que, si au cours de la période de leur application, la moyenne des droits à l'importation calculée s'écarte de fixé, un ajustement correspondant 5 EUR/t du droit intervient. Ledit écart a eu lieu. Il est donc nécessaire d'ajuster les droits à l'importation fixés dans le règlement (CE) no 566/2000, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les annexes I et II du règlement (CE) no 566/2000 sont rempla- cées par les annexes I et II du présent règlement. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 31 mars 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 30 mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 161 du 29. 6. 1996, p. 125. (4) JO L 315 du 25. 11. 1998, p. 7. (5) JO L 68 du 16. 3. 2000, p. 59. (6) JO L 72 du 21. 3. 2000, p. 8. L 80/24 FR Journal officiel des Communautés européennes 31. 3. 2000 Droits à l'importation des produits visés à l'article 10, paragraphe 2, du règlement (CEE) no 1766/92 ANNEXE I Code NC Désignation des marchandises 1001 10 00 Froment (blé) dur de haute qualité de qualité moyenne (1) 1001 90 91 Froment (blé) tendre, de semence: 1001 90 99 Froment (blé) tendre de haute qualité, autre que de semence (3) de qualité moyenne de qualité basse 1002 00 00 Seigle 1003 00 10 Orge, de semence 1003 00 90 Orge, autre que de semence (3) 1005 10 90 Maïs de semence autre qu'hybride 1005 90 00 Maïs, autre que de semence (3) 1007 00 90 Sorgho à grains autre qu'hybride d'ensemencement Droit à l'importation par voie terrestre, fluviale ou maritime en provenance de ports méditerra- néens, de la mer Noire ou de la mer Baltique (en EUR/t) Droit à l'importation par voie aérienne ou maritime en provenance d'autres ports (2) (en EUR/t) 17,09 27,09 28,23 28,23 71,14 79,45 70,07 70,07 70,07 83,42 83,42 70,07 7,09 17,09 18,23 18,23 61,14 69,45 60,07 60,07 60,07 73,42 73,42 60,07 (1) Pour le blé dur ne remplissant pas la qualité minimale pour le blé dur de qualité moyenne, visée à l'annexe I du règlement (CE) no 1249/96, le droit applicable est celui fixé pour le froment (blé) tendre de qualité basse. (2) Pour les marchandises arrivant dans la Communauté par l'océan Atlantique ou via le canal de Suez [article 2, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1249/96], l'importateur peut bénéficier d'une diminution des droits de: — 3 EUR/t, si — 2 EUR/t, si le port de déchargement se trouve en Irlande, au Royaume-Uni, au Danemark, en Suède, en Finlande ou sur la côte atlantique de la péninsule Ibérique. (3) L'importateur peut bénéficier d'une réduction forfaitaire de 14 ou 8 EUR/t lorsque les conditions établies à l'article 2, paragraphe 5, du règlement (CE) no 1249/96 sont le port de déchargement se trouve en mer Méditerranée, ou de remplies. 31. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 80/25 ANNEXE II Éléments de calcul des droits (période du 16. 3. 2000 au 29. 3. 2000) 1. Moyennes sur la période des deux semaines précédant le jour de la fixation: Cotations boursières Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Produit (% protéines à 12 % humidité) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 qualité moyenne (*) US barley 2 Cotation (EUR/t) 124,26 108,55 102,34 90,86 168,72 (**) 158,72 (**) 114,80 (**) Prime sur le Golfe (EUR/t) 32,37 5,52 3,11 11,53 Prime sur Grands Lacs (EUR/t) — — — — (*) Prime négative d'un montant de 10 EUR/t [article 4, paragraphe 1, du règlement (CE) no 1249/96]. (**) Fob Golfe. — — — — — — 2. Frets/frais: Golfe du Mexique-Rotterdam: 17,28 EUR/t. Grands Lacs-Rotterdam: 29,31 EUR/t. 3. Subventions visées à l'article 4, paragraphe 2, troisième alinéa, du règlement (CE) no 1249/96: 0,00 EUR/t (HRW2) 0,00 EUR/t (SRW2)


title: 2002/554/CE: Décision de la Commission du 30 mars 2000 portant approbation du cadre communautaire d'appui pour les interventions structurelles communautaires dans les régions relevant de l'objectif n° 1 et bénéficiant du soutien transitoire au titre de l'objectif n° 1 au Portugal [notifiée sous le numéro C(2000) 762]

eurovoc_concepts:
Community support framework
Portugal
Structural Funds
development policy
financing plan
regional aid

text: 15. 7. 2002 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes L 186/1 (Actes dont la publication n’est pas une condition de leur applicabilitØ) II COMMISSION D(cid:201)CISION DE LA COMMISSION du 30 mars 2000 portant approbation du cadre communautaire d’appui pour les interventions structurelles communautaires dans les rØgions relevant de l’objectif no 1 et bØnØficiant du soutien transitoire au titre de l’objectif no 1 au Portugal [notifiØe sous le numØro C(2000) 762] (Le texte en langue portugaise est le seul faisant foi. ) (2002/554/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:201)S EUROP(cid:201)ENNES, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, vu le rŁglement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structu- rels (1), et notamment son article 15, paragraphe 4, aprŁs consultation du comitØ pour le dØveloppement et la reconversion des rØgions, du comitØ prØvu (cid:224) l’article 147 du traitØ, du comitØ des structures agricoles et du dØveloppement rural ainsi que du comitØ du secteur de la pŒche et de l’aqua- culture, considØrant ce qui suit: (1) (2) (3) Le rŁglement (CE) no 1260/1999 dispose dans son titre II, aux articles 13 et suivants, les conditions d’Ølabo- ration et de mise en (cid:156)uvre des cadres communautaires d’appui. L’article 15, paragraphes 1 et 2, du rŁglement (CE) no 1260/1999 prØvoit que l’(cid:201)tat membre soumet (cid:224) la Commission, aprŁs consultation des partenaires visØs (cid:224) l’article 8 dudit rŁglement, un plan de dØveloppement rØgional (PDR) dont le contenu est prØcisØ (cid:224) l’article 16 dudit rŁglement. En vertu de l’article 15, paragraphe 4, du rŁglement (CE) no 1260/1999, la Commission, sur la base du plan de dØveloppement l’(cid:201)tat membre, rØgional prØsentØ par dans le cadre du partenariat tel que dØfini (cid:224) l’article 8 (1) JO L 161 du 26. 6. 1999, p. 1. dudit rŁglement et en accord avec l’(cid:201)tat membre concernØ, Øtablit un cadre communautaire d’appui pour les interventions structurelles communautaires. Le gouvernement portugais a prØsentØ (cid:224) la Commission, le 13 octobre 1999, le plan de dØveloppement rØgional pour les rØgions portugaises (Nord, Centre, Alentejo, Algarve, A(cid:231)ores et MadŁre) relevant de l’objectif no 1 aux termes de l’article 3, paragraphe 1, et pour la rØgion de Lisbonne et Vale do Tejo bØnØficiant du soutien tran- sitoire au titre de l’objectif no 1 aux termes de l’article 6, paragraphe 1, du rŁglement (CE) no 1260/1999. Ce plan comprend les ØlØments visØs (cid:224) l’article 16 dudit rŁgle- ment, et notamment la description des axes prioritaires choisis ainsi que des indications sur la participation financiŁre du Fonds europØen de dØveloppement rØgio- nal (FEDER), du Fonds social europØen (FSE), du Fonds europØen d’orientation et de garantie agricole (FEOGA), section «Orientation», de l’Instrument financier d’orienta- tion de la pŒche (IFOP), du Fonds de cohØsion, de la Banque europØenne d’investissement (BEI) et des autres instruments financiers envisagØs pour la rØalisation du plan. Le cadre communautaire d’appui a ØtØ Øtabli en accord avec l’(cid:201)tat membre concernØ dans le cadre du partena- riat. La Commission s’est assurØe que le cadre communau- taire d’appui a ØtØ Øtabli en conformitØ avec le principe d’additionnalitØ. (CE) no ConformØment (cid:224) l’article 10 du rŁglement 1260/1999, la Commission et l’(cid:201)tat membre sont appe- lØs (cid:224) assurer, dans le respect du principe du partenariat, la coordination entre les interventions des diffØrents (4) (5) (6) (7) L 186/2 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 15. 7. 2002 Fonds et celles de la BEI et des autres instruments finan- ciers existants. Les axes prioritaires sont les suivants: (8) (9) La BEI a ØtØ associØe (cid:224) l’Ølaboration du cadre commu- nautaire d’appui conformØment aux dispositions de (CE) no l’article 15, paragraphe 4, du rŁglement 1260/1999. Elle s’est dØclarØe disposØe (cid:224) contribuer (cid:224) la rØalisation de ce cadre sur la base des enveloppes prØvi- sionnelles de prŒts indiquØes dans la prØsente dØcision et la rØ- conformØment aux dispositions statutaires qui gissent. La participation financiŁre de la CommunautØ disponible pour l’ensemble de la pØriode et sa rØpartition annuelle sont dØfinis en euros. La rØpartition annuelle doit Œtre compatible avec les perspectives financiŁres applicables. ConformØment (cid:224) l’article 7, paragraphe 7, du rŁglement (CE) no 1260/1999, la participation financiŁre de la CommunautØ a dØj(cid:224) fait l’objet d’une indexation de 2 % par an. Cette participation pourra Œtre revue (cid:224) mi-par- cours et au plus tard le 31 mars 2004 pour tenir compte (cid:224) la fois de l’Øvolution effective de l’indexation et de l’attribution de la rØserve de performance confor- mØment (cid:224) l’article 7, paragraphe 7, et (cid:224) l’article 44, paragraphe 2, dudit rŁglement. (10) Afin de tenir compte du rythme d’exØcution sur le ter- rain des axes prioritaires du prØsent cadre communau- taire d’appui, la rØpartition des montants entre les axes prioritaires ou les interventions doit pouvoir Œtre ajustØe en accord avec l’(cid:201)tat membre concernØ en fonction des besoins, dans une limite prØdØterminØe, A ARR˚T(cid:201) LA PR(cid:201)SENTE D(cid:201)CISION: Article premier Le cadre communautaire d’appui pour les interventions structu- relles communautaires dans les rØgions portugaises concernØes par l’objectif no 1 (Nord, Centre, Alentejo, Algarve, A(cid:231)ores et MadŁre) et dans la rØgion de Lisbonne et Vale do Tejo bØnØfi- ciant du soutien transitoire au titre de l’objectif no 1 aux ter- (CE) no mes de l’article 6, paragraphe 1, du rŁglement 1260/1999 pour la pØriode du 1er janvier 2000 au 31 dØ- cembre 2006 est approuvØ. Article 2 ConformØment (cid:224) l’article 17 du rŁglement (CE) no 1. 1260/1999, le cadre communautaire d’appui contient les ØlØ- ments suivants: a) les axes prioritaires retenus pour l’action conjointe des Fonds structurels communautaires et des (cid:201)tats membres, leurs objectifs spØcifiques quantifiØs, l’Øvaluation ex ante de l’impact attendu et leur cohØrence avec les politiques Øco- nomiques, sociales et rØgionales ainsi que la stratØgie pour l’emploi du Portugal. 1) Relever le niveau de qualification des portugais, pro- mouvoir l’emploi et la cohØsion sociales 2) Modifier le profil de production en l’adaptant aux acti- vitØs d’avenir 3) Renforcer la valeur du territoire et la position gØo- Øconomique du pays 4) Promouvoir le dØveloppement durable des rØgions et la cohØsion nationale; l’aper(cid:231)u des programmes opØrationnels (cid:224) mettre en (cid:156)uvre comprenant notamment leurs objectifs spØcifiques et les prioritØs retenues; le plan de financement indicatif prØcisant pour chaque axe prioritaire le montant de l’enveloppe financiŁre envisagØe, pour chaque annØe, pour la participation financiŁre des dif- fØrents Fonds, le cas ØchØant de la BEI, et des autres instru- ments financiers, ainsi que le montant total des finance- ments publics Øligibles et des financements privØs estimØs du Portugal. Le plan de financement indique sØparØment les crØdits prØvus pour la rØgion de Lisbonne et Vale do Tejo bØnØficiant du soutien transitoire au titre de l’objectif no 1. La participation totale des Fonds prØvue annuellement pour le cadre communautaire d’appui est compatible avec les perspectives financiŁres applicables; les dispositions de mise en (cid:156)uvre du cadre communautaire d’appui comprenant la dØsignation de l’autoritØ de gestion et les dispositions concernant la participation des partenai- res aux comitØs de suivi; la vØrification ex ante du respect de l’additionnalitØ et les informations concernant la transparence des flux finan- ciers; les indications sur les crØdits nØcessaires (cid:224) l’Ølaboration, au suivi et (cid:224) l’Øvaluation du cadre communautaire d’appui et des programmes opØrationnels. b) c) d) e) f) 2. Le plan de financement indicatif prØcise le coßt total des axes prioritaires retenus pour l’action conjointe de la Commu- nautØ et de l’(cid:201)tat membre concernØ, soit 42 199 703 000 euros pour l’ensemble de la pØriode, ainsi que les enveloppes financiŁres envisagØes au titre de la participation des Fonds structurels, soit 20 535 000 000 euros. euros soit Le besoin de financement national qui en rØsulte, et public pour 12 264 992 000 9 399 711 000 euros pour le secteur privØ, peut Œtre partielle- ment couvert par recours aux prŒts communautaires provenant de la BEI et des autres instruments de prŒts. (cid:192) titre indicatif, les prŒts de la BEI peuvent atteindre un montant estimØ par les autoritØs portugaises (cid:224) 1 427 559 000 euros. secteur le 15. 7. 2002 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes L 186/3 (cid:192) titre indicatif, la rØpartition prØvisionnelle initiale entre les Fonds structurels du total de la participation communautaire disponible est la suivante: (cid:151) FEDER: 13 295 722 000 euros (cid:151) FSE: 4 720 947 000 euros (cid:151) FEOGA, section «Orientation»: 2 283 516 000 euros (cid:151) IFOP: 234 815 000 euros. (cid:192) titre indicatif Øgalement, le concours prØvu du Fonds de cohØsion qui s’ajoute au concours des Fonds structurels s’ØlŁve (cid:224) 3 299 436 000 euros, portant ainsi la participation totale des Fonds structurels et du Fonds de cohØsion (cid:224) un montant de 23 834 436 000 euros pour la pØriode de 2000 (cid:224) 2006. 3. Lors de l’exØcution du plan de financement, le montant (pour la totalitØ de la pØriode) des coßts totaux ou de la partici- pation des Fonds relatif (cid:224) un axe prioritaire ou (cid:224) une interven- tion peut faire l’objet d’ajustements, en accord avec l’(cid:201)tat mem- bre, dans la limite de 25 % de chaque axe prioritaire ou d’un pourcentage plus ØlevØ (cid:224) condition que le montant ne dØpasse pas 60 millions d’euros, et dans le respect de la participation globale des Fonds visØe au paragraphe 2. Article 3 La RØpublique portugaise est destinataire de la prØsente dØci- sion. Fait (cid:224) Bruxelles, le 30 mars 2000. Par la Commission Michel BARNIER Membre de la Commission


title: Regolamento (CE) n. 669/2000 della Commissione, del 30 marzo 2000, che fissa la restituzione massima all'esportazione d'orzo nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax
third country

text: L 80/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 31. 3. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 669/2000 DELLA COMMISSIONE del 30 marzo 2000 che fissa la restituzione massima all'esportazione d'orzo nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1701/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), visto il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, riguardo alla concessione delle restituzioni all'esportazione e alle misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4), e in parti- colare l'articolo 4, considerando quanto segue: (1) (2) Una gara per la restituzione e/o la tassa all'esportazione d'orzo verso qualsiasi paese terzo salvo gli Stati Uniti d'America e il Canada è stata indetta con il regolamento (CE) n. 1701/1999 della Commissione (5), modificato dal regolamento (CE) n. 2322/1999 (6). A norma dell'articolo 7 del regolamento (CE) n. 1501/ 95, la Commissione può, secondo la procedura di cui all'articolo 23 del regolamento (CEE) n. 1766/92, deci- dere di fissare una restituzione massima all'esportazione, tenendo conto dei criteri precisati all'articolo 1 del rego- lamento (CE) n. 1501/95. In tal caso sono dichiarati aggiudicatari il concorrente o i concorrenti la cui offerta sia pari o inferiore a detta restituzione massima, nonché il concorrente o i concorrenti la cui offerta verta su una tassa all'esportazione. L'applicazione degli anzidetti criteri all'attuale situazione dei mercati del cereale in oggetto induce a fissare la restituzione massima all'esportazione al livello di cui all'articolo 1. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, (3) (4) HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per le offerte comunicate dal 24 al 30 marzo 2000, nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 1701/1999, la restitu- zione massima all'esportazione d'orzo è fissata a 27,98 EUR/t. Il presente regolamento entra in vigore il 31 marzo 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 30 marzo 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. (5) GU L 201 del 31. 7. 1999, pag. 27. (6) GU L 280 del 30. 10. 1999, pag. 77


title: 2000/270/EF, Euratom: Rådets afgørelse af 30. marts 2000 om beskikkelse af et spansk medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg

eurovoc_concepts:
European Economic and Social Committee
Spain
appointment of staff

text: L 85/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 4. 2000 RÅDETS AFGØRELSE af 30. marts 2000 om beskikkelse af et spansk medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2000/270/EF, Euratom) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 258, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 166, under henvisning til Rådets afgørelse af 15. september 1998 om beskikkelse af medlemmerne af Det Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 1998 til den 20. september 2002 (1), i betragtning af, at en plads som medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg er blevet ledig efter Amaia Betelu Bazos fratrædelse, der blev meddelt Rådet den 16. februar 2000, under henvisning til den kandidatliste, som den spanske regering har forelagt, og efter at have indhentet udtalelse fra Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Eneste artikel Laura González de Txabarri Etxaniz beskikkes som medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg som efterfølger for Amaia Betelu Bazo for den resterende del af dennes mandatperiode, dvs. indtil den 20. september 2002. Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 2000. På Rådets vegne J. SÓCRATES Formand (1) EFT L 257 af 19. 9. 1998, s. 37


title: Rozhodnutie Rady z 30. marca 2000 o uzavretí dohody formou výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskom týkajúcej sa rozšírenia spoločnej komunikačnej siete/spoločného systémového rozhrania (CCN/CSI) v rámci dohovoru o spoločnom tranzitnom režime

eurovoc_concepts:
Switzerland
agreement (EU)
computer network
information system
transit

text: 388 SK Úradný vestník Európskej únie 02/zv. 9 32000D0305 27. 4. 2000 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 102/50 ROZHODNUTIE RADY z 30. marca 2000 o uzavretí Dohody formou výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskom, týkajúcej sa rozšírenia spoločnej komunikačnej siete/spoločného systémového rozhrania (CCN/CSI) v rámci dohovoru o spoločnom tranzitnom režime (2000/305/ES) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 133 spolu s prvou vetou článku 300 ods. 2 a prvým pododsekom jej článku 300 ods. 3, so zreteľom na návrh Komisie, keďže: (1) (2) (3) implementácia počítačového tranzitného systému ustano- veného rozhodnutím č. 1/1999 Spoločného výboru ES/EZVO o spoločnom tranzite (1) vyžaduje zriadenie medzinárodnej počítačovej siete, aby sa umožnila výmena informácií medzi kompetentnými orgánmi zmluvných strán dohovoru z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime (2), ďalej len „dohovor“; Európske spoločenstvo už vytvorilo spoločnú komuni- kačnú sieť/spoločné systémové rozhrania (CCN/CSI), ktoré spĺňajú potrebné požiadavky; Rozhodnutie č. 2/1999 zmiešaného výboru ES/EZVO o spoločnom tranzite ustanovuje, že spoločná komuni- kačná sieť/spoločné systémové rozhranie majú využívať všetky zmluvné strany dohovoru (3) a finančná účasť part- nerských krajín a ostatné s tým spojené problémy sa určia vzájomnou dohodou medzi spoločenstvom a každou z partnerských krajín; (4) (5) (6) 22. októbra 1999 Rada oprávnila Komisiu Európskych spoločenstiev k rokovaniu s každou z krajín, ktorá nie je krajinou spoločenstva, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru, o dohode formou výmeny listov o rozšírení spoločnej komunikačnej siete/spoločného systémového rozhrania o každú z nich; Komisia rokovala o rozšírení spoločnej komunikačnej siete/spoločného systémového rozhrania o Švajčiarsko; Mala by sa schváliť dohoda formou výmeny listov týkajúca sa tohto rozšírenia, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Týmto sa schvaľuje Dohoda formou výmenných listov medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskom týkajúca sa rozšírenia spoločnej systémového rozhrania (CCN/CSI) v rámci dohovoru o spoločnom tranzitnom režime v mene spoločenstva. siete/spoločného komunikačnej Text dohody formou výmenných listov je pripojený k tomuto rozhodnutiu. Článok 2 (1) Ú. v. ES L 65, 12. 3. 1999, s. 50. (2) Ú. v. ES L 226, 13. 8. 1987, s. 2. (3) Ú. v. ES L 119, 7. 5. 1999, s. 53. Predseda Rady je týmto oprávnený menovať osobu(-y) oprávnené podpísať dohodu formou výmeny listov tak, aby bola záväzná pre spoločenstvo. 02/zv. 9 SK Úradný vestník Európskej únie 389 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 3 V Bruseli 30. marca 2000 Za Radu predseda J. SÓCRATES