title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Sysselsättning, ekonomiska reformer och social sammanhållning - Mot ett Europa i innovationens och kunskapens tecken"

eurovoc_concepts:
economic and social cohesion
economic reform
fight against unemployment
innovation
marginalisation
social security
vocational training

text: C 117/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Sysselsättning, ekonomiska reformer och social sammanhållning — Mot ett Europa i innovationens och kunskapens tecken” (2000/C 117/13) Den 22–23 september 1999 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artiklarna 11. 4, 19. 1 och 23. 3 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om ”Sysselsättning, ekonomiska reformer och social sammanhållning — Mot ett Europa i innovationens och kunskapens tecken”. Underkommittén ”Sysselsättning, ekonomiska reformer och social sammanhållning”, som ansvarat för kommitténs arbete i detta ärende, antog sitt yttrande den 9 februari 2000. Föredragande var Peter Morgan och medföredragande Ursula Engelen-Kefer. Vid sin 370:e plenarsession (sammanträdet den 2 mars 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 114 röster för och 5 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Den 16 oktober 1999 efterlyste de finländska och portugisiska ordförandeskapen bidrag till diskussionerna vid det särskilda möte med Europeiska rådet som skall hållas i Lissabon den 23–24 mars 2000 med temat ”Sysselsättning, ekonomiska reformer och social sammanhållning — Mot ett Europa i innovationens och kunskapens tecken”. ESK välkomnar uppmaningen att bidra till detta toppmöte och gläder sig särskilt åt inbjudan att tillsammans med Europaparla- mentet, kommissionen, Europeiska centralbanken och arbets- marknadens parter delta i uppföljningen av detta möte vid det ”högnivåforum” som skall genomföras i Portugal i början av juni. 1. 2. I en skrivelse av den 17 januari 2000 till Europeiska rådets medlemmar redogjorde Portugals statsminister för dessa frågor. Nedan följer ett utdrag ur denna skrivelse: En ny era kommer att öppna sig inom uppbyggnaden av Europa. Trots det ekonomiska uppsvinget återstår allvarliga sociala problem med arbetslöshet, social utslagning och risk för en framtida obalans i de sociala trygghetssystemen, som också är ett uttryck för mer djupgående strukturella svårigheter, där det krävs djärva reformer. Svårigheterna understryks genom de ofrånkomliga utmaningar som utgörs av globaliseringen, den nya tekniken och den åldrande befolkningen. Den europeiska sociala modellen kan bibehållas endast om nya konkurrensfak- torer byggs upp och om den sociala modellen själv förnyas. Det portugisiska ordförandeskapet infaller under år 2000. Det är ett lämpligt tillfälle för långsiktiga diskussioner och beslut. Detta är syftet med det särskilda Europeiska rådsmöte som hålls i Lissabon den 23–24 mars. Vi vill uppdatera EU:s strategi för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning mot bakgrund av de nya villkoren, samt utveckla innehållet i den europeiska sysselsättningspakten. Jag skulle vilja utgå från en mycket viktig fråga. Ett nytt paradigm framträder: en ekonomi som bygger på innovation och kunskap, vilket är den främsta källan till nationernas, regionernas, företagens och människornas välstånd. Europa har hamnat långt på efterkälken och bör utforma sin egen väg till en ny, konkurrenskraftig plattform, samtidigt som den nya faran för social utestängning bekämpas. Innovation måste kombineras med social delaktighet. Jag menar att vi har förutsättningar att utforma ett nytt för de kommande tio åren: nämligen att strategiskt mål göra Europeiska unionen till världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga område, grundat på innovation och kun- skap, med förmåga att öka den ekonomiska tillväxten, skapa fler och bättre sysselsättningstillfällen och mer omfattande social sammanhållning. En ekonomisk och social strategi för att förnya grunderna i Europa måste innehålla en kombination av för tillväxt makroekonomisk politik och modernisering av det sociala skyddet. Det portugisiska ordförandeskapet har därefter presen- 1. 3. terat fram sitt dokument daterat den 12 januari 2000, kallat ”Sysselsättning, ekonomisk reform och social sammanhållning — Mot ett Europa i innovationens och kunskapens tecken”. Kommittén välkomnar dokumentet och den allmänna 1. 4. inriktningen på förslagen i det. 1. 5. Kommittén stöder idén om en ”offensiv strategi”. Detta yttrande är också offensivt. Vi ställer oss bakom en tillväxttakt på minst 3 % för hela EU. Den kanske måste vara högre för att arbetslöshet och social utestängning skall kunna undanröjas. Vi instämmer i att det nu är nödvändigt att stimulera dynamik och initiativ inom företagandet och att förstärka den sociala sammanhållningen. A¨ ven vi menar att en ekonomisk och social strategi för att förnya grunderna för Europas tillväxt bör innebära en kombination av makroekonomisk politik, ekonomiska reformer och politiska strukturer, aktiv sysselsätt- ningspolitik och även modernisering av det sociala skyddet. 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/63 1. 6. ESK:s synpunkter bygger på antagandet att Europeiska unionens folk har en tillräcklig innovations- och företagarkapa- citet för att skapa alla de nya och hållbara arbetstillfällen vi behöver. 1. 7. Vad är det som hindrar att arbetstillfällen skapas i Europa? Det finns inte tillräckligt många företag och andra organisationer som framgångsrikt genomför innovationer och utnyttjar kunskapsresurserna. Kreativitet är en mäktig mänsklig talang. Varför utnyttjas den inte fullt ut i Europa? Vilket är det nya paradigmet? 2. Det nya paradigmet 2. 1. I sin vardagliga bemärkelse innebär uttrycket ”det nya paradigmet” tillväxt utan inflation, och det används i samband med USA:s penningpolitik. I praktiken innebär detta också högre sysselsättningsnivåer utan inflation, vilket USA:s lägre arbetslöshetsnivåer visar på. Av sociala skäl anses USA inte vara något föredöme för Europa. I ett europeiskt perspektiv skulle vi kunna ge följande tolkning av detta paradigm: 2. 2. 3. Om det nya paradigmet är ett ”resultat”, vilka faktorer ligger då bakom, och vilka faktorer skulle kunna leda fram till ett liknande resultat för EU? Det finns inget definitivt svar på denna fråga, men ett antal orsaker kan utpekas. Det rör allt från ekonomiska och industriella faktorer till kulturella, sociala och ekologiska faktorer, samt önskan om hållbarhet. 2. 3. Vilka faktorer är drivkraften bakom det nya paradigmet och vad utmärker detta paradigm. Vad ligger bakom tillväxt utan inflation? Några uppenbara inslag är följande: — Världsomspännande konkurrens, som pressar ner priserna på varor och tjänster i vissa sektorer. — Produktiviteten, som äntligen tycks gå in i en ny dimension som ett resultat av långsiktiga investeringar i informations- teknik och telekommunikation. — Kunskaper, där efterfrågeförändringar har lett till höga löner inom några få yrken och låga löner för en majoritet av lågkvalificerade och okvalificerade yrken på arbetsmark- naden. — Maximering av den ekonomiska utvecklingen samtidigt som social utestängning och sociala konflikter minimeras. — Skapande av en konkurrenskraftig ekonomi samtidigt som en konkurrenskraftig social modell bibehålls. — Omstrukturering, som drivits på av informationstekniken och som lett till att företagen rensar bort mellannivåer i hierarkin (”de-layering”) och lägger ut funktioner på fri- stående företag (”outsourcing”), två saker som båda kan vara deflationistiska. — Optimal användning av ny teknik i en strategi som är hållbar med hänsyn till de sociala och naturliga förutsätt- ningarna och resurserna. — Hållbarhet skapas genom utveckling av en medverkanskul- tur och en lämplig företagskultur baserad på en kreativ hållning till livslångt lärande och solidaritet. 2. 2. I den aktuella situationen inom EU är ett sådant paradigm — ekonomisk tillväxt, som även ger uttrymme för social sammanhållning, vilket leder till sysselsättningsökning men inte till inflation — det mest önskvärda resultatet. 2. 2. 1. Ett sjudande och optimistiskt ekonomiskt klimat främjar strukturförändringar. Det blir lättare att avveckla arbetstillfällen som inte längre är konkurrenskraftiga, när nya hållbara arbetstillfällen skapas på annat håll och när byte av arbete medför utsikter till bättre arbetsvillkor. Något som skulle vara positivt är därför en ekono- 2. 2. 2. misk politik som även strävar efter att uppnå en stadig expansion i total efterfrågan som är större än produktivi- tetsvinsterna. De aktuella problemen kan inte lösas genom att man säger nej till ekonomisk tillväxt. Vi måste uppnå åtminsto- ne det treprocentsmål för tillväxten som anges i ordförande- skapets dokument. — Utveckling av tjänstesektorn och överföring av sysselsätt- ning till tjänstesektorn. — Utvidgning av flexibel ”livsstilssysselsättning”, vad gäller såväl arbetsplats som arbetstid. 2. 4. Ovanstående faktorer skulle kunna förklara varför inflationstrycket minskat, men vilka faktorer ligger bakom tillväxten? — Den dynamiska industrisektor som utgörs av informations- teknik (IT), eller rättare sagt informationssamhällets teknik (IST) — inbegripet hårdvara, mjukvara och tjänster. — Den snabba tillväxt av informationsbaserade branscher, till exempel media- och finansbranscherna, som ägt rum på grundval av utvecklingen av informationssamhällets teknik. — Den fortskridande omvandling av traditionell kapitalinten- siv industri som IST medför. — Tillväxten av industri som baseras på riskkapital och ökningen av nya företag som i många fall utnyttjar ny teknik. C 117/64 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 — Åtgärder för hållbar utveckling börjar få effekter som leder till anpassning av gamla industribranscher och utveckling av nya. 2. 5. De faktorer som beskrivs i punkterna 2. 3 och 2. 4 har kunnat få positiv inverkan på det nya paradigmet endast tack vare gynnsam skatte- och penningpolitik. Denna politik har stimulerat och möjliggjort omfattande investeringar i informa- tionsteknik. 2. 6. En central faktor vid utformningen av det nya paradig- met i USA har varit kapitalmarknadernas roll. Den oerhörda tillväxten av teknologisektorns marknadsvärde har möjlig- gjorts genom en betydande omdirigering av investeringarna. Den mycket stora tillväxten i riskkapitalfonder är ett annat exempel på denna inriktning. Det finns ännu inte någon kapitalmarknad av detta slag i EU. Eurons införande är en avgörande förutsättning, men aktie- och riskkapitalmarknader- na är alltjämt otillräckligt utvecklade. Gränsöverskridande transaktioner i Europa på senare tid visar på en väg framåt, men statsmakterna, bankerna, företagen och lagstiftarna måste arbeta hårt och sätta upp mål på gemenskapsnivå för att skapa en grund för det nya paradigmet i EU. Om det skall kunna bli lättare att genomföra gränsöverskridande finansiella transak- tioner i Europa, måste man dock inse att människor av sociala skäl inte kan röra sig över gränserna i Europa lika lätt som människor flyttar mellan stater i USA. Den sociala dimensionen måste därför ges en europeisk lösning. 2. 7. Dessa tillväxt- och produktivitetsfaktorer påverkar i sin tur näringslivets sociala, kulturella och organisationsmässiga dimensioner. 2. 8. I tabell 1 återges påverkan från den japanska företags- kulturen, såsom denna framställs i boken ”The Machine that Changed the World” (1). Det konstateras att kunder skapar arbetstillfällen, att människor är nyckelresurser och att de anställda måste ges möjlighet att påverka för att bli riktigt effektiva. (1) Womack, James P. , et al. The Machine that Changed the World, 1990. Tabell 1: Företagets gamla karaktär och dess nya Gammal Ny Främsta prioritet: vinsten Tillgångar utgörs av saker Främsta prioritet: nöjda kunder Tillgångar utgörs av människor Idésprutan och verkställaren är olika personer Idésprutan och verkställaren är samma person Massproduktion Just-in-time -produktion Separerad marknadsföring med leverantörer och kunder på behörigt avstånd Integrerad marknadsföring med partnerskapsbaserade relationer till leverantörer och kunder Organisationen kontrollerad av hierarkier, skilda verksamhetsområden väl separerade Organisationer baserade på lagarbete, en mängd arbetsgrupper med blandad sammansättning Resultatmätning för kontroll, ekonomiska kriterier dominerar Resultatmätning för förbättring, fler mätkriterier Skalfördelar har stor vikt Tidsfördelar har stor vikt Källa: Hall, Soul of Enterprise (1993), s. 281. 2. 9. I tabell 2 beskrivs den nya organisationsetiken baserad på användbar kompetens, snabba förändringar och ett utvidgat samarbets- och belöningssystem. 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/65 Tabell 2: Val av förvaltningsmodell Före revolutionen Efter revolutionen Livslång anställning Livslång anställbarhet Minimera de risker som förändring medför Maximera förändringsmöjligheterna Företagsledning i motsatsställning till de anställda Samarbetspräglad företagsledning Snäv definition av de viktigaste intressenterna Vid definition av de viktigaste intressenterna Koncentration av belöningar Spridning av belöningar Framhåll administrationens sakkunskap Framhåll den tekniska sakkunskapen Fokusera på kontinuitet Fokusera på kontinuerlig diskontinuitet Separation och specialisering nyckeln till framgång Helhetssyn på organisationen Fragmenterad syn på arbete och företag Integrerad syn på arbete och företag Hålla sig till gamla regler Utarbeta nya regler Källa: Cannon Welcome to the Revolution (1996), s. 18. 2. 10. Tabell 3 betonar särskilt informationssystemens effekt på organisationskulturen. Detta är det nya paradigmet iorgani- satorisk mening. Table 3: O¨ vergången från industrisamhälle till informationssamhälle Organisation i industrisamhället Organisation i informationssamhället Fokus på mätbara resultat Fokus på strategiska frågor med hjälp av ökat deltagande och ansvar Mycket specialiserad kunskapsbas som medför kunnande inom ett enda område Tvärvetenskaplig kunskapsbas som medför kunnande på många områden Individen bär ansvaret Gruppen bär ansvaret Tydligt åtskilda och avgränsade positioner, roller och ansvarsområden inom organisationen Matrisorganisation med flexibla positioner, roller och ansvarsområden Linjärt input-output-tänkande om program Helhetsperspektiv på programmering Reaktiv: löser problem när de uppstår — ett kortsiktigt perspektiv dominerat av slutresultatet Föregripande: förutser problem innan de blir akuta — uppnår balans mellan kortsiktig pragmatism och långsiktigt syfte Planeringen influeras av ett lokalt perspektiv Lokala insatser influeras av ett globalt perspektiv Hierarkiska, linjära informationsflöden ”Gränslösa” informationsnätverk med många kontaktpunkter Fokus på kvantitativa skillnader Fokus på kvalitativa skillnader Anläggningstillgångar prioriteras vid investeringar Investeringar koncentreras på att utveckla människor Man eftersträvar effektivitet med hjälp av metodik Man eftersträvar överlägsna prestationer med stöd av gemensamma värderingar Initiativ till förbättringar kommer från ledningseliten Initiativ till förbättringar kommer från alla håll Fokus på nuet, gör vad som är känt just nu Framtidsorientering, agerar på gränsen till det möjliga Källa: Hames, The Management Myth (1994). C 117/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 förbehållen ett 2. 10. 1. Att ha en kreativ potential är i allt större utsträck- ning nyckeln till att vara konkurrenskraftig. Traditionellt har fåtal utvecklingen av nya lösningar varit utvalda, men för att hålla jämna steg med den allt högre utvecklingstakten måste denna kreativa potential mångdubb- las. När detta sker är det viktigt att man inte bara främjar grundläggande kunskaper och den senaste tekniken, utan det är precis lika viktigt att öka specialkunskaperna på alla verksamhetsområden. Om den europeiska ekonomins förmåga till innovation skall öka är det därför avgörande att man främjar människors anställbarhet och fortgående anpassar och förbättrar arbetskraftens kunnande. Innovation är en ytterst social process som först 2. 10. 2. och främst involverar människor och deras kunskaper, kun- nande och kreativitet. Man måste ge dessa förmågor utrymme att utvecklas i arbetsmiljöer som främjar samarbete och deltagande och inte hindras av traditionella hierarkier. Det viktiga är inte bara att följa reglerna utan även att organisera produktionsprocessen på bästa möjliga sätt. För att göra detta måste de anställda kunna göra sina röster hörda. Nya former av arbetsorganisation, som arbete i grupper eller team, gör det möjligt att använda personalens kunskaper och förmågor fullt ut och ge dem större möjligheter att vidta åtgärder och fatta beslut, och därmed skapa en möjlighet att kombinera ökad produktivitet och konkurrenskraft med bättre arbetsförhållan- den för de anställda. En annan förutsättning för att samtliga anställda skall bli delaktiga är att man utvecklar olika former för information, samråd och medinflytande i företagen och tjänstesektorn i övrigt. 2. 10. 3. När man betraktar innovation som en inte bara teknisk utan även social process kräver den en drastisk förändring av arbetsstrukturerna och en motsvarande ompröv- ning av arbetstiden. Man måste finna nya svar som förenar företagens mål, arbetstagarnas behov och konsumenternas intressen. Företag tjänar på den ökade produktivitet som blir resultatet, och arbetstagarna känner trygghet i att ha konkurrenskraftiga jobb och kan kombinera karriär och familj på ett bättre sätt. Målet måste vara att förena alla intressen på ett rättvist sätt och hitta en ny jämvikt mellan å ena sidan företagens behov av flexibilitet och å andra sidan arbetstagar- nas behov av att ha större kontroll över sin tid och ha ett socialt skyddsnät. Allteftersom den strukturella omvandlingen fortsätter kommer normen för anställningsvillkor att förändras i samma grad. Att omdefiniera ”normal arbetstid” kräver kollektiva avtal (och i en del fall lagstiftning) för att garantera arbetstagares rätt till social trygghet, men denna rätt bör i sin tur inte bli hinder för sysselsättning och konkurrenskraft. 2. 11. Det är radikala förändringar som redovisas i de tre tabellerna. De är inte lätta att uppnå i stora företag som har en lång tradition bakom sig. De är mycket lättare att åstadkomma i nya företag utan något socialt eller organisationsrelaterat arv. Detta förklarar delvis vissa nya företags snabba tillväxt och framgång. Utmaningen ligger i att uppnå dessa förändringar i alla företag. 2. 12. risker som möjligheter. De snabba strukturomvandlingarna innebär såväl — Arbetskraftsintensiv verksamhet som sysselsätter en rela- tivt lågutbildad arbetsstyrka kommer att ersättas av mer kapitalintensiva branscher med mer kvalificerad arbetskraft och tjänsteutbyte såväl mellan enskilda personer som mellan olika företag. — En högre utbildningsnivå kommer att krävas både av dem som kommer ut på arbetsmarknaden och av dem som redan är yrkesverksamma. Samtidigt kommer kunskapen fortare att bli inaktuell, vilket erfordrar ökad reaktions- och anpassningsförmåga. Detta kommer i sin tur att kräva en översyn av utbildningen av utbildare. — Nya arbetsorganisationsformer måste ge arbetstagarna större ansvar och öka deras möjligheter att utnyttja sin kapacitet. Bättre problemlösningsförmåga och ökade sociala färdigheter kommer att krävas även på de lägsta nivåerna i organisationsstrukturen. — Det kommer att bli allt vanligare att byta arbete, antingen inom ett företag eller en organisation, eller mellan olika företag eller organisationer. För många går detta hand i hand med försämrad anställningstrygghet. Samtidigt kommer det att ske en ökad utbredning av nya arbetsfor- mer, som i de flesta fall innebär minskad trygghet, till exempel tidsbegränsade anställningar, tillfälliga arbeten, egenföretagande där företagaren delvis har status som anställd osv. , vilket gör det nödvändigt att utveckla och genomföra strategier och investeringar som ger arbetsta- garna möjlighet att anpassa sig och som ger fullgod social trygghet. En av de viktigaste förutsättningarna för en väl fungerande strukturomvandling är att den sker under social trygghet. — Utsikterna på arbetsmarknaden för lågutbildad arbetskraft ser ut att försämras ytterligare. Detta kommer att leda till ökad arbetslöshet, lägre relativa inkomster och större löneskillnader. Situationen kompliceras av det höga antalet långtidsarbetslösa. Det finns därför behov av en utvecklad politik för grundutbildning, vidareutbildning, fortbildning och integration av långtidsarbetslösa. Ytterligare sysselsätt- ningshinder kommer att uppstå i och med att vissa arbetstagare kommer att finna det svårt eller till och med omöjligt att anpassa sig. — Fattigdomen och den sociala utslagningen kan komma att öka, och de snabba strukturomvandlingarna kommer att åtföljas av nya former av marginalisering. Den sociala utslagningen leder även till dramatiskt ökande såväl direkta som indirekta kostnader. Både privata och offentliga instanser, däribland företagen, måste med lämpliga åtgär- der bekämpa denna trend och se till att den sociala integrationspolitiken prioriteras på samtliga områden. 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/67 2. 13. En varaktig förbättring av sysselsättningssituationen i Europa kommer därför också att bero av i vilken utsträckning den ekonomiska omstruktureringen, särskilt med hänsyn till informationsteknik, kan främjas och organiseras på ett socialt godtagbart sätt, och hur företagens innovationsförmåga kan förbättras. 3. 2. ESK föreslår följande dagordning inför toppmötet i Lissabon 3. 2. 1. A n p a s s n i n g a v d e n s o c i a l a m o d e l l e n / d e s o c i a l a m o d e l l e r n a t i l l d e t n y a p a - r a d i g m e t 2. 14. Det är klart och tydligt det portugisiska ordförande- skapets avsikt att genom det extra toppmötet i Lissabon påskynda och intensifiera det arbete med innovation och kunskap som pågår inom ramen för Köln-, Cardiff- och Luxemburgprocesserna. A¨ ven om den sociala tryggheten bevaras måste den sociala modellen i dess olika former anpassas för att undanröja de hinder som finns för sysselsättningen, undvika social utslag- ning i samtliga åldersgrupper och stärka principen om lika möjligheter, särskilt för kvinnor. Det 2. 15. främsta kravet som ställs på rådets möte i Lissabon är att man skall anlägga en strategisk syn på Europas situation mot bakgrund av den nya modellen. Den rådande konjunkturuppgången skulle kunna ses som en anledning till att inte vidta de radikala åtgärder som krävs om konjunktur- återhämtningen skall ge upphov till strukturell förnyelse och leda till hållbar tillväxt på sysselsättningsområdet. 3. 2. 2. M a s s u t b i l d n i n g i i n f o r m a t i o n s s a m - h ä l l e t s t e k n i k För att säkra anställbarheten och undvika social utslagning måste särskilda överväganden göras i förhållande till varje generation män och kvinnor. 2. 16. Vi är övertygade om att Europa besitter den innova- tionsförmåga, kreativitet, kunskap och företagsamhet som erfordras för att lyckas i den nya modellen. Men dessa färdigheter måste ges svängrum. Hinder måste ersättas av möjligheter, hämmande åtgärder av stimulerande initiativ. Europas företag frigjordes under det förra decenniet. Nu är det dags att frigöra energin hos Europas män och kvinnor. 3. 2. 3. S p r i d n i n g a v f ö r e t a g s k u l t u r e n o c h s t ö d t i l l d e s s t i l l v ä x t Dessa frågor omfattar problemen med att ge alla utbildning och anställningsmöjligheter, att stimulera företagare och anställda, och att erkänna företagens sociala och ekonomiska värde. Med företagare menar vi företagsgrundare och företagsledare i små och medelstora företag, inklusive företag inom den sociala ekonomin, som använder ny teknik och satsar på nya mark- nader. 3. För ett nytt paradigm — ett samhälle grundat på 3. 2. 4. S t ö d t i l l e t a b l e r a d e f ö r e t a g a t t a n p a s - innovation och kunskap s a s i g t i l l d e t n y a p a r a d i g m e t Toppmötet i Lissabon har till uppgift att påskynda ett 3. 1. nytt paradigm. I viss utsträckning går de processer som redan satts i gång i denna riktning. Kunskapens Europa har många dimensioner och ett antal områden inom gemenskapspolitiken syftar till att främja denna utveckling. Kunskap bygger i första hand på vetenskaplig och teknisk forskning och måste struktureras på så vis att den kan spridas och lättare komma vanligt folk till del. Informationstekniken — som i sig är en produkt av kunskapsboomen — är ett verkningsfullt instru- ment för att sprida kunskap; att behärska denna teknik är ett grundläggande steg i utvecklingen av ett kunskapens Europa. Vad som krävs är att man i Lissabon fastställer ett begränsat antal mycket påtagliga åtgärder som ställer upp ramarna för det nya paradigmet och påskyndar dess förverkligande. De föreslagna åtgärderna skall främja innovationen. När det gäller det kunskapsbaserade samhället föreslås en inriktning på kunskapsförvärv genom användning av informationsteknik. Tabellerna och kommentarerna i avsnitt 2 visar vilka föränd- ringar som krävs. 3. 2. 5. A n p a s s n i n g a v g r u n d - o c h y r k e s u t - b i l d n i n g t i l l d e t n y a p a r a d i g m e t Med tanke på att utbildning spelar en central roll i det nya paradigmet i allmänhet, och i fråga om anställbarhet i synnerhet, är det anmärkningsvärt att det i USA baseras på en allmänt sett låg utbildningsnivå. Tack vare regeringarnas och företagens stöd kan man inom EU uppnå en såväl kvalitets- som kvantitetsmässigt ökning av sysselsättningen som ett resultat av insatserna inom den högre utbildningen. Investe- ringar i humankapital ligger till grund för ett innovations- och kunskapssamhälle. C 117/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 3. 2. 6. H å l l b a r u t v e c k l i n g t i l l f ö r m å n f ö r i n - n o v a t i o n o c h t i l l v ä x t Att helt och håller anpassa EU:s ekonomi och kultur till principerna och föreskrifterna om hållbar utveckling innebär radikala förändringar, en skarp brytning och innovation både i fråga om teknik och beteende. En sådan utveckling ligger i linje med det nya paradigmet. — I vilken utsträckning har olika förhållanden när det gäller barnafödande och barnomsorg, familje- och yrkesliv posi- tiv eller negativ inverkan på föräldrarnas anställningsmöj- ligheter? — Varför omvandlas arbetslöshet av cyklisk art lättare till strukturell sådan i vissa modeller än andra? Vilka är hindren för återanställning? 3. 3. ESK ser det som självklart att EU-institutionerna och medlemsstaterna skall låta arbetsmarknadens parter och övriga intresseorganisationer delta fullt ut vid genomförandet av besluten från toppmötet i Lissabon. Deras deltagande är avgörande för att uppnå resultat. — Vilket samband finns det mellan pensionssystemens finan- siering och tidig pensionering i vissa medlemsstater? Kan detta samband brytas så att de pensionerade kan återvända till arbetslivet utan att deras pension påverkas negativt? 4. Anpassning av de sociala modellerna 4. 1. Vi anser att man särskilt bör uppmärksamma den del av den sociala och kulturella modellen som rör anställning, anställningstrygghet, arbetslöshet och pension. I en nyligen genomförd studie hävdar man att det är nödvändigt att urskilja fyra olika modeller inom EU: den rhenländska, den nordiska och den anglosaxiska modellen samt Medelhavsländernas modell. De skiljer sig åt i fråga om omfattning, funktionssätt och finansiering. Med hänsyn till detta yttrandes målsättning, är det viktigt att vara medveten om att dessa skillnader i praktiken får olika följder på många olika områden, till exempel: — Andelen förvärvsarbetande män i olika åldersgrupper. — Andelen förvärvsarbetande kvinnor i olika åldersgrupper. — Andelen unga som ännu inte yrkesarbetar. — Andelen äldre i arbetsför ålder som är permanent utestäng- da från arbetsmarknaden. — Osv. Utan att speciellt inrikta oss på någon av modellerna 4. 2. kan vi ställa några allmänna frågor om hur de olika modellerna fungerar. — Varför är så många unga utestängda från arbetsmarknaden i vissa länder? Vilka är sysselsättningshindren? — Varför försenar vissa modeller de ungas inträde på arbets- marknaden med nästan ett decennium — förmodligen den tioårsperiod under vilken man har störst energi och inspiration? — Varför leder vissa modeller till att det finns fler ensamståen- de kvinnor än ensamstående män på arbetsmarknaden, medan detta är långt i från fallet i andra modeller? — Vilka är de främsta orsakerna till fattigdom och social utslagning, och vilken politik är mest effektiv för att främja integrationen av de mest utsatta grupperna? För att finna lösningar och svar på dessa frågor bör EU-topp- mötet se över benchmarkingförfarandet och utbytet av bästa praxis. 4. 3. Under förutsättning att finans- och penningpolitiken är gynnsam kan sysselsättningen ytterligare öka när man uppnått jämvikt mellan anställningsskydd och sociala för- ändringar. 4. 3. 1. Införandet av flexibel arbetstid och andra kollektivt avtalade arbetstidsanpassningar bör inte bara grundas på företagens vinstbaserade arbetstidskriterier, utan även ge an- ställda av båda kön större möjligheter att påverka hur deras arbetstid skall organiseras. Flexibel arbetstid ökar företagens handlingsmöjligheter, men bör även ge de anställda större möjligheter att förena yrkes- och familjeliv. Att ge de anställda ökade valmöjligheter i fråga om arbetstid banar även vägen för nya uppslag inom sysselsättningspolitiken. 4. 3. 2. Beträffande anställningskostnaderna uppstår det främst problem i de modeller där de sociala kostnaderna finansieras av skatt på arbete. Det krävs en grundlig reform av dessa finansieringsstrukturer i EU. Pensionerna utgör ett särskilt problem i många med- 4. 4. lemsstaters sociala modell. Andelen män och kvinnor i arbets- för ålder sjunker ständigt i förhållande till andelen pensionärer. Trots detta sänks pensionsåldern, det råder arbetslöshet bland ungdomar och otryggade pensioner är ett allt större bekymmer och riskerar att leda till ökade sociala avgifter. Alla dessa problem måste lösas genom att 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/69 på kort sikt — använda förtidspensionering för att underlätta nedskär- ningar och skapa sysselsättning för ungdomar; på lång sikt — se till att ungdomarna kommer ut på arbetsmarknaden, — vända trenden med tidigarelagd pensionering, — omstrukturera pensionssystemens organisation och finan- siering. 4. 5. Att värna om framtida generationer är av grundläggan- de betydelse i en framtida social modell. När det gäller barnen förordar ESK att man inom ramen för politiken för att bekämpa utnyttjande av barn intar en preventiv och handlingsinriktad hållning som ser till helheten i enlighet med kommitténs yttrande i denna fråga (CES 976/98). ESK vill i detta samman- hang ge det portugisiska ordförandeskapet en eloge för dess målsättning att ha avskaffat fattigdomen bland barn senast år 2010, och uttrycker sitt fulla stöd för densamma. 4. 6. Såsom jämförande studier av sysselsättningspolitiken i de olika medlemsstaterna visar, krävs det integrerade insatser som omfattar ekonomisk politik, skattepolitik, strukturpolitik och arbetsmarknadspolitik för att uppnå hållbara resultat i kampen mot arbetslösheten. I denna policy-mix ingår även att man skall säkerställa företagens och arbetstillfällenas framtid med hjälp av social, organisatorisk och strukturell innovation inom den privata och offentliga sektorn. Det behövs ekono- misk och social innovation inom företagsvärlden i stället för lättvindiga nedskärningar eller utlokaliseringar till låglöneom- råden. 4. 7. Det står klart att det nya paradigmet måste innefatta den sociala modellen. EU måste hålla fast vid sitt regelverk. Samtidigt måste man ta hänsyn till de olika modellernas mekanismer. Något som måste genomsyra hela vårt tankesätt är en tro på att om vi i detta nya paradigm kan skapa ett samhälle byggt på kunskap och nytänkande kommer vår förmåga att skapa nya, hållbara arbetstillfällen att vara stor. Den sociala modellen bör främst koncentreras till att skapa ett adekvat ramverk och ett skydd som gör det möjligt för arbetstagarna att utvecklas och tillämpa sina kunskaper på bästa sätt. I det nya paradigmet bör den sociala modellen inte vara defensiv utan det måste finnas en optimistisk övertygelse om att vi kan lita på människornas framåtanda. Om den saknas hjälper inga modeller. När vi reflekterar över hur EU:s nuvarande sociala 4. 8. modeller måste anpassas till det nya paradigmet är det nödvändigt att, som en utvidgning av detta arbete, även fundera över hur kandidatländerna från bland annat O¨ steuropa snabbt skall kunna hjälpas fram till det nya paradigmet. Detta innebär helt klart en reform av näringslivsstrukturerna liksom ett adekvat och stimulerande socialt ramverk. 4. 9. Vi instämmer i kapitel 4 i ordförandeskapets dokument där det sägs att ”För att utnyttja denna sysselsättningspotential krävs också att den europeiska sociala modellen utvärderas. Den europeiska sociala modellen är en mycket värdefull del av det europeiska projektet. Två krav måste emellertid uppfyllas för att den skall kunna bestå i en globaliserad kontext: att dess ekonomiska bas förnyas och nya konkurrensfaktorer byggs upp samt att själva uppbyggnaden av den europeiska sociala modellen moderniseras. På så sätt kan man nå fram till en ny syntes med ökad sysselsättning och större social sammanhåll- ning. ” 5. Massutbildning i informationssamhällets teknik 5. 1. Att personligen behärska och använda IST-kunskaper är mycket viktigt även bortsett från utbildning och arbete. Liksom förmågan att köra bil ingick i 1900-talets baskunskaper ingår detta i 2000-talets. 5. 2. Under 1900-talet innebar massbilismens långsamma utveckling att körförmågan kunde förvärvas när den behövdes av varje generation. En fullständig utveckling av det Internetba- serade informationssamhället kommer att ta mindre än en generation. Därför måste kunskapsspridningen påskyndas, vilket kräver initiativ från såväl statens som näringslivets sida. Om man på bred front gör medborgarna förtrogna 5. 3. med Internet och e-post leder det till avsevärda sociala fördelar. Det skapar en helt ny värld av möjligheter för de äldre och för funktionshindrade och sjuka. Det finns också tecken som tyder på att de enskilda konsumenterna inom en snar framtid få bättre service med hjälp av e-handel än kommer att genom de sedvanliga distributionskanalerna. Detta innebär att personer som är obekanta med Internet sannolikt kommer att missgynnas, vilket innebär att de som redan är missgynnade kan komma att drabbas ännu värre. 5. 4. Det civila samhället måste göra en bedömning av de risker och möjligheter som informationssamhällets teknik innebär, så att denna kan utvecklas i enlighet med de sociala behoven. Därför måste det förekomma såväl undervisning som inlärning vad beträffar IST:s möjligheter och begränsningar. Det virtuella samhället kan inte vara någon ersättning för det riktiga samhället. Hur kan man på ett omfattande sätt göra folk förtrogna 5. 5. med IST? 5. 5. 1. Medborgarnas förtrogenhet med IST är inte bara en fråga om utbildning och tillägnande av kunskaper. Framför allt är det en fråga om att ändra sättet att tänka: C 117/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 — A¨ ndrad syn på möjligheterna att få tillgång till kunskap och information (det omfattande informationsflödet och den snabba tillgången till information). 5. 6. Samhället bör vidta följande åtgärder: — A¨ ndrad syn på möjligheterna att bearbeta informationen och nå fram till sammanfattande slutsatser. 5. 6. 1. Se till att IST-utbildningen i skolorna håller god kvalitet och att målsättningen är att garantera att kunskaperna kommer alla till del, vilket kräver ytterligare resurser, bland annat till vidareutbildning av lärarna. — Slutligen ändrad syn på informationens och kunskapernas verkliga värde från fall till fall, och framför allt om det aktuella behovet av fortlöpande förbättring av informa- tionen och fortlöpande kontroll av kunskapernas giltighet. För att öka medborgarnas förtrogenhet med IST räcker det inte med ett visst mått av utbildning. En omfattande och fortlöpande utbildning krävs. Generationen under tjugo års ålder bör lära sig IST 5. 5. 2. inom det sedvanliga utbildningssystemet. I de fall lärarnas kunskaper och utbildning och skolornas utrustning ännu inte räcker till bör man upprätta program för att snabbt åstadkomma förbättringar. I det sammanhanget bör man erkänna och utnyttja den avsevärda kunskap som många elever besitter. Främja program för IST-utbildning för arbetstagare, 5. 6. 2. om nödvändigt innan det verkliga behovet föreligger. Alla anställda bör ha möjlighet att förvärva dessa kunskaper och samhället och näringslivet måste vara fast beslutna att genomföra detta. 5. 6. 3. Tillhandahålla sysselsättningsinriktad IST-utbildning för arbetslösa, och även för dem som inte längre ingår i arbetskraften, men som kan återanställas. I detta sammanhang är det även nödvändigt att erbjuda alternativ till IST-kunskaper för den minoritet som inte kan förvärva dessa kunskaper. 5. 6. 4. Tillhandahålla mer lokalt inriktad IST-utbildning för personer som är utestängda från arbetslivet och för äldre, handikappade och sjuka. O¨ vriga medborgare skall genomgå utbildning eller 5. 5. 3. vidareutbildning. Ansvaret för detta mål och för dess genom- förande faller med nödvändighet på skolan och på institu- tionerna för livslång utbildning. För dessa ändamål krävs naturligtvis omedelbara åtgärder och anpassningar. En omfattande informationsverksamhet kräver också 5. 6. 5. tillgång till hårdvara till låg kostnad eller gratis. Fackföreningar och företag kan utnyttja sin inköpsförmåga till att handla billigt till förmån för arbetstagarna. Lokalsamhället (se punkt 5. 6. 4) måste kanske lita till myndigheterna eller en tredje part. Den nya trenden att utveckla ”persondatorer” med begränsade funktioner bör göra användningen av Internet billigare. 5. 5. 4. En stor andel av de anställda utbildas på sina arbetsplatser. Det finns speciella program som tillämpas i ett antal medlemsstater. Kunskaperna förstärks genom påverkan av barn i skolåldern. Skolorna har möjlighet att undervisa de föräldrar som inte använder IST på sin arbetsplats. 5. 6. 6. lemsstaterna att vidta dessa åtgärder. Toppmötet i Lissabon skulle kunna förplikta med- 5. 5. 5. En stor del av de arbetstagare som är strax under sextio års ålder kan emellertid ha mindre kontakt med och vara mindre mottagliga för IST på arbetsplatsen. Förtidspensio- nering kan innebära att somliga i denna generation inte alls har kommit i kontakt med IST. Det gäller att göra det möjligt för denna generation att återvända till arbetslivet. 6. Företagskultur 6. 1. I slutsatserna från toppmötet bör företagens och företagarnas sociala och ekonomiska roll erkännas. De utgör en viktig kanal för utnyttjande av teknik, innovationer och kunskap. Generationen över sextio år har i stort sett inte alls 5. 5. 6. kommit i kontakt med IST. Men utan tillgång till informations- samhällets teknik blir den socialt sett sårbar. Vid Lissabon-mötet bör initiativ tas för att avlägsna de 6. 2. hinder som fortfarande finns för företagen, samtidigt som företagen ges erkännande för sin sociala och ekonomiska roll. 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/71 Företagsfrämjande åtgärder: 6. 2. 1. På alla nivåer i alla utbildningsinstitutioner bör företagsinitiativ tas. Yrkesvägledare bör få utbildning i att informera om vilken utmaning och spännande framtid som en företagarkarriär innebär. Ungdomar som slutfört sin utbildning bör vara redo att starta eget när de är ca 20–30 år gamla, dvs när de är i sin mest kreativa ålder. 6. 2. 2. Skattemässiga förändringar krävs för att stimulera företagare och deras anställda. Man måste skapa en verkligt attraktiv skattesituation så att riskvilligt kapital kan frigöras. Dessa åtgärder bör inriktas på små och medelstora företag och på att starta nya företag. 6. 2. 3. En regleringsrevolution i syfte att få bort hinder för företagsbildande och företagsutveckling bör genomföras. Före slutet av år 2000 bör det antal formulär som krävs för att starta ett företag ha reducerats till det absoluta minimum som krävs i någon medlemsstat. 6. 2. 4. Företagens kapacitet för att handskas med byråkrati är begränsad. De kan inte fortsätta absorbera nya bestämmelser år efter år. Till och med större företag har svårt att klara av den ökande byråkratin, trots att deras kostnader proportionellt sett är lägre än för mindre företag. Utvecklingstrenden för företagsreglering, i synnerhet vad gäller mindre företag, måste vändas och belastningen minska. 6. 2. 5. Politikerna måste agera effektivt för att den våg av administrativa bestämmelser som väller in över företagen och samhället skall hejdas och fås att vända. Eftersom regeringsmi- nisterier är uppdelade på olika områden kan de inte få en helhetsbild av den totala byråkrati som belastar företagen från samtliga ministerier. Denna fråga har studerats av Europeiska kommissionen och flertalet medlemsstater i åratal, men med mycket magert resultat. Det krävs ett drastiskt politiskt ageran- de för att det hela skall få någon effekt. Medlemsstaterna bör i Lissabon förnya sitt åtagande i denna riktning genom en effektiv övervakningsprocess och tidsplan. Med hjälp av en småföretagsstadga, som flera olika instanser den senaste tiden förespråkat, skulle man på ett ytterst synligt och effektivt sätt kunna komma till rätta med dessa problem och täcka in de flesta områdena. lagstiftning för elektronisk handel välkomnas inom ”punkt. eu”. Kommittén ser positivt på e-Europe-initiativet (1) och det meddelande om ”Strategier för arbetstillfällen i informations- samhället” (2) som kommissionen nyligen lade fram inför toppmötet i Lissabon. 7. Etablerade företag och det nya paradigmet 7. 1. Förändring är en konstant inom företagsvärlden. Varje företag bär en potential för misslyckande inom sig. Marknads- krafterna ändrar ständigt reglerna. Företagen måste förnya sig för att överleva. 7. 2. Innovationskravet gäller samtliga områden inom före- tagens verksamhet: forskning och utveckling, produkter och produktion, marknader och marknadsföring samt tillhanda- hållande av tjänster. I de fall detta rör arbetsorganisationen kommer det att behövas förnyelse, särskilt tekniskt, strukturellt och socialt hänseende. 7. 3. Innovation innebär förändring. Inom det nya paradig- met utgör förändring en konstant. Inom företagsvärlden och den politiska ledningen måste man vara beredd att acceptera detta. Företagen måste bli mer flexibla och anpassningsbara samt mindre stelbenta och hierarkiska. 7. 4. Åtgärderna omfattar bland annat följande aspekter: 7. 4. 1. Den distinktion som fortfarande görs mellan arbetare och tjänstemän bör ses över, eftersom man i ett flexibelt företag bör sträva efter att ha en enda typ av anställda. I enlighet med artikel 13 i Amsterdamfördraget måste man få ett slut på all diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. 7. 4. 2. Genom den teknik som informationssamhället erbju- der skall företagen nå optimala konkurrensfördelar. Detta kan resultera i en plattare ledningsstruktur, ökat arbetstagaransvar, nya arbetstillfällen samt att gamla arbeten försvinner. Sådana förändringar måste ske varsamt. För att dämpa de negativa effekterna och för att öka acceptansen för förändringar kom- mer arbetstagarna att behöva hjälp från myndigheter, fack och företagsledning med omskolning och med att hitta ny anställning. 6. 2. 6. Särskilt viktigt är det att e-handeln inte stryps i sin linda. Den explosionsartade framväxten av ”punkt. com”-före- tag utgör en betydelsefull innovationskälla. Dessa företag bör uppmuntras. Kommissionens beslutsamhet att driva på sin (1) ”e-Europe — Ett informationssamhälle för alla”, KOM(1999) 687 slutlig. (2) KOM(2000) 48 slutlig. C 117/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 7. 4. 3. En kompetent och flexibel arbetskraft kommer att bli kännetecknande för en ny innovativ arbetsmiljö. För närvarande har endast en minoritet av arbetstagarna den kompetens som krävs för att kunna ta till vara den nya tekniken, en minoritet som därmed kan ställa högre lönekrav. Majoriteten återfinns dock i okvalificerade eller halvkvalificera- de sämre betalda arbeten. I framtiden kommer det att finnas färre okvalificerade och halvkvalificerade arbeten, och alla arbetstagare kommer att bli tvungna att utveckla sin fulla potential genom utbildning och omskolning. Kommittén hänvisar till sitt redan tidigare framlagda 7. 4. 4. förslag att samtliga företag och samtliga organ inom offentliga sektorn med fler än 1 000 anställda inom EU på frivillig basis skall utarbeta en rapport om hur man hanterar förändringar (1). En sådan rapport skall ge information om förväntade struktu- rella förändringar och ligga till grund för en aktiv strategi för hur förändringarna skall mötas. De anställda och deras representanter skall delta i utarbetandet och genomförandet av denna rapport. 7. 4. 5. För att det skall bli lättare att förutsäga och planera för ekonomiska förändringar inom olika sektorer och regioner har kommittén föreslagit att kommissionen bör genomföra inrätta ett europeiskt en förstudie om möjligheterna att observationsorgan för industriella förändringar (2). 8. Att anpassa utbildning och yrkesutbildning till det nya paradigmet Allmän utbildning och yrkesutbildning har följande 8. 1. mål: a) på individnivå: — att utveckla individens fulla potential — att garantera anställbarhet b) på nationell nivå: — att utveckla befolkningens fulla potential — att utveckla den kompetens som det nya paradigmets ekonomi och samhälle kräver. För att 8. 2. individerna skall kunna utveckla sin fulla potential är det ett grundläggande krav att skolan ger dem resurser att gestalta sina liv självständigt och framgångsrikt samt ger dem förmåga att hävda sig i samhälle och yrkesliv och utveckla social kompetens och beredskap att ta ansvar. För att man skall kunna utnyttja den nya teknikens möjligheter fullt ut krävs att man väl eller mycket väl behärskar av grundläggande kunskaper och färdigheter som att tala, läsa, skriva och räkna. Brister i detta avseende är den främsta orsaken till social utslagning. Det moderna arbetslivets krav (1) Se ESK:s yttrande ”Att hantera förändringar — Högnivågruppen om ekonomiska och sociala konsekvenser av industriella föränd- ringar”, EGT C 258, 10. 9. 1999. (2) Se fotnot 1. tillåter inte att man i framtiden låter mänskliga resurser förbli outnyttjade. En omfattande handlingsplan för läs- och skrivkunnighet samt för matematikkunskaper för alla åldrar och för alla människor måste ha högsta prioritet i kunskaps- samhället. Invandrare och etniska minoriteter måste ägnas särskild uppmärksamhet. 8. 3. Om skolan förberedde unga människor bättre för yrkeslivet skulle de bli mer inriktade på sin egen anställbarhet samtidigt som egenföretagande och entreprenörskap lyftes fram. Samtidigt skulle de lära sig om företagens ekonomiska och sociala bidrag till samhället samt deras skyldigheter gentemot samhället. 8. 4. För att främja lika möjligheter i kunskapssamhället måste man se till att kvinnor får större tillgång till ny teknik. I vissa medlemsstater har kvinnor fortfarande liten eller ingen tillgång till denna teknik i hemmet eller skolan under upp- växten. Detta måste rättas till i framtiden för att män och kvinnor skall ha lika möjligheter och för att hindra att kvinnor stöts ut från arbetsmarknaden. Medan kvinnor hittills har dragit nytta av servicesektorns expansion, kan man anta att andelen män i serviceyrken kommer att öka i framtiden. Ett skäl till detta är att pågående rationalisering i typiskt kvinnliga serviceyrken i många fall skapar fler arbetstillfällen för män i nya servicesektorer som är tätt knutna till produktionen. Av detta skäl är det viktigt att kvinnor skaffar sådan kompetens att de kan hävda sig inom dessa snabbt växande sektorer i framtiden. 8. 5. Det skulle vara ett misstag att låta vår omsorg om anställbarhet och yrkeskompetens nedvärdera den akademiska utbildningens status. Goda studiebegåvningar bör helst skaffa sig så hög akademisk utbildning som möjligt innan de går ut i yrkeslivet. Många av de främsta affärsmännen bedrev mycket framgångsrika studier innan de gick ut i näringslivet. Välutbil- dade akademiker har mycket att ge på samhällslivets alla områden och behövs på ledande roller i kunskapssamhället. 8. 6. En ekonomi som vill dra nytta av innovation och kunskap måste bygga på vetenskap och teknik. Den behöver tillräcklig tillgång på avancerad vetenskaplig och teknisk kompetens samt god arbetsledningskompetens och denna måste finnas vitt spridd bland arbetskraften. Naturvetenskaplig och teknisk utbildning är inte tillräckligt attraktiv. Undervis- ning och studier på dessa områden kräver nya grepp på alla nivåer i utbildningssystemet. Dessutom måste avståndet mellan teoretiska studier och den praktiska tillämpningen i närings- livet minskas. 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/73 8. 7. ESK utarbetar för närvarande ett yttrande om ”Utbild- ningens europeiska dimension: karaktär, innehåll och framtids- utsikter” där kommittén kommer att utveckla sina förslag. I Lissabon bör EU ta ställning för en kompetenshöjning hos den existerande arbetskraften genom initiativ från medlemsstater- nas och företagens sida. Samtidigt bör man främja ökad förståelse och ökat stöd för företagarandan. 9. Hållbar utveckling 9. 1. Det är svårt att tänka sig ett nytt paradigm som inte inkluderar hållbar utveckling. Det måste vara ett ”hållbart” paradigm och därför måste det bygga på innovation och kunskap. Till de viktigaste målen hör: 9. 1. 1. på land, i vattnet och i atmosfären. Kontroll och minskning av avfall och föroreningar Ett hållbart utnyttjande av mark och vatten, vilket 9. 1. 2. berör jordbruket, skogsbruket, trädgårdsnäringen, urbanise- ringen, turismen och sporten. industrialiseringen, transporterna, 9. 5. Möjligheterna till en ekonomiskt och ekologiskt hållbar och socialt stabil framtid kommer att förbättras om en bred bas av teknisk och organisatorisk expertis kan byggas upp och utvecklas vidare. En av förutsättningarna för det är att det finns ett funktionellt och effektivt system för förnyelse där det skall finnas ett antal olika former av samspel mellan forskning och utbildning, mellan yrkesutbildning, produktion och organisa- tion, samt mellan tekniköverföring och statlig politik för förnyelse. 9. 5. 1. Det är därför också nödvändigt att i större utsträck- ning främja forskning och utveckling både på djupet och på bredden för att skapa en grund för framtida innovationer (1). Arbetstillfällena på området måste göras så attraktiva som möjligt så att de mest begåvade stannar kvar och arbetar i Europa. Redan i grundskolan måste man ge större utrymme för, och mer kvalificerad utbildning i matematiska och naturve- tenskapliga (och även tekniska) ämnen. Toppmötet i Lissabon skall ge kommissionen i uppgift 9. 6. att studera de frågor som tas upp i 9. 1 inom ramen för existerande EU-program och åtaganden så att rådet kan överväga fortsatta åtgärder för att säkerställa att det nya paradigmet är hållbart. Hållbarhetsdimensionen kommer att bli en särskild 9. 7. utmaning när nya medlemsstater tas in. 9. 1. 3. av organiskt bränsle och andra begränsade naturresurser. Utveckling av hållbara energikällor och användande 10. Staten och det nya paradigmet 9. 1. 4. Bättre balans i livsmedelsproduktionen på land och till havs mellan efterfrågan och hållbarhet, med ökad uppmärk- samhet åt kvalitet i livsmedelskedjan. 10. 1. När man ser på de frågor som detta yttrande lyfter fram och på de mängder av initiativ som krävs av medlems- staterna inser man att kärnfrågan är om vi inte behöver ett nytt paradigm för staten också. 9. 1. 5. Bättre balans mellan allmänna och privata transpor- ter, med stöd av en mer rationell syn på fysisk planering och markutnyttjande. 9. 2. En relevant kunskapsbas ger möjlighet till bättre för- valtning av en hållbar utveckling. Här kan forskning bedrivas med både allmänna och privata medel, men det måste komma initiativ från statligt håll. I utnyttjandet av teknik för miljöskydd och hållbar 9. 3. utveckling ligger en stor potential för nya arbetstillfällen. Det kommer att krävas teknisk, industriell, psykologisk 9. 4. och kulturell förnyelse om de mål som nämns i 9. 1 skall nås. Framgångsrik förnyelse skall leda till att existerande företag får ny livskraft och att det skapas nya, framgångsrika små och medelstora företag. Medlemsstaterna kommer att behöva skapa lämpliga incitament (både morötter och piskor) för att stimule- ra till sådan förnyelse. 10. 2. Den klassiska synen på staten som enväldig tillhanda- hållare av tjänster måste ersättas av ett samarbete mellan staten och samhället i övrigt. Allmänheten väntar sig inte bara att staten följer lagar och regler utan också att den tillhandahåller tjänster effektivt och på rätt sätt. 10. 3. En politik för statlig modernisering måste — inriktas mer på decentraliserade nätverk för samarbete, samt — lägga större vikt vid ekonomisk effektivitet och nytta. Detta innebär att genomförandet skall administreras effektivare och att man ur ekonomisk synpunkt skall bedöma alternativa metoder för genomförande. (1) Kom(2000) 6. C 117/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 10. 4. förvaltningen är Att omstrukturera den statliga och offentliga Ett komplicerat och tar lång tid. Bryssel den 2 mars 2000. separat yttrande från ESK skulle kunna ge förslag till åtgärder. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0628/00 von Erik Meijer (GUE/NGL) an den Rat. Wahrheitsfindung im Kosovo über die Massenmorde vom Januar 1999 in Racak im Zusammenhang mit dem Bericht von Dr. Helena Ranta, EU-Beobachterin in Pristina.

eurovoc_concepts:
Kosovo
common foreign and security policy
homicide
judicial inquiry

formats: html pdf print

text: C 26 E/72 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 (b) die Gew(cid:228)hrleistung eines hohen Schutzniveaus f(cid:252)r Umwelt und Ressourcen und (c) die ma(cid:223)en, Gew(cid:228)hrleistung des freien Verkehrs von Pflanzenschutzmitteln und landwirtschaftlichen Erzeugnissen innerhalb der Gemeinschaft. Die Richtlinie enth(cid:228)lt eine Positivliste der zul(cid:228)ssigen Wirkstoffe, die nach gr(cid:252)ndlicher Untersuchung als ungef(cid:228)hrlich f(cid:252)r die Gesundheit von Mensch und Tier und die Umwelt eingestuft werden. Die Zulassung einzelner Produkte bleibt jedoch in der Verantwortung der einzelnen Mitgliedstaaten (Subsidiarit(cid:228)t). Dies bedeutet, da(cid:223) die Sicherheit eines Pflanzenschutzmittels unter den spezifischen Einsatzbedingungen in diesem Mitgliedstaat ein zweites Mal (cid:252)berpr(cid:252)ft wird. Die Richtlinie sieht au(cid:223)erdem vor, da(cid:223) die Mitgliedstaaten ein Pflanzenschutzmittel nur zulassen k(cid:246)nnen, wenn die darin enthaltenen Wirkstoffe in der gemeinschaftlichen Positivliste stehen und bestimmte Kriterien in bezug auf die Wirksamkeit und die Sicherheit f(cid:252)r Mensch und Umwelt erf(cid:252)llt sind. Diese Kriterien sind harmonisiert (die sogenannten einheitlichen Grunds(cid:228)tze), ebenso wie die Angaben, die die Industrie vorlegen mu(cid:223), wenn sie eine Zulassung beantragt. F(cid:252)r alle Wirkstoffe, die bei Inkrafttreten der Richtlinie im Juli 1993 schon auf dem Markt waren, erm(cid:246)glicht eine Ausnahmeregelung den Mitgliedstaaten, weiterhin Pflanzenschutzmittel zuzulassen, die noch nicht in der gemeinschaftlichen Positivliste enthalten sind, solange die schrittweise Neueinstufung all dieser Wirkstoffe noch im Gange ist. Die Verordnung (EG) Nr. 451/2000 der Kommission vom 28. Februar 2000 mit Durchf(cid:252)hrungsbestimmungen f(cid:252)r die zweite und dritte Stufe des Arbeitsprogramms gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 91/414/EWG des Rates (2) soll diese (cid:220)berpr(cid:252)fung erleichtern und beschleunigen. Die Richtlinie sieht au(cid:223)erdem ein System der obligatorischen Zustimmung zur Zulassung eines Mit- gliedstaates vor, sofern die landwirtschaftlichen und umwelttechnischen (einschlie(cid:223)lich der klimatischen) Bedingungen sowie die Pflanzenschutzbedingungen mit denen in anderen Mitgliedstaaten vergleichbar sind. 4. Mit der Frage der Zulassung von Pflanzenschutzmitteln h(cid:228)ngt die Frage der R(cid:252)ckst(cid:228)nde in Garten- bauerzeugnissen zusammen. Die gemeinschaftlichen H(cid:246)chstgehalte an R(cid:252)ckst(cid:228)nden von Sch(cid:228)dlingsbe- k(cid:228)mpfungsmitteln (MRLs (maximum residue limits)) in Gartenbauerzeugnissen sind in den Anh(cid:228)ngen der Ratsrichtlinien 76/895/EWG vom 23. November 1976 (3) und 90/642/EWG vom 27. November 1990 (4) f(cid:252)r eine gro(cid:223)e Anzahl von Sch(cid:228)dlingsbek(cid:228)mpfungsmitteln festgelegt. Diese MRLs sind in der gesamten Gemeinschaft bindend. Ihre Bestimmung ist eine fortw(cid:228)hrende Aufgabe, die noch nicht beendet ist. F(cid:252)r die Kombinationen von Sch(cid:228)dlingsbek(cid:228)mpfungsmitteln und Produkten, f(cid:252)r die noch kein gemeinschaftlicher MRL festgelegt wurde, hat noch keine Harmonisierung stattgefunden, so da(cid:223) die Mitgliedstaaten gege- benenfalls nationale MRLs festsetzen k(cid:246)nnen. Es ist durchaus m(cid:246)glich, da(cid:223) in einem Mitgliedstaat eine Zulassung und ein entsprechender nationaler MRL existieren, w(cid:228)hrend es in einem anderen Mitgliedstaat keine Zulassung gibt und der nationale MRL bei null liegt. In diesem Fall w(cid:228)re eine Ablehnung der Einfuhr von r(cid:252)ckstandsbelasteten Produkten aus dem ersten Mitgliedstaat legitim. Juni 1997 (5) wurde ein Schlichtungsverfahren auf Mit der Richtlinie 97/41/EG des Rates vom 25. gemeinschaftlicher Ebene eingef(cid:252)hrt, das angewandt wird, wenn die L(cid:246)sung eines solchen Handelsstreits durch bilaterale Gespr(cid:228)che zwischen den Mitgliedstaaten nicht m(cid:246)glich war. (1) ABl. L 230 vom 19. 8. 1991. (2) ABl. L 55 vom 29. 2. 2000. (3) ABl. L 340 vom 9. 12. 1976. (4) ABl. L 350 vom 14. 12. 1990. (5) ABl. L 184 vom 12. 7. 1997. (2001/C 26 E/090) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0628/00 von Erik Meijer (GUE/NGL) an den Rat (2. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Wahrheitsfindung im Kosovo (cid:252)ber die Massenmorde vom Januar 1999 in Racak im Zusammen- hang mit dem Bericht von Dr. Helena Ranta, EU-Beobachterin in Pristina 1. Ist dem Rat der Bericht in Erinnerung, demzufolge am 15. Januar 1999 serbisches Milit(cid:228)r in das kosovarische Dorf Racak eingefallen ist und anschlie(cid:223)end 45 m(cid:228)nnliche Mitglieder der albanischen Bev(cid:246)lkerungsgruppe vergeschleppt hat, deren Leichen sp(cid:228)ter gefunden wurden, und da(cid:223) diese Gewalttat einer der Gr(cid:252)nde f(cid:252)r den im weiteren Verlauf des Jahres 1999 gef(cid:252)hrten Krieg im Kosovo gewesen ist? 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/73 Ist dem Rat die Pressemitteilung vom M(cid:228)rz 1999 von Dr. Helena Ranta, Mitglied des auf Antrag der 2. OSZE eingeschalteten Teams von Gerichtsmedizinern der Europ(cid:228)ischen Union in Pristina, das am 22. Januar 1999 40 Leichen untersucht hat, bekannt, in der ernsthafte Zweifel an der Glaubw(cid:252)rdigkeit der zu diesem Zeitpunkt g(cid:228)ngigen Interpretation des in Frage 1 erw(cid:228)hnten Massenmords ge(cid:228)u(cid:223)ert werden? Ist der Rat im Besitz eines detaillierteren diesbez(cid:252)glichen Berichts von Dr. Ranta und ihrem Team 3. oder einer anderen offiziellen Quelle? Ist dieser Bericht bzw. sind diese Berichte der (cid:214)ffentlichkeit zug(cid:228)nglich? 4. Kann der Rat angeben, ob der im Bericht von Dr. Ranta ausgesprochenen Empfehlung nachgekom- men wurde, da(cid:223), um ein Gesamtbild der Geschehnisse in Racak zu erhalten, erst ausf(cid:252)hrliche polizeiliche Ermittlungen durchgef(cid:252)hrt werden m(cid:252)ssen? Falls ja, sind die Ergebnisse dieser Untersuchung zug(cid:228)nglich? Falls nein, warum wurde diesen 5. Empfehlungen (noch) nicht nachgekommen? Liegen dem Rat Kopien der Autopsieberichte (cid:252)ber die zivilen Opfer in Racak vor, wie sie im Bericht 6. von Dr. Ranta erw(cid:228)hnt werden? 7. Ist der Rat, auch im Sinne eines Abbaus der Spannungen in diesem Gebiet, bereit, dazu beizutragen, da(cid:223) die Untersuchungen (cid:252)ber die tats(cid:228)chlichen Geschehnisse im Zusammenhang mit dem Massenmord in Racak soweit m(cid:246)glich fortgesetzt und deren Ergebnisse bekanntgemacht werden, auch wenn diese stark von den Interpretationen abweichen sollten, die zum Zeitpunkt der Entdeckung der Opfer ver(cid:246)ffentlicht wurden? Antwort (8. Juni 2000) Der Rat hat seinerzeit seinen Abscheu (cid:252)ber das Massaker von Racak zum Ausdruck gebracht. Die Pressemitteilungen vom M(cid:228)rz 1999, wonach es keine Anhaltspunkte daf(cid:252)r gab, da(cid:223) es sich bei den Opfern nicht um unbewaffnete Zivilisten handelte, sind ihm bekannt. des Internationalen Die Ankl(cid:228)gerin (ICTY), Frau Carla Del Ponte, erkl(cid:228)rte am 29. September 1999 im Anschlu(cid:223) an ihre Ernennung, da(cid:223) der ICTY die Ermittlungen wegen der w(cid:228)hrend des bewaffneten Konflikts im Kosovo ver(cid:252)bten Verbrechen fortsetzen werde und da(cid:223) sie entschlossen sei, die Verantwortlichen vor den erstinstanzlichen Kammern des Strafge- richtshofs in den Haag strafrechtlich zu verfolgen. Strafgerichtshofs Jugoslawien ehemalige das f(cid:252)r Der Vorsitz ist der Ansicht, da(cid:223) die am 24. Mai 1999 vom ICTY best(cid:228)tigte Anklageerhebung gegen den Pr(cid:228)sidenten der ehemaligen Bundesrepublik Jugoslawien (FRY), Slobodan Milosevic, den Pr(cid:228)sidenten Serbiens, Milan Milutinovic, den Stellvertretenden Premierminister der Bundesrepublik Jugoslawien, Nikola Sainovic, den Generalstabschef der jugoslawischen Armee, Dragoljub Ojdanic, und den Minister des Innern Serbiens, Vlajko Stojiljkovic, wegen Mordes, Verfolgung und Deportation im Kosovo auch das Massaker von Racak umfa(cid:223)t. Der Rat unterstreicht die Entschlossenheit der Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union, mit dem ICTY umfassend zusammenzuarbeiten und ihren Verpflichtungen aus den einschl(cid:228)gigen Resolutionen des VN-Sicherheitsrates nachzukommen. Der Pr(cid:228)sident des ICTY hat am 31. Mai 1999 darauf hingewiesen, da(cid:223) diese Verpflichtungen auch beinhalten, da(cid:223) alle Staaten und Organisationen, denen Informationen zu Tatvorw(cid:252)rfen vorliegen, f(cid:252)r die der Strafgerichtshof zust(cid:228)ndig ist, diese dem Ankl(cid:228)ger zur Verf(cid:252)gung stellen sollten. Der Rat, dem die entsandten kriminaltechnischen Sachverst(cid:228)ndigen Bericht erstattet haben, ist dieser Verpflichtung nachgekommen, indem er die Autopsieberichte (cid:252)ber das Massaker von Racak unter deutschem Vorsitz in der ersten H(cid:228)lfte des Jahres 1999 an den ICTY weitergeleitet hat. Der Rat h(cid:228)lt eine weitere Stellungnahme zu einem anh(cid:228)ngigen Rechtsverfahren nicht f(cid:252)r zweckm(cid:228)(cid:223)ig. (2001/C 26 E/091) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0632/00 von Mar(cid:237)a Ayuso GonzÆlez (PPE-DE) an die Kommission (3. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Soziale und wirtschaftliche Folgen des Abbaus der Ausfuhrerstattungen f(cid:252)r die Veredelungs- industrie Kann die Kommission f(cid:252)r jedes einzelne landwirtschaftliche Erzeugnis die Folgen f(cid:252)r die Veredelungs- industrie angeben, die der Abbau oder der Verlust der Ausfuhrerstattungen mit sich bringt, und sind alternative M(cid:246)glichkeiten oder irgendwelche Beihilfen aufgrund der sich daraus ergebenden Auswirkungen vorgesehen?


title: Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Dokument der Kommission „Die EU-Wirtschaft: Jahresbilanz 1999“ (C5-0081/2000 - 2000/2046(COS))

eurovoc_concepts:
EU employment policy
Economic and Monetary Union
European Union
economic policy
economic situation
institutional balance (EU)
labour market
short-term economic prospects

formats: pdf print

text: C 346/84 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 4. 12. 2000 Donnerstag, 2. März 2000 7. begrüßt die Absicht der Kommission, die Mitwirkung von Frauen in ihren Ausschüssen und Arbeits- gruppen zu fördern, sowie ihre Zusage, die Zahl der Frauen in den Entscheidungsprozessen innerhalb ihrer Verwaltung zu erhöhen; fordert die Kommission auf, der Verbesserung der statistischen Datenbank Priorität einzuräumen, um 8. eine vollständige, EU-weite statistische Übersicht über Frauen in Entscheidungsprozessen zu erhalten, die regelmäßig aktualisiert wird; gelangt zu dem Schluß, daß im Entscheidungsprozeß sowohl Männer als auch Frauen vonnöten sind 9. und daß sich die besonderen Eigenschaften der beiden Geschlechter ergänzen, was nur zu einer besseren Verwaltung beitragen kann; fordert die Mitgliedstaaten auf, Ausbildungskurse für Führungskräfte 1 Männer wie Frauen 1 zu 10. unterstützen, um Arbeitsverhältnisse zu fördern, die frei von Diskriminierung sind; fordert die Mitgliedstaaten auf, in den öffentlichen Verwaltungen für die Möglichkeit einer Weiter- 11. entwicklung zu sorgen, und zwar mit Blick auf die Förderung der Laufbahnentwicklung von Frauen; 12. fordert die Sozialpartner auf, für eine ausgewogene Vertretung von Frauen und Männern in verant- wortungsvollen Positionen und Entscheidungsprozessen einzutreten und bei der Berufung und beruflichen Weiterbildung ihrer Vertreter in den verschiedenen Gremien des sozialen Dialogs die notwendigen Maß- nahmen zu treffen, um dies zu erreichen; 13. fordert die Kommission auf, die Regierungen unter Rückgriff auf die geltenden Vertragsbestimmun- gen zu ermutigen, Strategien und Programme zu entwickeln und durchzuführen, die auf eine ausgewogene Vertretung der Geschlechter in Entscheidungsgremien und in den am Erweiterungsprozeß beteiligten Gre- mien und Delegationen abzielen; 14. fordert die Mitgliedstaaten auf, die Zahl der Frauen bei friedenserhaltenden, friedensschaffenden, friedenskonsolidierenden und konfliktverhütenden Aktivitäten, an denen die Mitgliedstaaten beteiligt sind, zu erhöhen; ersucht seinen zuständigen Ausschuß, der Rolle der Frauen in diesen Bereichen besondere Aufmerksamkeit zu schenken und Empfehlungen für eine Einbeziehung des Ziels der Chancengleichheit von Männern und Frauen in alle Bereiche der Konfliktlösung zu unterbreiten; 15. hofft, daß der von der Europäischen Union und den NRO festgelegte Standpunkt auf der bevorste- henden UN-Konferenz über die Weiterbehandlung der Aktionsplattform „Peking plus fünf“ im Juni dieses Jahres in New York eine wichtige Rolle spielen wird daß die Regierungen ihn entschlossen umsetzen wer- den, um ihren Verpflichtungen durch Einleitung konkreter Maßnahmen nachzukommen; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung dem Rat, der Kommission, den übrigen EU-Orga- 16. nen und −Einrichtungen und den Regierungen und Parlamenten der Mitgliedstaaten zu übermitteln. 8. Jahreswirtschaftsbericht 1999 A5-0041/2000 Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Dokument der Kommission „Die EU-Wirt- schaft: Jahresbilanz 1999“ (C5-0081/2000 / 2000/2046(COS)) Das Europäische Parlament, 1 in Kenntnis des Dokuments der Kommission (C5-0081/2000), 1 in Kenntnis des Berichts der Kommission über die Überprüfung des einheitlichen Systems des mittel- der Mitgliedstaaten Stützung der Zahlungsbilanzen finanziellen Beistands zur fristigen (KOM(1999) 628), 1 unter Hinweis auf Artikel 99 und 104 des EG-Vertrags, 4. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 346/85 Donnerstag, 2. März 2000 1 in Kenntnis der Verordnung (EG) Nr. 1466/97 des Rates vom 7. Juli 1997 über den Ausbau der haus- haltspolitischen Überwachung und der Überwachung und Koordinierung der Wirtschaftspolitiken (1), 1 gestützt auf Artikel 47 Absatz 1 seiner Geschäftsordnung, 1 in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für Wirtschaft und Währung sowie der Stellungnahme des Ausschusses für Beschäftigung und soziale Angelegenheiten (A5-0041/2000), A. B. C. D. E. F. G. H. I. J. K. in der Erwägung, daß die Einführung des Euro einen entscheidenden Schritt beim Integrationsprozeß Europas, bei der Gestaltung seines Binnenmarkts, der Konsolidierung seiner Finanzmärkte und der Stärkung seiner internationalen Position darstellt, womit ein neues System der Wirtschaftspolitik und der weiterreichenden Maßnahmen zur Verwirklichung der Ziele des Vertrags festgelegt wird, in der Erwägung, daß Inflationskontrolle, Stabilisierung der öffentlichen Finanzen und Mäßigung bei den Lohnabschlüssen, wie sie in allen Mitgliedstaaten erreicht wurden, positive Entwicklungen darstel- len, die zusammen mit der internen Währungsstabilität zu einer erheblichen Entspannung angesichts bestimmter großer Schwierigkeiten geführt haben, die bisher das Wachstum in Europa behindert haben, in Anbetracht der Deflationsrisiken, die aus einer zu restriktiven Währungs- und Steuerpolitik entste- hen, die die Preisstabilität als Hauptziel verfolgt, in Anbetracht der Tatsache, daß der Stabilisierung der öffentlichen Finanzen auch die Wirtschaft desta- bilisierende Faktoren gegenüberstehen, wie Überschuldung des öffentlichen Sektors oder mögliche Fol- gen eines Zusammenbruchs der überbewerteten Kapitalmärkte, in Würdigung des Umstands, daß sich seit dem 2. Quartal 1999 rascher als erwartet eindeutige Zei- chen eines neuen Wiederaufschwungs in der europäischen Wirtschaft abgezeichnet haben und daß damit zu rechnen ist, daß sich das Wachstum des BIP von der leistungsnahen Quote von 2,1 % im Jahr 1999 sowohl im Jahr 2000 als auch im Jahr 2001 auf 3 % erhöhen wird; dieser Wachstumstrend eröffnet, wenn er nicht durch gegenteilige internationale Entwicklungen konterkariert wird, der euro- päischen Wirtschaft die Möglichkeit einer weiteren Wachstumssteigerung, vorausgesetzt, daß die rich- tigen politischen Maßnahmen umgesetzt werden, in der Erwägung, daß sich die bisher von der Europäischen Union verfolgten Stabilisierungsmaßnah- men als richtig erwiesen haben und daher weiterhin umgesetzt werden sollten, und unter nachdrück- lichem Hinweis auf die Notwendigkeit, die Beschäftigung zu einer Priorität der europäischen Politik zu machen, in der Erwägung, daß diese Prognose eines beschleunigten Wachstums von etwa 3 % vor dem Hinter- grund der mäßigen Durchschnittsquote des realen BIP-Wachstums von 1,9 %, die in den 90er Jahren vorherrschte, mit vorsichtigem Optimismus betrachtet werden muß, in der Erwägung, daß mit einem Rückgang der Arbeitslosigkeit, die in vielen Mitgliedstaaten 1997 mit über 11 % Rekordhöhen erreicht hatte, im Jahr 1999 in der gesamten Europäischen Union auf 9,2 % gerechnet wird, daß jedoch dessen ungeachtet hohe Arbeitslosigkeit, schwache Erwerbsquote der Arbeitnehmer und mangelnde Flexibilität des Arbeitsmarktes entscheidende Problembereiche bleiben, unter Hinweis auf die frühere Schätzung der Kommission aus dem Jahr 1995, der zufolge bei einer angenommenen normalen Produktivitäts- und demographischen Entwicklung ein dauerhaftes Wachs- tum von 3-3,5 % über fünf Jahre notwendig ist, damit die Arbeitslosenquote auf rund 7 % der berufs- tätigen Bevölkerung absinken kann, was deutlich zeigt, daß Wachstum für sich allein nicht den Weg zur Vollbeschäftigung ebnen kann, in der Erwägung, daß jede Strategie zur Wachstumsförderung mit der ökologischen Nachhaltigkeit und insbesondere den von der Europäischen Union im Rahmen des Übereinkommens von Kyoto eingegan- genen Verpflichtungen in Einklang stehen muß, in der Erwägung, daß das Unternehmertum in Europa, gemessen an dem raschen Aufschwung und Wachstum technologisch fortschrittlicher Unternehmen, nicht auf der Höhe des in Europa möglichen wissenschaftlichen und technologischen Potentials ist und bedenklich hinter der entsprechenden Mobi- lisierung des Unternehmertums in den USA zurückbleibt, (1) ABl. L 209 vom 2. 8. 1997, S. 1. C 346/86 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 4. 12. 2000 Donnerstag, 2. März 2000 L. M. N. O. P. Q. in der Erwägung, daß sich die Durchschnittskosten einer Unternehmensgründung in Europa auf EUR 1. 600 1 gegenüber EUR 500 in den Vereinigten Staaten 1 belaufen und die Durchschnittsdauer einer Unternehmensgründung in der Europäischen Union 11 Wochen 1 gegenüber eineinhalb Wochen in den Vereinigten Staaten 1 beträgt, in der Erwägung, daß die kurzfristigen Wirtschaftsentwicklungen in Europa mit dem weltweiten Auf- kommen einer technologischen Revolution zusammenfallen, die zu einer globalen Wirtschaft auf Wis- sensgrundlage führt; diese neuen Herausforderungen machen entsprechende Strukturänderungen in der Wirtschaftsorganisation, im Arbeitsprozeß, bei den Lohnfestsetzungsinstrumenten sowie bei der Neugewichtung des Verhältnisses zwischen öffentlichem und privatem Sektor unabdingbar, in der Erwägung, daß die Politik auf diese neuen Entwicklungen eingehen muß, indem sie dem priva- ten Sektor optimale Voraussetzungen für eine vollständige Anpassung an diese sich ständig wandeln- den wirtschaftlichen Gegebenheiten bietet, so daß die Unternehmer Spielraum haben, um mit Hilfe von Innovation und kreativer Unternehmensführung den Entwicklungen und damit der Konkurrenz regelmäßig voraus zu sein, und daß deshalb eine dynamisch ausgerichtete Wirtschaftspolitik formuliert werden muß, in der Erwägung, daß ein neues strategisches Ziel ein integriertes Programm der Intensivierung und Modernisierung der Bildung auf allen Ebenen, der Stärkung des Unternehmertums, der Einleitung und/ oder Modernisierung grundlegender Infrastrukturen durch Projekte von europäischer Bedeutung ein- schließen muß, die dazu beitragen, die Produktivität der gesamten Wirtschaft der Europäischen Union zu steigern, in der Erwägung, daß größere Privatinvestitionen in Europa gefördert werden müssen, indem das Investitionsklima verbessert und eine dynamische Unternehmenskultur geschaffen wird, was eine strukturelle Reform des Arbeitsmarktes, weniger Bürokratie, verbesserten Zugang zu Risikokapital für KMU und eine weitere Öffnung der Märkte bedeutet, in der Erwägung, daß ein solches Projekt nur erfolgreich sein kann als Ergebnis einer gemeinsamen Aktion auf Unionsebene, einer energischen Führung durch die europäischen Institutionen, einer Stär- kung der Solidarität und einer Mobilisierung der großen Mehrheit der Bevölkerung, und daß dies im Rahmen einer sozialen Marktwirtschaft eindeutig allen zugute kommen muß, stellt fest, daß wirtschaftliche Erholung in Europa im Sinne von BIP-Zuwachs und Unternehmensge- 1. winnen durchaus in Gang gekommen ist, die Arbeitslosigkeit jedoch weiterhin unannehmbar hoch ist und das Einkommensgefälle und die Armut zunehmen; 2. fordert den Rat auf, bei der Festlegung der Grundzüge der Wirtschaftspolitik eine Politik mit Maß- nahmen auf der Ebene der Unternehmen zu formulieren, die auf die Erreichung der Vollbeschäftigung abzielt und mit stabilen Preisen und einem ausgeglichenen Haushalt während des gesamten Konjunkturzy- klus vereinbar ist; weist darauf hin, daß die Verwirklichung des Ziels der Vollbeschäftigung, wie internationale und 3. europäische Erfahrungen zeigen, von einem beständigeren Wachstum abhängt, das durch eine Wirtschafts- und Steuerpolitik unterstützt werden muß, die Investitionen, vor allem der kleinen und mittelgroßen Unternehmen, begünstigt mit Hilfe einer am Produktivitätsanstieg orientierten Lohnpolitik und einer Lok- kerung der Starrheit, die bislang das Arbeitsrecht in zu vielen Mitgliedstaaten kennzeichnet; 4. ist der Auffassung, daß ein besseres Investitionsklima zur Erreichung eines stärkeren Wachstums bei- trägt, und empfiehlt den Abbau übermäßiger verwaltungstechnischer Belastungen bei der Unternehmens- gründung und -führung, eine weitere Öffnung der Märkte und eine strukturelle Reform des Arbeitsmarktes; 5. hält die Vermeidung der Jugend- und Langzeitarbeitslosigkeit für außerordentlich wichtig und fordert nachdrücklich, daß umfangreichere Anstrengungen unternommen werden, um den Arbeitslosen mehr Möglichkeiten und größere Anreize zu bieten, schnell eine neue Stelle zu finden, einschließlich Ausbildung oder Umschulung um ihre Beschäftigungsfähigkeit zu steigern; 6. räumt ein, daß Infrastrukturausgaben des öffentlichen Sektors positive Auswirkungen auf die Tätig- keit des Privatsektors haben können; stellt fest, daß solche Investitionen getätigt werden sollten, wenn sie sich als sachlich zweckmäßig erweisen und ihr sozialer und wirtschaftlicher Nutzen nachgewiesen ist, daß sie also nicht als nachfragepolitisches Instrument eingesetzt werden sollten, soweit dies aufgrund gemach- ter Erfahrungen kontraproduktiv sein könnte; 4. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 346/87 Donnerstag, 2. März 2000 7. ersucht die Kommission, gemeinschaftliche Hilfsmechanismen für KMU-Verbände zu schaffen, um die Wettbewerbsfähigkeit und das Organisationsniveau der KMU zu verbessern, wobei diese verschiedene Lei- stungen zur Unterstützung der Mitglieder erbringen können, wie Dienstleistungen zur Bündelung von Kre- diten, Information und Rechtsbeistand; 8. fordert den Rat der Wirtschafts- und Finanzminister auf, seine ablehnende Haltung gegenüber der energischen Verfolgung einer Verbesserung der europäischen Infrastrukturen zu überdenken, und fordert ihn auf, angesichts der bisher erzielten Fortschritte bei der Privatisierung, beim wissenschaftlichen Fort- schritt und bei technologischen Innovationen das im Weißbuch der Kommission von 1994 „Wachstum, Wettbewerbsfähigkeit und Beschäftigung“ vorgeschlagene TEN-Programm zu aktualisieren und die Finan- zierung dieses Programms durch von der Europäischen Investitionsbank emittierte Eurobonds vorzusehen; 9. fordert Kommission und Rat auf, sich verstärkt darum zu bemühen, eine Verbindung zwischen den Transeuropäischen Netzen in den derzeitigen EU-Mitgliedstaaten und den Beitrittskandidaten in Ost-, Mit- tel- und Südeuropa sowie in anderen Nachbarstaaten, vor allem in Rußland und Nordafrika, zu schaffen; stellt fest, daß den TEN strategische Bedeutung für das künftige Wachstum und die Integration zwischen den einzelnen Teilen Europas und seinen Nachbarn zukommt; 10. fordert Kommission und Rat auf, im Rahmen der Transeuropäischen Netze die Voraussetzungen für moderne Informationstechnologie-„Autobahnen“ zu verbessern, um Europa mit der besten IT-Infrastruktur der Welt auszustatten; 11. fordert den Rat und die Kommission auf, Wissenschaft und Industrie bei der Schaffung eines gemeinsamen europäischen Forschungsraums aktiv zu fördern und durch eine Aufstockung der Mittel für F&E zu unterstützen, um ein Niveau zu erreichen, das Ländern mit vergleichbarem Entwicklungsstand ent- spricht; 12. fordert die Kommission auf, die Umsetzung ihres Aktionsplans betreffend Risikokapital, Integration der Finanzmärkte und KMU zu beschleunigen und dabei eine rasche Entwicklung von in technologischer Hinsicht dynamischen kleinen Unternehmen zu größeren Unternehmen von Weltrang zu fördern und die Frage der endgültigen Abfassung und unverzüglichen Einführung eines Statuts der europäischen Gesell- schaft als mögliche alternative Satzungsform vorrangig zu behandeln; 13. fordert Rat und Kommission auf, alles zu tun, um die europäischen Patentanmeldungen schneller, einfacher, effizienter und kostengünstiger zu gestalten, um die Wettbewerbsfähigkeit der europäischen Erfindungen und damit Europas Zukunftsfähigkeit zu verbessern; besteht jedoch auf bessere Rechtsvor- schriften zur Gewährleistung der vollen Wahrung der ethischen Normen und der Verbraucherinteressen; 14. fordert die Kommission und den Rat auf, Rechtsvorschriften für die Einrichtung eines speziellen Europäischen Forschungsfonds vorzuschlagen, dem die aufgelaufenen nicht verwendeten Überschußge- winne der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl, die 2002 aufgelöst wird, zur Verfügung gestellt werden; 15. fordert die Kommission auf, einen Aktionsplan für den Übergang vom derzeitigen gemeinsamen Binnenmarkt zu einem einheitlichen europäischen Binnenmarkt vorzuschlagen und diesen Übergang ener- gisch voranzutreiben, alle noch verbleibenden Hindernisse zu beseitigen und die Wettbewerbsvorschriften strikt auf einen derartigen Markt anzuwenden und dabei seine Haltung zur Reform der Wettbewerbspolitik zu berücksichtigen, wie sie in seinen Entschließungen vom 18. Januar 2000 zum Bericht über die Wettbe- werbspolitik 1998 (1) und zum Bericht über staatliche Beihilfen (2) zum Ausdruck gekommen ist; erwartet von den Mitgliedstaaten eine Überprüfung der Steuer-, Abgaben- und Leistungssysteme, um 16. den Produktionsfaktor Arbeit zu entlasten; 17. fordert die Mitgliedstaaten auf, die in Luxemburg, Cardiff und Köln eingeleiteten Prozesse zu verein- fachen, um ein höheres Maß an für die Öffentlichkeit erkennbarer Wirksamkeit und Transparenz herbei- zuführen; 18. vertritt die Auffassung, daß dringend Anstrengungen unternommen werden müssen, um zu einer wirksamen Koordinierung der makroökonomischen Politik sowie der Beschäftigungs- und der Sozialpolitik zu kommen; fordert die Mitgliedstaaten auf, einen Prozeß der sozialpolitischen Konvergenz zu entwickeln, in dem die europäische Beschäftigungsstrategie angepaßt wird und der europäische Leitlinien, Bezugswerte („Benchmarks“), den Austausch vergleichbarer Daten sowie einzelstaatliche Aktionspläne zur Bekämpfung von Armut und sozialer Ausgrenzung umfaßt; fordert die Kommission dringend auf, Vorschläge für Ressourcen vorzulegen, mit denen die euro- Infrastrukturen und breiter öffentlicher insbesondere in den Bereichen Bildung, 19. päischen Initiativen, Zugang zum Internet, durchgeführt werden sollen; (1) Angenommene Texte Punkt 10. (2) Angenommene Texte Punkt 11. C 346/88 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 4. 12. 2000 Donnerstag, 2. März 2000 20. fordert den Rat auf, kreativ auf die Initiative der Präsidentschaft zu reagieren, eine neue wirtschaft- liche und politische Strategie festzulegen, mit deren Hilfe der Innovationsprozeß in einer Wirtschaft auf Wissensgrundlage so genutzt werden kann, daß Europa sich in den dynamischsten Raum der Welt verwan- delt; 21. fordert die Kommission und den Rat auf, unter Berücksichtigung des Wandels in den Qualifikatio- nen, die von neu aufkommenden Technologien diktiert werden, quantitative Zielvorgaben für die Ausbil- dung von Jugendlichen und die Fortbildung von Langzeitarbeitslosen einzuführen, wobei sich die Mitglied- staaten verpflichten, sich innerhalb eines festgelegten zeitlichen Rahmens diesen Zielen anzunähern; 22. fordert die Kommission auf, Untersuchungen über den Prozeß und die Institutionen der Verhand- lungen über Arbeitsbedingungen, wie sie in den Volkswirtschaften der Mitgliedstaaten üblich sind, einzu- leiten, um ihre Fähigkeit zu bewerten, einen flexiblen Arbeitsmarkt zu fördern, der ja der Beschäftigung zugute kommt, und zwar sowohl unter den derzeitigen Bedingungen als auch unter denen einer wissens- basierten Wirtschaft; 23. fordert die Kommission auf, jährlich einen Bericht zur wirtschaftlichen und sozialen Lage in der Europäischen Union von unabhängigen europäischen Wirtschaftsforschern erstellen zu lassen, der dem Europäischen Parlament vorzulegen ist; in diesem Bericht sollten auch die europäischen Auswirkungen nationalen Politikmaßnahmen berücksichtigt werden, damit die notwendige Koordinierung europäischer Wirtschaftspolitiken verbessert wird; 24. fordert Rat und Kommission auf, das Demokratiedefizit in der Wirtschafts- und Beschäftigungspoli- tik durch eine Interinstitutionelle Vereinbarung zu beheben, welche das Europäische Parlament voll in die Beschlußfassung über die Grundzüge der Wirtschaftspolitik und die wirtschaftspolitischen Leitlinien einbe- zieht; 25. fordert den Rat auf, die der Überbewertung der Kapitalmärkte inhärenten Risiken, wie sie im Bericht der Kommission dargelegt werden, angemessen zu berücksichtigen und die Kommission zu beauftragen, Verhandlungen mit dem G7-Rat aufzunehmen, um geeignete Politiken zu formulieren und rasch Maßnah- men mit dem Ziel zu ergreifen, die Transparenz zu erhöhen und das spekulative Element im Rahmen der Aktivitäten der Weltfinanzmärkte zu bekämpfen; 26. erkennt die Beziehung zwischen Bildung und Chancen auf ein langfristiges Wirtschaftswachstum an und fordert die Kommission auf, allen Mitgliedstaaten nahezulegen, dafür zu sorgen, daß die allgemeinen Ausbildungsstandards verbessert werden und alle Kinder nach Abschluß der Schule auf das Leben und die Arbeitswelt vorbereitet und in der Lage sind, sich an der Gestaltung unserer Gemeinschaft zu beteiligen; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung der Kommission, dem Rat sowie den Regierungen 27. und Parlamenten der Mitgliedstaaten zu übermitteln. 9. Fischerei und Umwelt: 2. Bericht im Anschluß an Bergen A5-0016/2000 Entschließung des Europäischen Parlaments zum zweiten Bericht der Kommission an den Rat und das Europäische Parlament über die Umsetzung der Schlußfolgerungen des Ministertreffens über Fischerei und Umwelt vom 13. und 14. März 1997 in Bergen (KOM(1999) 270 / C5-0156/1999 / 1999/2150(COS)) Das Europäische Parlament, 1 in Kenntnis des zweiten Berichts der Kommission an den Rat und das Europäische Parlament (KOM(1999) 270 1 C5-0156/1999), 1 in Kenntnis der Schlußfolgerungen des Ministertreffens vom 13. und 14. März 1997 in Bergen über Fischerein und Umwelt, 1 unter Hinweis auf seine Entschließung vom 10. März 1999 (1) zu der Mitteilung der Kommission an den Rat und das Europäische Parlament „Bericht über die Umsetzung der Schlußfolgerungen des Mini- stertreffens über Fischerei und Umwelt vom 13. und 14. März 1997 in Bergen“ (KOM(1998) 326 1 C4-0495/1998), (1) ABl. C 175 vom 21. 6. 1999, S. 104


title: Regolamento (CE) n. 477/2000 della Commissione, del 2 marzo 2000, che fissa i quantitativi del limite di garanzia autorizzati ad essere trasferiti ad un altro gruppo di varietà per il raccolto 2000 nel settore del tabacco greggio

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
common organisation of markets
guarantee threshold
producer organisation
tobacco

text: 3. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 58/5 REGOLAMENTO (CE) N. 477/2000 DELLA COMMISSIONE del 2 marzo 2000 che fissa i quantitativi del limite di garanzia autorizzati ad essere trasferiti ad un altro gruppo di varietà per il raccolto 2000 nel settore del tabacco greggio LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 2075/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del tabacco greggio (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 660/1999 (2), in particolare l'articolo 9, paragrafo 4, considerando quanto segue: (1) L'articolo 9 del regolamento (CEE) n. 2075/92 ha isti- tuito un regime di quote per i vari gruppi varietali di tabacco. Le quote sono ripartite fra i singoli produttori in base ai limiti di garanzia fissati per il raccolto 2000 all'articolo 3 del regolamento (CE) n. 660/1999. L'arti- colo 9, paragrafo 4, del regolamento (CEE) n. 2075/92 consente alla Commissione di autorizzare gli Stati membri a trasferire quantitativi del limite di garanzia da un gruppo di varietà all'altro. I trasferimenti previsti non comportano una spesa supplementare tra gruppi di varietà a carico del FEAOG, né un aumento del limite di garanzia globale per ciascuno Stato membro. (2) Il presente regolamento deve essere applicabile il più rapidamente possibile e assai prima della scadenza prevista per la conclusione dei contratti di coltivazione stabilita dall'articolo 10, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 2848/98 della Commissione, del 22 dicembre 1998, recante modalità d'applicazione del regolamento (CEE) n. 2075/92 del Consiglio in ordine al regime di premi, alle quote di produzione e all'aiuto specifico alle associazioni di produttori nel tabacco greggio (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2637/1999 (4). settore del (3) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per il tabacco, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per il raccolto 2000 gli Stati membri sono autorizzati, confor- memente all'articolo 22, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 2848/98, a trasferire ad un altro gruppo di varietà i quantitativi che figurano nell'allegato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 2 marzo 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 215 del 30. 7. 1992, pag. 70. (2) GU L 83 del 27. 3. 1999, pag. 10. (3) GU L 358 del 31. 12. 1998, pag. 17. (4) GU L 323 del 15. 12. 1999, pag. 8. L 58/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 3. 3. 2000 Quantitativi del limite di garanzia che ciascuno Stato membro è autorizzato a trasferire da un gruppo di varietà ad un altro gruppo di varietà ALLEGATO Stato membro Gruppo di varietà a partire dal quale è effettuato il trasferimento Gruppo di varietà verso il quale è effettuato il trasferimento Grecia 1 005 t di sun-cured (gruppo V) 804 t di flue-cured (gruppo I) 615 t di sun-cured (gruppo V) 418 t Katerini (gruppo VII) Francia 1 623 t di dark air-cured (gruppo III) 520 t di flue-cured (gruppo I) Italia 470,3 t di fire-cured (gruppo IV) 413,7 t di flue-cured (gruppo I) 834,3 t di light air-cured (gruppo II) 467,3 t di fire-cured (gruppo IV) 467,3 t di light air-cured (gruppo II) 160,6 t di sun-cured (gruppo V) 160,6 t di light air-cured (gruppo II) 58,8 t di sun-cured (gruppo V) 58,8 t di dark air-cured (gruppo III) Germania 1,341 t di light air-cured (gruppo II) 1 593 t di flue-cured (gruppo I) 400 t di dark air-cured (gruppo III)


title: Regulamento (CE) n.° 482/2000 da Comissão, de 2 de Março de 2000, que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n.° 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
third country

text: L 58/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 3. 3. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 482/2000 DA COMISSÃO de 2 de Março de 2000 que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1707/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 4. o, Considerando o seguinte: (1) (2) Pelo Regulamento (CE) n. o 1707/1999 da Comissão (5), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 2011/1999 (6); foi aberto um concurso para a restituição e/ou a imposição à exportação de trigo mole para todos os países terceiros. O artigo 7. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95 prevê que a Comissão pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, decidir sobre a fixação duma restituição máxima à exportação, tendo em conta os critérios previstos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95; neste caso, será (serão) declarado(s) adjudi- catário(s) o(s) proponente(s) se situa(m) a um nível igual ou inferior ao da restituição máxima, cuja(s) o(s) proposta(s) incide(m) sobre uma imposição de expor- tação. cuja(s) proposta(s) assim como proponente(s) (3) (4) A aplicação dos critérios acima referidos à situação actual dos mercados do cereal em questão leva a fixar a restituição máxima de exportação no montante referido no artigo 1. o As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o No que diz respeito às propostas apresentadas de 25 de Feve- reiro a 2 de Março de 2000 no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1707/1999, a restituição máxima à exportação de trigo mole é fixada em 33,99 EUR/t. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 3 de Março de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 2 de Março de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 de 31. 7. 1999, p. 55. (6) JO L 248 de 21. 9. 1999, p. 23


title: Verordnung (EG) Nr. 479/2000 der Kommission vom 2. März 2000 bezüglich der im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1897/1999 eingereichten Angebote für die Ausfuhr von Hafer

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
export
export refund
oats

text: 3. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 58/9 VERORDNUNG (EG) Nr. 479/2000 DER KOMMISSION vom 2. März 2000 bezüglich der im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1897/1999 einge- reichten Angebote für die Ausfuhr von Hafer DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — (2) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gewährung von Ausfuhrerstattungen und zur Festlegung der bei Störungen im Getreidesektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1897/1999 der Kommis- sion vom 2. September 1999 über eine besondere Interven- tionsmaßnahme für Getreide in Finnland und Schweden (5), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2482/1999 (6), insbesondere auf Artikel 8, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Eine Ausschreibung der Erstattung für die Ausfuhr aus Finnland und Schweden von in diesen beiden Ländern erzeugtem Hafer nach allen Drittländern wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 1897/1999 eröffnet. Nach Artikel 8 der Verordnung (EG) Nr. 1897/1999 kann die Kommission auf der Grundlage der einge- reichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beschließen, der Ausschreibung nicht stattzugeben. Unter Berücksichtigung insbesondere der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 ist die Fest- setzung einer Höchsterstattung nicht angezeigt. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — (3) (4) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die im Rahmen der Ausschreibung der Erstattung bei der Ausfuhr von Hafer gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1897/1999 vom 25. Februar bis zum 2. März 2000 eingereichten Ange- bote werden nicht berücksichtigt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 3. März 2000 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 2. März 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. (5) ABl. L 233 vom 3. 9. 1999, S. 10. (6) ABl. L 303 vom 26. 11. 1999, S. 3