title: QUESTION ÉCRITE E-0895/00 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Évaluation de la crise belge de la dioxine.

text: C 374 E/180 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (2 mai 2000) Afin d(cid:146)assurer un niveau ØlevØ de santØ publique et de protection des consommateurs, le point 5 de l(cid:146)annexe (cid:224) la dØcision de la Commission no 91/516/CEE, du 9 septembre 1991, fixant la liste des ingrØdients dont l(cid:146)utilisation est interdite dans les aliments composØs pour animaux (1), interdit clairement l(cid:146)utilisation de boues issues de stations d(cid:146)Øpuration traitant des eaux usØes. Cette rØglementation ne diffŁre pas en substance suivant les versions linguistiques. Cependant, afin qu(cid:146)il ne subsiste aucun doute concernant le champ d(cid:146)application de l(cid:146)interdiction, un projet de dØcision de la Commission modifiant la dØcision no 91/516/CEE a ØtØ soumis le 29 fØvrier 2000 (cid:224) l(cid:146)avis du comitØ permanent des aliments pour animaux. Ce projet de dØcision, qui a obtenu l(cid:146)avis favorable du comitØ, dispose que tous les dØchets provenant des diffØrentes Øtapes du procØdØ de traitement des eaux usØes urbaines, domestiques et industrielles, indØpendamment de tout autre traitement auquel ils peuvent Œtre soumis ultØrieurement et quelle que soit Øgalement l(cid:146)origine des eaux usØes, sont interdits dans les aliments composØs pour animaux. (1) JO L 281 du 9. 10. 1991. (2000/C 374 E/212) QUESTION (cid:201)CRITE E-0895/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: (cid:201)valuation de la crise belge de la dioxine (22 mars 2000) La crise belge de la dioxine a une fois de plus mis en lumiŁre la vulnØrabilitØ de la cha(cid:238)ne alimentaire et du contr(cid:244)le. Une Øvaluation du genre de celle effectuØe par la «commission dioxine» de la Chambre des reprØsentants est de nature (cid:224) contribuer (cid:224) l(cid:146)Ølimination des points chauds. Tant l(cid:146)Union europØenne que les quinze (cid:201)tats membres ont (cid:224) cet Øgard un r(cid:244)le important (cid:224) jouer. Les parlementaires ne cessent de plaider en faveur de directives claires et concluantes en vue de l(cid:146)utilisation responsable de dØchets animaux. Les directives existantes sont-elles, de l(cid:146)avis de la Commission, suffisamment claires et concluantes au regard d(cid:146)une utilisation responsable de dØchets animaux? a) Dans l(cid:146)affirmative, quels arguments avancent-ils pour faire Øtat, (cid:224) l(cid:146)inverse de la «commission dioxine», de directives claires et concluantes en vue de l(cid:146)utilisation responsable de dØchets animaux? b) Dans la nØgative, va-t-elle Ølaborer des propositions pour en arriver (cid:224) un systŁme clair et concluant en vue d(cid:146)une utilisation responsable des dØchets animaux? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (12 mai 2000) La Commission partage le point de vue de la «commission dioxine» de la Chambre des reprØsentants sur la question des dØchets animaux. L(cid:146)exclusion possible de certains dØchets animaux de la cha(cid:238)ne alimentaire fait l(cid:146)objet depuis quelque temps de discussions aux niveaux politique, technique et scientifique. (cid:192) la lumiŁre de ces discussions, il est jugØ appropriØ d(cid:146)interdire le recyclage des dØchets animaux (cid:224) haut risque dans la cha(cid:238)ne alimentaire. (cid:192) cette fin, une proposition de rŁglement du Conseil et du Parlement Øtablissant de nouvelles rŁgles pour l(cid:146)Ølimination et la transformation des dØchets animaux est en cours d(cid:146)Ølaboration. Il est prØvu que cette proposition sera soumise au Conseil et au Parlement en juin 2000


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0868/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen. Bruxelles-taxichaufførernes boykot af østrigske kunder.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

formats: html pdf print

text: C 374 E/174 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/204) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0864/00 af Marianne Thyssen (PPE-DE) til Kommissionen Om: Moms p(cid:229) bemyndigelse til at udfłre transaktioner (22. marts 2000) I de belgiske lovbestemmelser om merv(cid:230)rdiafgift (moms) hedder det i artikel 18, pkt. 1, stk. 2, 3. afsnit, at gennemfłrelsen af en kontrakt, hvis form(cid:229)l er »give bemyndigelse til at udfłre en transaktion«, betragtes som en tjenesteydelse. Den belgiske momsforvaltning udleder heraf, at en transaktioner udfłrt af en mellemmand altid er momspligtige, ogs(cid:229) selv om mellemmandens inddragelse sker som led i transaktioner, der efter artikel 13 i R(cid:229)dets sjette direktiv nr. 77/388/EF (1) af 17. maj 1977 ellers er fritaget for moms. I artikel 6 i det sjette direktiv defineres »bemyndigelse til at udfłre transaktioner« imidlertid som en afgiftsfritaget tjenesteydelse. Det fremg(cid:229)r tv(cid:230)rtimod klart og tydeligt af EF-Domstolens retspraksis og n(cid:230)rmere bestemt Domstolens dom af 5. juni 1997 i sagen Sparekassernes Datacenter (SDC) mod Skatteministeriet (sag C-2/95), at en transaktion udfłrt af en mellemmand er fritaget, n(cid:229)r mellemmanden selv udfłrer den efter artikel 13 i det sjette direktiv momsfritagne transaktion, P(cid:229) den anden side fremg(cid:229)r det af Domstolens dom af 25. februar 1999 i Card Protection-sagen (sag C-349/96), at fritagelsen ikke afh(cid:230)nger af mellemmandens beskaffenhed, men udelukkende af den udfłrte tjenesteydelses art. Hvad er Kommissionens fortolkning af dette anliggende? Er transaktioner udfłrt af en mellemmand i princippet altid afgiftspligtige, og er de det ogs(cid:229), n(cid:229)r inddragelsen af en mellemmand sker som led i transaktioner, der efter artikel 13 i det sjette momsdirektiv ellers er fritaget for moms? (1) EFT L 145 af 13. 6. 1977, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (26. april 2000) En afgiftspligtig persons udłvelse af en bemyndigelse mod vederlag er uden tvivl en afgiftspligtig transaktion i henhold til artikel 2 i 6. momsdirektiv 77/388/E(cid:216)F. N(cid:229)r en s(cid:229)dan aktivitet ikke er udtryk- keligt n(cid:230)vnt i artikel 6 i 6. momsdirektiv, skyldes det, at tjenesteydelser her er defineret gennem en udelukkelse af det, de ikke er: »Ved tjenesteydelse forst(cid:229)s enhver transaktion, der ikke er en levering af et gode«. Generelt forholder det sig s(cid:229)ledes med de transaktioner, der g(cid:229)r forud for de omhandlede transaktioner, at de ikke er omfattet af en s(cid:229)dan fritagelse, og at de derfor skal beskattes (dom af 12. juli 1985 i sag 107/84, Kommissionen mod Tyskland). Derimod kan det forekomme, at den bemyndigede person ogs(cid:229) udfłrer fritagne transaktioner, i tilf(cid:230)lde af, at modtageren af ydelsen ikke er den fritagne aftager, men en aftager, til fordel for hvem der er fastsat bestemmelse om fritagelse. Kommissionen er dog af den opfattelse, at det her drejer sig om en undersłgelse, der m(cid:229) foretages i hvert enkelt tilf(cid:230)lde under hensyntagen til, at fritagelser udgłr undtagelser fra den generelle regel om beskatning, og at de derfor błr fortolkes restriktivt, og at man ikke ud fra dommen af 7. juni 1997 (sag C-2/95 SDC) kan udlede et generelt princip om, at alle bemyndigede personer, der er inddraget i fritagne transaktioner, nyder godt af en fritagelse for moms. (2000/C 374 E/205) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0868/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Bruxelles-taxichauffłrernes boykot af łstrigske kunder »Union des Taxis de Bruxelles« har erkl(cid:230)ret, at der med virkning fra onsdag den 8. marts 2000 ikke vil blive befordret łstrigske statsborgere. Denne boykot rammer is(cid:230)r personalet i den łstrigske ambassade, EU-repr(cid:230)sentationen og de enkelte delstatskontorer samt personer, der henvender sig her. Som begrun- delse anfłres det, at hovedparten af taxichauffłrerne er indvandrere. 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/175 Denne handlem(cid:229)de er i strid med alle principper om tolerance og ligestilling af alle mennesker uanset race, nationalitet, kłn og religiłs overbevisning. Der er her tale om decideret kr(cid:230)nkelse af (cid:216)strigs rettigheder, n(cid:229)r borgerne n(cid:230)gtes adgang til varer og tjenesteydelser. P(cid:229) grund af sagens presserende karakter bedes Kommissionen oplyse, hvilke foranstaltninger den vil iv(cid:230)rks(cid:230)tte for at imłdeg(cid:229) denne EU-stridige forskelsbehandling af łstrigske statsborgere og dermed unionsstatsborgere. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (15. maj 2000) Fri udveksling af tjenesteydelser er et grundl(cid:230)ggende princip, som forbyder forskelsbehandling p(cid:229) grundlag af nationalitet. Princippet g(cid:230)lder for medlemsstaternes nationale myndigheder og for organisationer, der opstiller kollektive regler for bestemte erhvervssektorer. Men ifłlge de oplysninger, Kommissionen har til r(cid:229)dighed, beror den situation, som det (cid:230)rede parlaments- medlem beskriver, p(cid:229) en erhvervsdrivendes eget initiativ, og ikke p(cid:229) instrukser fra de belgiske myndigheder vedrłrende taxichauffłrernes aktivitet. Kommissionen r(cid:229)der derfor ikke over retsmidler, som głr det muligt at tr(cid:230)ffe foranstaltninger, der kan standse denne forskelsbehandling. Imidlertid falder den slags private handlinger, som diskriminerer kunder p(cid:229) grund af deres nationalitet, ind under de nationale domstoles kompetence. Ofrene kan angribe s(cid:229)danne handlinger enten ved at indgive strafferetlig klage (som part i et civilt słgsm(cid:229)l ved anklagemyndigheden i Bruxelles) eller ved at indgive civilretlig klage med henblik p(cid:229) erstatning for immateriel skade. (2000/C 374 E/206) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0870/00 af Alejandro Agag Longo (PPE-DE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Det łstrigske stabilitetsprogram Den 1. marts udlłb fristen for forel(cid:230)ggelse af medlemsstaternes stabilitetsprogrammer. Pr. denne dato havde den łstrigske regering endnu ikke forelagt sit program. Har Kommissionen kendskab til (cid:229)rsagerne til denne forsinkelse samt til, hvorn(cid:229)r den łstrigske regering agter at forel(cid:230)gge sit program? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (18. april 2000) (cid:216)strigs nye forbundsregering blev taget stabilitetsprogrammet behandles som hłjtprioriterede spłrgsm(cid:229)l. i ed den 4. februar 2000. S(cid:229)vel budgettet for 2000 som Finansministeren forelagde budgetforslaget for det łstrigske parlament den 21. marts 2000. Umiddelbart efter sin tiltr(cid:230)delse af embedet meddelte finansminsteren Kommissionen ved en skrivelse, at forbunds- regeringen vil ajourfłre stabilitetsprogrammet, som allerede er blevet drłftet med de lokale myndigheder, inden udgangen af marts 2000 efter forel(cid:230)ggelsen af budgettet


title: PERGUNTA ESCRITA E-0859/00 apresentada por María Sornosa Martínez (PSE) à Comissão. Construção de uma fábrica de engarrafamento na ilha La Gomera (Canárias-Espanha).

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU financing
European Regional Development Fund
Spain
bottling
eligibility criteria
environmental protection
location of industry

text: 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/63 A Comissªo, embora nªo tenha participado directamente nos esfor(cid:231)os de busca e de aux(cid:237)lio, respondeu imediatamente atravØs do seu Servi(cid:231)o de Ajuda HumanitÆria (ECHO), cujos parceiros foram operacionais no terreno desde as primeiras inunda(cid:231)ıes localizadas no princ(cid:237)pio de Fevereiro. O membro da Comissªo responsÆvel pela coopera(cid:231)ªo e desenvolvimento, assim como a presidŒncia portuguesa visitaram Mo(cid:231)am- bique nos dias seguintes (cid:224) segunda vaga de inunda(cid:231)ıes provocadas pelo ciclone Eline a fim de avaliar pessoalmente os preju(cid:237)zos. Foi destacado para Maputo um especialista do ECHO para coordenar a estratØgia de interven(cid:231)ªo em matØria de assistŒncia e de reinstala(cid:231)ªo da Comissªo com o governo, com as NU, com a delega(cid:231)ªo e com as missıes dos Estados-membros no local. Em termos financeiros, a Comissªo disponibilizou 1 milhªo de euros para prestar ajuda de urgŒncia (cid:224)s v(cid:237)timas da primeira vaga de inunda(cid:231)ıes em Mo(cid:231)ambique e no Botswana. Respondeu, tambØm, pronta- mente (cid:224)s inunda(cid:231)ıes subsequentes provocadas pelo ciclone Eline anunciando mais 2 milhıes de euros para a ajuda de emergŒncia destinada a apoiar os que foram constrangidos das suas casas, enquanto que foi oferecido localmente 1,4 milhıes de euros ao delegado da Comissªo e ao governo de Mo(cid:231)ambique, com vista a melhorar a seguran(cid:231)a alimentar das v(cid:237)timas. Desde essa altura, foi destinado um novo montante de 5,58 milhıes de euros para opera(cid:231)ıes de assistŒncia e de reinstala(cid:231)ªo, com o objectivo principal de fornecer abrigo, abastecer Ægua, prestar cuidados sanitÆrios e de saœde a 100 000 pessoas deslocadas devido (cid:224)s inunda(cid:231)ıes nas prov(cid:237)ncias mais afectadas, facilitando ao mesmo tempo a sua rÆpida reinstala(cid:231)ªo mediante o fornecimento de sementes e de instrumentos para assegurar a segunda colheita e a reabilita(cid:231)ªo em pequena escala de infra-estruturas sanitÆrias essenciais. Espera-se que a interven(cid:231)ªo da Comissªo e dos seus parceiros em Mo(cid:231)ambique continue pelo menos durante seis meses, embora esteja igualmente prevista uma interven(cid:231)ªo de ajuda (cid:224)s inunda(cid:231)ıes em MadagÆscar, como consequŒncia das missıes de avalia(cid:231)ªo das necessidades realizadas simultaneamente em toda a regiªo. Para examinar as necessidades de reabilita(cid:231)ªo a mØdio prazo das zonas sinistradas, o membro da Comissªo anunciou, durante a sua missªo a Mo(cid:231)ambique em 2 e 3 de Mar(cid:231)o de 2000, um montante inicial de 21 milhıes de euros em financiamentos suplementares. Este valor pode ser aumentado logo que as necessidades de reconstru(cid:231)ªo e reabilita(cid:231)ªo sejam expressas. Por œltimo, a fim de manter o rÆpido crescimento alcan(cid:231)ado por Mo(cid:231)ambique nos œltimos anos, serÆ mantido o n(cid:237)vel cada vez maior da coopera(cid:231)ªo prevista antes da catÆstrofe, o que originarÆ desembolsos estimados em 150 milhıes de euros este ano, relativamente ao valor estimado de 100 milhıes em 1999. Este conjunto de interven(cid:231)ıes mostra que as ac(cid:231)ıes dos Estados-membros e da Comissªo no apoio ao governo de Mo(cid:231)ambique tŒm sido generosas, rÆpidas e responsÆveis. Na verdade, em meados de Mar(cid:231)o, segundo os valores das NU (OCHA) em Maputo, as contribui(cid:231)ıes internacionais elevavam-se em 115 milhıes de euros, dos quais os Estados-membros e a Comunidade garantiram 85 milhıes de euros, cerca de 74 % do valor total. A Comissªo, atravØs da sua delega(cid:231)ªo em Maputo, e os Estados-membros continuam activamente envolvidos nos mecanismos de coordena(cid:231)ªo dos doadores dirigidos pelo governo no local. Esses grupos de coordena(cid:231)ªo dos doadores seguem de perto os exerc(cid:237)cios de avalia(cid:231)ªo das necessidades em curso e, em fun(cid:231)ªo dos resultados, a Comissªo decidirÆ sobre a ac(cid:231)ªo tomar no futuro. (2001/C 46 E/068) PERGUNTA ESCRITA E-0859/00 apresentada por Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Constru(cid:231)ªo de uma fÆbrica de engarrafamento na ilha La Gomera (CanÆrias-Espanha) Na ilha de La Gomera estÆ actualmente em constru(cid:231)ªo um fÆbrica de engarrafamento de Ægua, financiada por fundos europeus uma vez que estÆ inclu(cid:237)da no Plano de Investimentos para La Gomera, que recebeu ajudas comunitÆrias. C 46 E/64 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 No entanto, as obras da referida fÆbrica, que se encontram jÆ na sua segunda fase, conta com uma forte oposi(cid:231)ªo de colectivos de moradores, grupos de agricultores e entidades ecologistas que denunciaram junto das institui(cid:231)ıes locais, nacionais e comunitÆrias o facto de a referida fÆbrica: (cid:129) afectar negativamente as Æreas vizinhas, espa(cid:231)os protegidos devida (cid:224) sua import(cid:226)ncia ecol(cid:243)gica (Palmar de Tagalucha e o Lomo del Carret(cid:243)n (no de identifica(cid:231)ªo LIFE ES 7020108 e ES 7020037 respectivamente)). (cid:129) nªo contar com o prØvio estudo de impacto ambiental, segundo o reconheceu a Administra(cid:231)ªo do Meio Ambiente do Governo das CanÆrias. Apenas existe um precÆrio estudo de impacto solicitado pelo Munic(cid:237)pio de Valle Gran Rey, promotor e defensor da obra. (cid:129) retirar Ægua de regadio aos agricultores que se abastecem atravØs do sistema de aduas, nos caudais de Mena, Choquete e Tederas. De acordo com as alega(cid:231)ıes dos queixosos, se o ritmo de capta(cid:231)ªo previsto pela fÆbrica prosseguir, o aqu(cid:237)fero superior que abastece as nascentes estarÆ esgotado dentro de cinco anos. (cid:129) ter sido declarada de interesse nacional quando, de facto, estÆ apenas previsto que crie 7 postos de trabalho enquanto que 116 agricultores serªo afectados. Perante estas considera(cid:231)ıes: (cid:129) Nªo considera a Comissªo que as obras da referida fÆbrica financiada com fundos europeus poderÆ estar a transgredir importantes directivas relativas ao meio ambiente tais como a Directiva 97/11/CE (1) sobre os estudos de impacto ambiental ou a Directiva 92/43/CE (2) sobre a protec(cid:231)ªo dos habitats? (cid:129) PoderÆ a Comissªo informar em que situa(cid:231)ªo se encontra a denœncia 99/4875, SG(99) A/10701/2 apresentada pela Sra M. A. Rodr(cid:237)guez em nome da Plataforma para a Defesa da `gua em Tagaluche? (cid:129) EstarÆ a Comissªo disposta a enviar uma delega(cid:231)ªo a La Gomera para verificar o impacto real das obras da fÆbrica de engarrafamento no meio ambiente das zonas protegidas anteriormente referidas, bem como no meio agr(cid:237)cola? (1) (2) JO L 73 de 14. 3. 1997, p. 5. JO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. Resposta dada pela ComissÆria Margot Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (8 de Maio de 2000) Os s(cid:237)tios naturais «Taguluche» e «Lomo del Carret(cid:243)n», respectivamente de 140 e 263 hectares, foram identificados pelas autoridades espanholas na lista nacional dos s(cid:237)tios de potencial interesse comunitÆrio suscept(cid:237)veis de integrar, no futuro, a rede Natura 2000, em conformidade com a Directiva 92/43/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1992, relativa (cid:224) preserva(cid:231)ªo dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens. No que se refere ao projecto de constru(cid:231)ªo de uma fÆbrica de engarrafamento de Ægua em Taguluche, no munic(cid:237)pio de Valle Gran Rey da ilha de La Gomera nas CanÆrias, Espanha, convØm precisar que a Comissªo recebeu uma queixa relativa aos mesmos factos. Esse processo estÆ a ser analisado pela Comissªo com o objectivo de determinar se o projecto citado pela Senhora Deputada Ø suscept(cid:237)vel de ter um impacto significativo nos s(cid:237)tios mencionados relativamente aos objectivos da Directiva 92/43/CEE, caso em que deverÆ ser aplicado o procedimento previsto no artigo 6o da referida directiva. Na instru(cid:231)ªo desta queixa, a Comissªo dirigiu-se (cid:224)s autoridades espanholas, convidando-as a apresentar as suas observa(cid:231)ıes sobre o projecto acima mencionado. 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/65 No que se refere ao financiamento do projecto em apre(cid:231)o, convØm mencionar que este nªo beneficia de contribui(cid:231)ıes comunitÆrias no (cid:226)mbito das interven(cid:231)ıes do Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional (FEDER). De qualquer forma, no seu papel de guardiª dos Tratados, a Comissªo adoptarÆ as medidas necessÆrias para assegurar o respeito do direito comunitÆrio no caso em apre(cid:231)o. (2001/C 46 E/069) PERGUNTA ESCRITA E-0861/00 apresentada por Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Problemas no (cid:226)mbito de projectos de investiga(cid:231)ªo multinacionais financiados pela Uniªo Europeia Uma das institui(cid:231)ıes que integra o projecto de investiga(cid:231)ªo em matØria de pescas (FAIR CT-97-3508) apoderou-se da ideia, da concep(cid:231)ªo e do plano do projecto comum e publicou os resultados preliminares em seu nome. Com cada uma das institui(cid:231)ıes participantes no projecto tinha sido previamente acordado que os resultados nªo seriam publicados por enquanto visto tratar-se, por um lado, de resultados preliminares e, por outro, tendo em conta um aproveitamento posterior dos resultados, ser necessÆrio reflectir cuidadosamente sobre o melhor momento da sua publica(cid:231)ªo. A direc(cid:231)ªo do referido instituto foi igualmente informada disso por carta enviada pelo coordenador da UE. O instituto em causa agiu de tal forma em segredo que s(cid:243) um ano mais tarde Ø que os parceiros da UE descobriram o que tinha acontecido (cid:224) concep(cid:231)ªo e aos resultados do projecto comum. O que foi feito prejudicou em termos econ(cid:243)micos e cient(cid:237)ficos a UE, as outras institui(cid:231)ıes, a comunidade cient(cid:237)fica mundial, bem como os empreendimentos de coopera(cid:231)ªo relacionados com o projecto. A extensªo dos danos nªo p(cid:244)de ainda ser avaliada. O referido projecto p(cid:244)de, no entanto, prosseguir, gra(cid:231)as (cid:224) solidez dos seus fundamentos, ao seu plano e (cid:224) elevada qualidade das institui(cid:231)ıes participantes. A UE nªo dispıe de um sistema de avalia(cid:231)ªo, por exemplo, um comitØ Øtico supranacional, que aja com rapidez em situa(cid:231)ıes equivalentes a esta, por forma a garantir que os projectos de investiga(cid:231)ªo nªo sejam prejudicados devido a atrasos no tratamento destes assuntos. Um comitØ desses dedicado (cid:224) investiga(cid:231)ªo cient(cid:237)fica e aos seus mØtodos nªo seria um tribunal mas uma inst(cid:226)ncia que daria conselhos, faria recomenda(cid:231)ıes e, como (cid:243)rgªo de financiamento, instituiria um controlo especial em rela(cid:231)ªo a uma institui(cid:231)ªo participante que de forma evidente mostrasse ser monopolista ou descontrolada. A mera existŒncia de um (cid:243)rgªo supranacional contribuiria para evitar a desonestidade cient(cid:237)fica. Se, apesar de tudo, um caso for objecto de um processo judicial, um parecer internacional poderia facilitar um tribunal local na avalia(cid:231)ªo destes assuntos nªo-materiais e desse modo constituir um factor de melhoria da protec(cid:231)ªo jur(cid:237)dica de todos. Um sistema que se baseasse em acordos complexos e numa institui(cid:231)ªo judicial nªo s(cid:243) seria um processo estranho para o mundo cient(cid:237)fico como, alØm disso, lento. Uma coopera(cid:231)ªo cientifica prol(cid:237)fera deve continuar a ter como base a confian(cid:231)a mœtua e o reconhecimento do conhecimento, isto Ø, determinadas normas Øticas que para a maioria dos cientistas sªo felizmente (cid:243)bvias. PorØm, para que, no futuro, estes problemas possam ser tratados com mais rapidez gostaria de perguntar (cid:224) Comissªo: 1. Que atitude tenciona a Comissªo tomar face a estas viola(cid:231)ıes dos contratos? 2. Que medidas tenciona a Comissªo tomar para que tais infrac(cid:231)ıes nªo ocorram? Como tenciona a UE investigar este tipo de casos?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0872/00 af Alejandro Agag Longo (PPE-DE) til Kommissionen. Internet i skolerne.

eurovoc_concepts:
European social policy
Internet
access to information
educational institution
free service
medical centre
medical institution
telephone charges
universal service
university

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/35 Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem i, at for at der p(cid:229) det indre elektricitetsmarked skal 3. udvikles effektiv konkurrence er det nłdvendigt, at kommercielt fłlsom erhvervsinformation holdes hemmelig. Derfor er bestemmelserne i direktivets artikel 9 s(cid:229) yderst vigtige. Kommissionen vil słrge for, at disse bestemmelser gennemfłres korrekt i medlemsstaterne, og vil ogs(cid:229) głre brug af konkurrencereg- lerne, hvis der skulle blive afslłret misbrug af en dominerende position. (2001/C 53 E/038) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0867/00 af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen (16. marts 2000) Om: Charterfartłjer i gr(cid:230)ske farvande Ifłlge mine oplysninger er der gjort en undtagelse for Gr(cid:230)kenland i R(cid:229)dets nr. 3577/92 (1), artikel 6, stk. 3, indtil den 1. januar 2004. forordning (E(cid:216)F) Betyder dette, at Gr(cid:230)kenland kun har ret til at tillade charterfartłjer i gr(cid:230)ske farvande, hvis de er indregistreret i Gr(cid:230)kenland (dvs. er under gr(cid:230)sk flag), og hvis kaptajnen er gr(cid:230)sk? (1) EFT L 364 af 12. 12. 1992, s. 7. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (10. april 2000) Gr(cid:230)kenland er indtil 1. januar 2004 fritaget for anvendelsen af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 3577/92 af 7. december 1992 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for słtransport i medlemsstaterne (cabotagesejlads), for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r to cabotagesektorer, nemlig fast passager- og f(cid:230)rgefart og tjenesteydelser, som udfłres af skibe p(cid:229) under 650 BT. Dette betyder, at de gr(cid:230)ske myndigheder kan beslutte, at disse tjenesteydelser kun m(cid:229) udfłres af fartłjer, der er registreret i Gr(cid:230)kenland og sejler under gr(cid:230)sk flag. Charterfartłjer p(cid:229) under 650 BT, som er registreret i andre medlemsstater og sejler under andre medlemsstaters flag, kan derfor udelukkes fra ł- cabotage i Gr(cid:230)kenland indtil ovenn(cid:230)vnte dato. Det er Kommissionens opfattelse, at kravet om, at kaptajnen er af gr(cid:230)sk nationalitet, ikke er uforeneligt med EF-lovgivningen. I betragtning af, at skibets kaptajn har suver(cid:230)ne befłjelser om bord (f. eks. efter- forskning af forbrydelser beg(cid:229)et om bord, overholdelse af disciplin samt befłjelser vedrłrende passage- falder ind under undtagelsesbestemmelsen i rernes civilstand) artikel 39, stk. 3 (tidligere artikel 48), i EF-traktaten (jf. Kommissionens bem(cid:230)rkninger til sag C-334/94, Kommissionen mod Frankrig (dom af 7. marts 1996)). finder Kommissionen, at denne post (2001/C 53 E/039) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0872/00 af Alejandro Agag Longo (PPE-DE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Internet i skolerne Den 28. februar 2000 sendte Kommissionen R(cid:229)dets formand sit bidrag til det kommende topmłde i Lissabon om reform og besk(cid:230)ftigelse. I dette forslag opstilles det bl. a. som en prioritet, at alle skoler skal have adgang til Internet i (cid:229)r 2001. C 53 E/36 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 Mener Kommissionen, at det kan lade sig głre for medlemsstaterne at tilbyde adgang til nettet som universeltjeneste til en overkommelig pris? Nogle lande har i denne forbindelse overvejet muligheden af at give skoler, universiteter, biblioteker, hospitaler og andre sundhedscentre gratis adgang til Internettet for at undg(cid:229), at de forskellige indkomst- niveauer i Unionen skal ende med at v(cid:230)re bestemmende for et Europa i to hastigheder, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r informationssamfundet. Hvad mener Kommissionen om det? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (25. maj 2000) En af m(cid:229)ls(cid:230)tningerne for Kommissionens eEurope-initiativ (1) er, at alle skoler skal have adgang til Internet- og multimedieressourcer inden udgangen af 2001. For Kommissionen er det en topprioritet at sikre, at alle f(cid:229)r mulighed for at blive en del af det fremvoksende informationssamfund. Kommissionens politik om at tilskynde medlemsstaterne til at sikre skolerne internetadgang błr ses adskilt Ifłlge denne lovgivning skal fra begrebet i medlemsstaterne kr(cid:230)ve, at netoperatłrer słrger for, at alle brugere uanset deres geografiske placering har adgang til et n(cid:230)rmere bestemt minimumss(cid:230)t af tjenester af en given kvalitet og til en overkommelig pris. forsyningspligt, s(cid:229)ledes som anvendt telelovgivningen (2). Den g(cid:230)ldende definition af forsyningspligt omfatter udbud af taletelefoni, telefax og datatransmission i taleb(cid:229)ndet via modem, dvs. adgang til Internettet. Internetadgang for skoler er dog ikke omfattet af forsyningspligt ifłlge den g(cid:230)ldende definition. Imidlertid tillader de g(cid:230)ldende EU-lovrammer (3), at der fasts(cid:230)ttes s(cid:230)rlige takster for bestemte brugergrupper, f. eks. skoler, og i mange medlemsstater tilbyder de etablerede teleoperatłrer allerede skoler Internetadgang til s(cid:230)rlige takster. S(cid:229)danne s(cid:230)rlige (brugs)takster m(cid:229) ikke forvride konkurrencen, og operatłrerne m(cid:229) ikke misbruge deres dominerende stilling ved at fasts(cid:230)tte urimeligt lave priser. De nationale tilsynsmyndigheder har v(cid:230)ret involveret i at sikre, at konkurrerende operatłrer og tjenesteudbydere ogs(cid:229) har mulighed for at tilbyde disse s(cid:230)rlige takster. I łvrigt st(cid:229)r det medlemsstaterne frit for at p(cid:229)l(cid:230)gge forpligtelser, der g(cid:229)r ud over forsyningspligtens omfang, med henblik p(cid:229) at głre yderligere tjenester tilg(cid:230)ngelige p(cid:229) nationalt plan, men medlemsstaterne f. eks. kan ikke kr(cid:230)ve, at markedsdeltagerne bidrager til omkostningerne herved. S(cid:229)danne tjenester, internetadgang for skoler, kan finansieres via offentlige budgetter, n(cid:229)r blot det sker i overensstemmelse med konkurrencelovgivningen. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at udstyre skoler, hospitaler og biblioteker med computere og internetadgang, navnlig gennem tilskud fra strukturfondene for perioden 2000-2006. S(cid:229)danne investerin- ger er nłdvendige for at skabe et informationssamfund for alle. (1) KOM(1999) 687. (2) Taletelefonidirektivet (Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 98/10/EF af 26. februar 1998 om ONP-vilk(cid:229)r for taletelefonitjenesten og om udbud af forsyningspligtydelser p(cid:229) teleomr(cid:229)det under konkurrenceforhold, EFT L 101 af 1. 4. 1998) og samtrafikdirektivet (Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 97/33/EF af 30. juni 1997 om samtrafik p(cid:229) teleomr(cid:229)det med henblik p(cid:229) at sikre forsyningspligtydelser og interoperabilitet ved anvendelse af ONP- principperne, EFT L 199 af 26. 7. 1997). (3) Taletelefonidirektivet kr(cid:230)ver, at taksterne skal v(cid:230)re gennemskuelige og omkostnings(cid:230)gte (i tilf(cid:230)lde af, at udbyderen har en st(cid:230)rk markedsposition) og tillader s(cid:230)rlige (eller nedsatte) takster. Samtrafikdirektivet (artikel 5 og bilag III) fasts(cid:230)tter forsyningspligtens omfang, og hvad der eventuelt kan d(cid:230)kkes eller finansieres via forsyningspligtfonde, hvis det kan dokumenteres, at der er nettoomkostninger forbundet med forsyningspligten


title: PERGUNTA ESCRITA E-0887/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Avaliação da crise de dioxinas na Bélgica.

eurovoc_concepts:
Belgium
European social policy
animal feedingstuffs
food safety
toxic substance

text: C 46 E/70 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/073) PERGUNTA ESCRITA E-0882/00 apresentada por Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: InquØrito sobre ac(cid:231)ıes fraudulentas no Gabinete de Estocolmo Pode a Comissªo indicar em que ponto se encontra o inquØrito sobre as alegadas ac(cid:231)ıes fraudulentas ocorridas no Gabinete de Informa(cid:231)ªo do Parlamento Europeu em Estocolmo? Qual o estado de avan(cid:231)o do inquØrito? SerÆ esta questªo ou o material probat(cid:243)rio a ela respeitante entregue (cid:224) pol(cid:237)cia ou ao MinistØrio Pœblico da SuØcia para ulterior procedimento penal no (cid:226)mbito do sistema judicial deste pa(cid:237)s? Resposta dada por Michaele Schreyer em nome da Comissªo (16 de Maio de 2000) Remete-se a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para a resposta da Comissªo (cid:224) pergunta oral H-712/99 do Sr. Schori colocada durante o per(cid:237)odo de perguntas da sessªo de Dezembro de 1999 (1) do Parlamento Europeu. No que respeita (cid:224) Representa(cid:231)ªo da Comissªo na SuØcia (Estocolmo), a Comissªo nªo dispıe, atØ (cid:224) data, de um relat(cid:243)rio elaborado em conformidade com o disposto no no 1 do artigo 9o do Regulamento (CE) no 1073/1999 do Parlamento e do Conselho, de 25 de Maio de 1999, relativo aos inquØritos efectuados pela Organiza(cid:231)ªo Europeia de Luta Antifraude (OLAF) (2), para dar seguimento ao assunto nos termos do no 4 do artigo 9o do referido Regulamento. (1) Debates do Parlamento Europeu (Dezembro de 1999). (2) JO L 136 de 31. 5. 1999. (2001/C 46 E/074) PERGUNTA ESCRITA E-0887/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Avalia(cid:231)ªo da crise de dioxinas na BØlgica A crise de dioxinas na BØlgica demonstrou novamente a vulnerabilidade da cadeia alimentar e do seu controlo. Uma avalia(cid:231)ªo como a que foi feita pela chamada comissªo «dioxinas» da C(cid:226)mara dos Representantes pode contribuir para eliminar as dificuldades. Tanto a Uniªo Europeia como os 15 Esta- dos-membros tŒm um papel importante a desempenhar a este respeito. O documento final, de 14 pÆginas, aprovado pela comissªo «dioxinas» inclui algumas referŒncias (cid:224) interven(cid:231)ªo da Uniªo aquando da crise de dioxinas na Federa(cid:231)ªo Belga, afirmando o seguinte: Em matØria da composi(cid:231)ªo de forragens e subst(cid:226)ncias contaminantes, a UE nªo oferece nenhum quadro normativo suficientemente eficaz. A regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) notifica(cid:231)ªo das autoridades da UE nªo Ø suficiente. A UE agravou ainda mais a evolu(cid:231)ªo ca(cid:243)tica da crise. A Comissªo reconhece que em matØria da composi(cid:231)ªo de forragens e subst(cid:226)ncias contaminantes, a UE nªo oferece nenhum quadro normativo suficientemente eficaz, como se afirma no documento da comissªo «dioxinas»? a) b) Em caso negativo, que argumentos apresenta o Conselho para justificar a eficÆcia do quadro normativo da composi(cid:231)ªo de forragens e subst(cid:226)ncias contaminantes, em oposi(cid:231)ªo (cid:224)s constata(cid:231)ıes da comissªo «dioxinas»? Em caso afirmativo, estÆ a Comissªo disposta a proceder (cid:224)s altera(cid:231)ıes necessÆrias ao quadro normativo relativo (cid:224) composi(cid:231)ªo de forragens e subst(cid:226)ncias contaminantes, com vista a conseguir uma maior eficÆcia? 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/71 Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (23 de Maio de 2000) O actual quadro regulamentar da Comunidade relativo aos alimentos para animais contØm, em geral, requisitos suficientes para garantir a seguran(cid:231)a de matØrias-primas para alimenta(cid:231)ªo animal. A Comissªo informa o Senhor Deputado de que se estabeleceram normas estritas no que se refere (cid:224) comercializa(cid:231)ªo e (cid:224) rotulagem de matØrias-primas para alimenta(cid:231)ªo animal e de alimentos para animais, (cid:224) presen(cid:231)a de subst(cid:226)ncias e produtos indesejÆveis nestes alimentos, (cid:224)s condi(cid:231)ıes que os produtores de alimentos para animais devem cumprir e aos controlos a efectuar a fim de garantir a seguran(cid:231)a dos alimentos para animais. Como Ø (cid:243)bvio, estes requisitos devem aplicar-se adequadamente para serem eficazes, e a legisla(cid:231)ªo, se nªo for correctamente aplicada, nunca evitarÆ o aparecimento de todos os incidentes ou actividades fraudu- lentas que afectam a seguran(cid:231)a da cadeia alimentar animal e humana. A falta de controlos internos (boas prÆticas de fabrico, autocontrolos e planos de emergŒncia) e a falta de mecanismos de rastreabilidade permitem o desenvolvimento e a propaga(cid:231)ªo da contamina(cid:231)ªo em toda a cadeia alimentar. (cid:201), por conseguinte, necessÆrio estabelecer requisitos e controlos adequados que permitam a detec(cid:231)ªo precoce dos problemas e uma actua(cid:231)ªo correctiva rÆpida. Tornou-se evidente que a indœstria de fabrico e fornecimento de alimentos para animais devia estar sujeita a requisitos e a controlos mais rigorosos, incluindo a aprova(cid:231)ªo oficial de todas as instala(cid:231)ıes de produ(cid:231)ªo de alimentos para animais. TambØm devem ser refor(cid:231)adas as disposi(cid:231)ıes relativas aos controlos oficiais a n(cid:237)vel nacional e comunitÆrio, bem como os requisitos relativos (cid:224)s matØrias-primas para alimenta(cid:231)ªo animal que podem ser utilizadas na alimenta(cid:231)ªo animal e os limites e controlos das subst(cid:226)ncias indesejÆveis. EstÆ actualmente a examinar-se esta lista nªo exaustiva de possibilidades de melhoria do quadro legislativo em vigor no contexto do seguimento do Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (1). (1) COM(1999) 719 final. (2001/C 46 E/075) PERGUNTA ESCRITA E-0889/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Avalia(cid:231)ªo da crise de dioxinas na BØlgica A crise de dioxinas na BØlgica demonstrou novamente a vulnerabilidade da cadeia alimentar e do seu controlo. Uma avalia(cid:231)ªo como a que foi feita pela chamada comissªo «dioxinas» da C(cid:226)mara dos Representantes pode contribuir para eliminar as dificuldades. Tanto a Uniªo Europeia como os 15 Esta- dos-membros tŒm um papel importante a desempenhar a este respeito. Nas nove pÆginas dedicadas (cid:224)s deficiŒncias, a frase que mais chama a aten(cid:231)ªo Ø a que diz que o sistema de notifica(cid:231)ªo obrigat(cid:243)ria dos Estados-membros da Uniªo Europeia em caso de aparecimento de subst(cid:226)ncias contaminantes das forragens Ø amb(cid:237)guo. A Comissªo considera, tal como a comissªo «dioxinas», que a regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo das autoridades da UE nªo Ø eficaz? a) b) Em caso negativo, que argumentos apresenta o Conselho para justificar a eficÆcia da regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo, em oposi(cid:231)ªo (cid:224)s constata(cid:231)ıes da comissªo «dioxinas»? Em caso afirmativo, estÆ a Comissªo disposta a proceder (cid:224)s altera(cid:231)ıes necessÆrias (cid:224) regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo, com vista a conseguir uma melhor preven(cid:231)ªo e/ou gestªo de crises?


title: PERGUNTA ESCRITA E-0869/00 apresentada por Brian Simpson (PSE) à Comissão. Nível mínimo de formação dos marítimos.

eurovoc_concepts:
common transport policy
crew
vocational training

text: 26. 1. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 26 E/123 (2001/C 26 E/152) PERGUNTA ESCRITA E-0869/00 apresentada por Brian Simpson (PSE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: N(cid:237)vel m(cid:237)nimo de forma(cid:231)ªo dos mar(cid:237)timos Poderia a Comissªo indicar que Estados-membros estªo a dar cumprimento ao disposto nos nos 3 e 4 do artigo 9o da Directiva 94/58/CE relativa ao n(cid:237)vel m(cid:237)nimo de forma(cid:231)ªo dos mar(cid:237)timos, de acordo com a nova redac(cid:231)ªo que lhe foi dada pela Directiva do Conselho 98/35/CE (1) (no 7 do artigo 1o) que altera aquela directiva? Em segundo lugar, poderia a Comissªo confirmar se, numa reuniªo efectuada em 10 de Novembro de 1999 nos termos do artigo 13o da Directiva 94/58/CE (2), foi salientado que nas Filipinas «nªo existe um sistema de normas de qualidade», que a maior parte das institui(cid:231)ıes escolhidas «nªo parece respeitar as normas internacionais» e que, de facto, s(cid:243) uma institui(cid:231)ªo num total de 130 respeita essas normas? Poderia a Comissªo indicar ainda o que Ø que tenciona fazer acerca deste estado de coisas? (1) (2) JO L 172 de 17. 6. 1998, p. 1. JO L 110 de 28. 4. 1999, p. 35. Resposta dada pela ComissÆria de Palacio em nome da Comissªo (2 de Maio de 2000) A Comissªo estÆ neste momento a examinar as medidas de implementa(cid:231)ªo nacionais notificadas pela maioria dos Estados-membros, para avaliar a sua conformidade com as disposi(cid:231)ıes da Directiva 98/35/CE do Conselho, de 25 de Maio de 1998, relativa ao n(cid:237)vel m(cid:237)nimo de forma(cid:231)ªo dos mar(cid:237)timos (1). Durante a segunda reuniªo do comitØ institu(cid:237)do pelo artigo 13o da Directiva 94/58/CE do Conselho, de 22 de Novembro de 1994 (2), realizada em Novembro de 1999, a Comissªo apresentou resumidamente os principais resultados de um estudo realizado pela World Maritime University (WMU) da SuØcia, em Julho de 1998, destinado a avaliar atØ que ponto os sistemas de ensino e forma(cid:231)ªo mar(cid:237)tima (EFM) nos pa(cid:237)ses asiÆticos que sªo os principais fornecedores de mªo-de-obra (China, ˝ndia, IndonØsia e Filipinas) cumpriam as exigŒncias da Conven(cid:231)ªo Internacional sobre normas de forma(cid:231)ªo, certifica(cid:231)ªo e servi(cid:231)o de quartos (STCW) para os mar(cid:237)timos, de 1978, alterada em 1995. No que respeita (cid:224)s Filipinas, o estudo examinou seis institui(cid:231)ıes de EFM indicadas pelas autoridades nacionais como sendo as que melhor cumpriam as normas internacionais. De acordo com os resultados do estudo, o ensino e a forma(cid:231)ªo mar(cid:237)tima nas Filipinas estÆ quase exclusivamente nas mªos do sector privado, sendo muito poucas as institui(cid:231)ıes de EFM pertencentes ao Governo. Os principais problemas salientados pelo estudo prendem-se com a falta de professores qualificados, a inadequa(cid:231)ªo do equipamento de forma(cid:231)ªo e a ausŒncia de um sistema de normas de qualidade. A maioria dos estabelecimentos analisados no estudo nªo respeitam as normas internacionais; das cem institui(cid:231)ıes envolvidas na forma(cid:231)ªo em todo o pa(cid:237)s, sªo muito poucas as que cumprem os requisitos internacionais. No entanto, as autoridades das Filipinas confirmaram (cid:224) Comissªo que o Governo tomara medidas para corrigir a situa(cid:231)ªo e que se tinham realizado melhorias substanciais desde o inquØrito efectuado pela WMU. Em cumprimento das disposi(cid:231)ıes da Directiva 98/35/CE, a Comissªo estÆ a prestar assistŒncia aos Estados- -membros na avalia(cid:231)ªo dos certificados dos pa(cid:237)ses terceiros, identificando os institutos de EFM que cumprem as normas e os requisitos da STCW. Neste contexto, a Comissªo lan(cid:231)ou outro estudo destinado a analisar os sistemas de EFM na Rœssia, na Pol(cid:243)nia, na Ucr(cid:226)nia, na CroÆcia e nos pa(cid:237)ses do mar BÆltico. AlØm disso, como acordado na œltima reuniªo do comitØ, a Comissªo criarÆ um grupo ad hoc de peritos C 26 E/124 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 26. 1. 2001 nacionais e representantes da Comissªo para avaliar os sistemas de forma(cid:231)ªo e certifica(cid:231)ªo mar(cid:237)tima dos principais pa(cid:237)ses terceiros fornecedores de mªo-de-obra mar(cid:237)tima, atravØs de visitas locais. As Filipinas sªo um dos pa(cid:237)ses considerados prioritÆrios pelo grupo. (1) (2) JO L 172 de 17. 6. 1998, que altera a Directiva 94/58/CE do Conselho. JO L 319 de 12. 12. 1994. (2001/C 26 E/153) PERGUNTA ESCRITA E-0873/00 apresentada por Alejandro Agag Longo (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: IVA Desde 31 de Dezembro de 1992 que dispomos na UE de um sistema de tributa(cid:231)ªo indirecta qualificado de transit(cid:243)rio. O Parlamento Europeu manifestou repetidas vezes a necessidade de se chegar a um sistema definitivo baseado no princ(cid:237)pio da tributa(cid:231)ªo no pa(cid:237)s de origem. AtØ agora apenas foram introduzidas pequenas modifica(cid:231)ıes ao regime transit(cid:243)rio de IVA. O correcto funcionamento do Mercado (cid:218)nico exigiria um sistema definitivo que nªo acrescente distor(cid:231)ıes ao livre funcionamento do mercado e, por conseguinte, (cid:224) consecu(cid:231)ªo de uma afecta(cid:231)ªo (cid:243)ptima dos recursos. Mas, no programa de trabalho da Comissªo para 2000 parece nªo haver qualquer previsªo de actua(cid:231)ªo neste sentido. Continua a Comissªo a ter o prop(cid:243)sito de implantar um sistema definitivo e eficaz de IVA? Quais sªo as causas deste aparente imobilismo? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (28 de Abril de 2000) A Comissªo partilha da mesma opiniªo do Senhor Deputado, segundo a qual s(cid:243) a aplica(cid:231)ªo de um sistema definitivo do IVA, baseado no princ(cid:237)pio de tributa(cid:231)ªo no Estado-membro de origem, Ø de natureza a assegurar um funcionamento do mercado interno de forma (cid:243)ptima permitindo tratar as transac(cid:231)ıes no seio da Comunidade da mesma maneira que as transac(cid:231)ıes internas a um Estado-membro. Um tal sistema definitivo, baseado na «tributa(cid:231)ªo na origem», satisfaz as condi(cid:231)ıes de simplicidade administrativa para os operadores e para as administra(cid:231)ıes fiscais, bem como de eficÆcia em termos combate (cid:224) fraude e (cid:224) evasªo fiscal. Quando da aprova(cid:231)ªo do regime transit(cid:243)rio o Conselho assumira o compromisso jur(cid:237)dico e pol(cid:237)tico de se orientar no sentido da aplica(cid:231)ªo do regime definitivo num prazo de cinco anos. Em 1996, a fim de ter em considera(cid:231)ªo as reticŒncias expressas pelos Estados-membros, a Comissªo apresentara uma comunica(cid:231)ªo (1) na qual propunha uma abordagem aperfei(cid:231)oada considerando uma passagem progressiva ao sistema definitivo. Desde entªo, tem de se reconhecer que nªo foi realizado qualquer progresso assinalÆvel nessa via e que, de uma maneira geral, as propostas apresentadas pela Comissªo no dom(cid:237)nio do IVA nªo resultaram. Com o objectivo de ter em conta esta situa(cid:231)ªo, a Comissªo aprovou em 29 de Mar(cid:231)o de 2000 (2), o princ(cid:237)pio de uma nova estratØgia que procura dar prioridade (cid:224) melhoria do regime existente, sem de forma alguma renunciar ao objectivo a mais longo prazo de um regime definitivo baseado no princ(cid:237)pio de origem. A curto prazo, convØm relan(cid:231)ar as discussıes sobre as propostas que se encontram em cima da mesa do Conselho e que visam simplificar as regras existentes e tornar mais uniforme a sua aplica(cid:231)ªo, adaptar a legisla(cid:231)ªo comunitÆria (cid:224)s exigŒncias da nova economia, por exemplo, no dom(cid:237)nio do comØrcio electr(cid:243)nico ou dos servi(cid:231)os postais, reactivar e refor(cid:231)ar a coopera(cid:231)ªo administrativa neste dom(cid:237)nio. A realiza(cid:231)ªo destes objectivos serÆ de natureza a criar a mais longo prazo as condi(cid:231)ıes para a passagem a um sistema definitivo do IVA, que permanece o objectivo a atingir. (1) COM(96) 328 final. (2) SEC(2000) 528


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0987/00 von Jo Leinen (PSE) an die Kommission. Liste der Bestimmungen, für die weiterhin Einstimmigkeit erforderlich ist (Bezug: Anhang der Stellungnahme der Europäischen Kommission (EK) zur Regierungskonferenz vom 26.1.2000).

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Political Union
governance
proposal (EU)
unanimity

text: 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/137 (cid:129) Beschl(cid:252)sse in den Verwaltungsaussch(cid:252)ssen, z. B. Reduzierung von Beihilfen durch ˜nderungen der Qualit(cid:228)tsanforderungen f(cid:252)r Getreide; (cid:129) Festsetzung von Preisen f(cid:252)r landwirtschaftliche Produkte? Plant die Kommission, sich nicht an die vom Europ(cid:228)ischen Rat in Berlin beschlossene Finanzplanung f(cid:252)r die Haushaltsjahre 2000-2006 f(cid:252)r den Teileinzelplan B1-Landwirtschaft zu halten, und stimmen Presse- berichte, wonach die Generaldirektion (cid:132)Haushalt(cid:147) diese f(cid:252)r (cid:132)keineswegs unantastbar(cid:147) ansieht? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (15. Mai 2000) Die Kommission schl(cid:228)gt vor, den Haushaltsrahmen f(cid:252)r die Teilrubrik 1a in den Jahren 2001 und 2002 jeweils um 300 Mio. Euro zu reduzieren. Nach den letzten Ausgabenvoraussch(cid:228)tzungen f(cid:252)r die Teilrubrik 1a werden von den angesetzten Mitteln im Jahr 2001 vorraussichtlich 400 Mio. Euro nicht verbraucht. Die Voraussch(cid:228)tzungen wurden auf Grundlage der derzeit geltenden Rechtsvorschriften und der bisherigen Vorschl(cid:228)ge der Kommission erstellt. Im Jahr 2002 d(cid:252)rfte es durch die vorgesehene Anpassung der gemeinsamen Marktorganisation f(cid:252)r Zucker zu (cid:228)hnlichen Einsparungen kommen wie 2001. (2001/C 26 E/171) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0987/00 von Jo Leinen (PSE) an die Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Liste der Bestimmungen, f(cid:252)r die weiterhin Einstimmigkeit erforderlich ist (Bezug: Anhang der Stellungnahme der Europ(cid:228)ischen Kommission (EK) zur Regierungskonferenz vom 26. 1. 2000) Die Europ(cid:228)ische Kommission m(cid:246)ge dem Mitberichterstatter f(cid:252)r die Regierungskonferenz im Konstitutio- nellen Ausschu(cid:223) des Europ(cid:228)ischen Parlaments mitteilen: 1. 2. die Begr(cid:252)ndung f(cid:252)r ihren Vorschlag der langen Liste von Bestimmungen, f(cid:252)r die weiterhin Ein- stimmigkeit erforderlich ist, insbesondere f(cid:252)r die Teile 2 (institutionelle Beschl(cid:252)sse) und 4 (Parallelit(cid:228)t interner und externer Beschl(cid:252)sse) die Argumentation betreffend die grunds(cid:228)tzliche Frage, wie dieser Vorschlag zur Erhaltung der Einstimmigkeit in vielen Bereichen mit dem Konzept der (cid:132)governance(cid:147) einer Europ(cid:228)ischen Union von 28 und mehr Mitgliedstaaten zu vereinbaren ist, wenn jedem Mitgliedstaat ein Vetorecht auch im Detail weiterhin zugesprochen wird. Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (25. April 2000) Die Kommission hat in ihrer Stellungnahme vom 26. Januar 2000 zur Regierungskonferenz (1) die 1. generelle Einf(cid:252)hrung der Abstimmung mit qualifizierter Mehrheit vorgeschlagen. F(cid:252)r f(cid:252)nf Kategorien von Bestimmungen sieht sie stichhaltige Gr(cid:252)nde f(cid:252)r die Beibehaltung der Einstimmigkeit, d. h. f(cid:252)r eine Ausnahme von der Regel. Die zweite dieser Kategorien betrifft die wesentlichen institutionellen Beschl(cid:252)sse und die Beschl(cid:252)sse, die Auswirkungen auf das institutionelle Gleichgewicht haben, d. h. grundlegende Entscheidungen zur Organisation und Arbeitsweise der Organe. In der vierten Kategorie hat die Kommis- sion die Bestimmungen zusammengefa(cid:223)t, die es der Gemeinschaft gestatten (cid:129) in Bereichen, in denen auch innergemeinschaftlich Einstimmigkeit erforderlich ist (cid:129) au(cid:223)enpolitisch t(cid:228)tig zu werden. Hier wird die Logik der dem Artikel 300 EG-Vertrag zugrundeliegenden Parallelit(cid:228)t bewahrt. Die Kommission ist bereit, gemeinsam mit dem Herrn Abgeordneten im einzelnen zu er(cid:246)rtern, warum sie die Bestimmungen in Anhang 1 zu Stellungnahmen in die betreffenden Kategorien gestellt hat. Ihrer Ansicht nach handelt es sich allerdings nicht um eine lange Liste. 2. Die Bestimmungen in Anhang 1 zur Stellungnahme ((cid:132)Liste der Bestimmungen, f(cid:252)r die abweichend vom Grundsatz der qualifizierten Mehrheit weiterhin Einstimmigkeit erforderlich w(cid:228)re(cid:147)) sind im wesent- lichen institutionelle Bestimmungen. Nach dem Vorschlag der Kommission sollen nahezu s(cid:228)mtliche C 26 E/138 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 Rechtsgrundlagen, die es der Gemeinschaft erlauben, in den Bereichen ihrer Kompetenz t(cid:228)tig zu werden, k(cid:252)nftig mit qualifizierter Mehrheit erlassen werden. Damit n(cid:228)hert sich die Kommission in ihrer Stellung- nahme sehr stark dem Bericht des Parlaments mit den Vorschl(cid:228)gen f(cid:252)r die Regierungskonferenz, die der Ausschu(cid:223) f(cid:252)r konstitutionelle Fragen am 24. M(cid:228)rz 2000 angenommen hat (2). Darin wird vorgeschlagen, die Einstimmigkeit im Rat auf Beschl(cid:252)sse mit konstitutionellem Charakter zu beschr(cid:228)nken (Punkt 25. 3 des Vorschlags f(cid:252)r eine Entschlie(cid:223)ung). Institutionelle Reform f(cid:252)r eine erfolgreiche Erweiterung; KOM(2000) 34 endg. (1) (2) Bericht A5-0086/2000 (Dimitrakopoulos/Leinen). (2001/C 26 E/172) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0988/00 von Neil MacCormick (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: Abwasser und kleine Molkereibetriebe (22. M(cid:228)rz 2000) Kleine Molkereibetriebe in Randgebieten der Union werden kurzfristig Schwierigkeiten haben, die Her- stellungsmethoden den in gemeinschaftlichen Verordnungen und Richtlinien zur Abwasserbehandlung enthaltenen Forderungen anzupassen. Das Problem, (cid:252)bersch(cid:252)ssige Molke in wiederverwertbares Protein umzuwandeln, ist technisch l(cid:246)sbar, es wird jedoch Zeit erfordern, um ein kommerziell durchf(cid:252)hrbares, von kleinen Erzeugern anwendbares Verfahren zu entwickeln. Wenn Molkereibetriebe gezwungen sind zu schlie(cid:223)en, wird der Schaden f(cid:252)r KMU und Agrarbetriebe recht gro(cid:223) sein und es ist eine Verringerung der Besch(cid:228)ftigungsm(cid:246)glichkeiten in Randgebieten zu erwarten. Das wird sehr wahrscheinlich eintreten, wenn sie die neuen Normen umgehend anwenden m(cid:252)ssen. Wird die Kommission Antr(cid:228)ge auf Verschiebung der vollen Umsetzung der Rechtsvorschriften in den F(cid:228)llen positiv beantworten, wenn bei einer solchen Verz(cid:246)gerung die Abgelegenheit einen geringen (cid:246)kologischen Schaden garantiert und bei der Forderung nach unverz(cid:252)glicher Umsetzung die Erzeugung unerschwinglich teuer wird? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (25. April 2000) Auf Gemeinschaftsebene gilt f(cid:252)r das bei der industriellen Milchverarbeitung anfallende Abwasser die Richtlinie 91/271/EWG des Rates vom 21. Mai 1991 (cid:252)ber die Behandlung von kommunalem Abwasser (1). Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 13 dieser 1991 verabschiedeten Richtlinie mu(cid:223) alles biologisch abbaubare Industrieab- wasser aus einer Anzahl Industriebranchen (cid:129) worunter die milchverarbeitende Industrie (cid:129), das nicht in kommunalen Abwasserbehandlungsanlagen behandelt wird, bis zum 31. Dezember 2000 vor dem Ein- leiten in Gew(cid:228)sser bestimmten Voraussetzungen entsprechen, die die zust(cid:228)ndige Beh(cid:246)rde oder Stelle des betreffenden Mitgliedstaates festgelegt hat. Dies gilt f(cid:252)r alle Einleitungen aus Betrieben mit mehr als 4000 Einwohnergleichwerten (EW). Ein EW ist eine Ma(cid:223)einheit f(cid:252)r die organischen Schmutzstoffe, die je Einwohner t(cid:228)glich ins Abwasser eingeleitet werden. Die Vorschriften f(cid:252)r die Einleitung dieses Industrieabwassers h(cid:228)tten von der zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rde oder Stelle sp(cid:228)testens zum 31. Dezember 1993 festgelegt werden m(cid:252)ssen. Die Verantwortlichen der betreffen- den Anlagen haben somit sieben Jahre lang Zeit gehabt, sich an diese Vorschriften anzupassen. Eine Verl(cid:228)ngerung dieser Frist ist in der Richtlinie nicht vorgesehen. F(cid:252)r Industriebetriebe, die eine Verschmutzung von weniger als 4000 EW verursachen, sind keine gemein- schaftlichen Vorschriften erlassen worden. Im Vorschlag f(cid:252)r eine Richtlinie des Rates zur Schaffung eines Ordnungsrahmens f(cid:252)r Ma(cid:223)nahmen im Bereich der Wasserpolitik (2) ist die Einf(cid:252)hrung einer Genehmi- gungspflicht auch f(cid:252)r diese Klasse von Ableitungen vorgesehen, insoweit sie den Zustand der Aufnahme- gew(cid:228)sser beeintr(cid:228)chtigen k(cid:246)nnen. (1) ABl. L 135 vom 30. 5. 1991. (2) ABl. C 184 vom 17. 6. 1997


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0860/00 von Rosa Miguélez Ramos (PSE) und Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission. Fischereiabkommen mit Mexiko.

eurovoc_concepts:
Mexico
common fisheries policy
fishing licence
trade agreement (EU)

text: C 72 E/8 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 6. 3. 2001 Zum jetzigen Zeitpunkt verf(cid:252)gt die Kommission nicht (cid:252)ber die n(cid:246)tigen Daten, um die Auswirkungen 4. ihres Vorschlag in den Beitrittsl(cid:228)ndern beziffern zu k(cid:246)nnen. (1) ABl. C 89 E vom 28. 3. 2000. (2001/C 72 E/008) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0860/00 von Rosa MiguØlez Ramos (PSE) und Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission Betrifft: Fischereiabkommen mit Mexiko (22. M(cid:228)rz 2000) Nach der j(cid:252)ngsten Unterzeichnung des Freihandelsvertrags zwischen der EU und Mexiko zeigte sich die mexikanische Regierung erfreut (cid:252)ber das Erreichte, namentlich was den Fischereisektor anbelangt. Vor kurzem prahlte ein Mitglied der mexikanischen Regierung damit, da(cid:223) Mexiko im Gegensatz zu Europa sehr reiche Fischgr(cid:252)nde und einen niedrigen Fischkonsum habe. Da sich Mexiko in dem Vertrag nicht verpflichtet hat, der europ(cid:228)ischen Seite Fanglizenzen einzur(cid:228)umen, w(cid:228)re (cid:129) nach denselben Quellen (cid:129) eine starke Zunahme der Ausfuhren von Fisch aus Mexiko nach Europa absehbar. Was sieht der Freihandelsvertrag mit Mexiko bez(cid:252)glich Fisch vor? Ist darin die Gew(cid:228)hrung von Lizenzen f(cid:252)r europ(cid:228)ische Schiffe zum Fischen in mexikanischen Gew(cid:228)ssern enthalten? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (5. Mai 2000) Die Entscheidung des Gemeinsamen Rates der Gemeinschaft und Mexikos, die am 23. M(cid:228)rz 2000 angenommen wurde und am 1. Juli 2000 in Kraft treten wird, sieht insbesondere die Schaffung einer Freihandelszone zwischen der Gemeinschaft und Mexiko vor. In diesem Rahmen soll der bilaterale Handel mit den meisten Fischereierzeugnissen, der 74 Mio. € oder 0,3 % des Gesamthandelsvolumens ausmacht, w(cid:228)hrend eines (cid:220)bergangszeitraums von h(cid:246)chstens zehn Jahren liberalisiert werden. Die Errichtung dieser Freihandelszone mit Mexiko m(cid:252)(cid:223)te logischerweise zu einer Ausweitung des bilateralen Handels f(cid:252)hren, von der sowohl die Gemeinschaft als auch Mexiko profitieren. Allerdings wurden die besonderen Sensibilit(cid:228)ten der europ(cid:228)ischen Fischwirtschaft dadurch ber(cid:252)cksichtigt, da(cid:223) der Handel mit Fischereierzeugnissen in mehreren Schritten oder aber nur zum Teil (Kontingente) liberalisiert wird. Das Handelsabkommen enth(cid:228)lt jedoch keine Bestimmungen betreffend die Fischereiressourcen. Mexiko ist deshalb nicht verpflichtet, Fischereifahrzeugen aus der Gemeinschaft Fanglizenzen einzur(cid:228)umen. Auch macht das Abkommen das Inkrafttreten der Handelszugest(cid:228)ndnisse nicht von der vorherigen Verabschie- dung eines Fischereiabkommens abh(cid:228)ngig. Deshalb w(cid:228)re eine Zunahme der Ausfuhren von mexikanischem Fisch in die Gemeinschaft nicht auf das Fehlen eines Fischereiabkommens, sondern auf den Abschlu(cid:223) des Freihandelsabkommens zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren. (2001/C 72 E/009) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0862/00 von Marielle De Sarnez (PPE-DE) an die Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Haltung der Kommission betreffend das Eindringen von Werbung in (cid:246)ffentliche Bildungsanstalten Seit mehreren Jahren beobachten wir, wie Unternehmen (cid:252)ber Werbung, Sponsoring, Marken oder Fern- unterricht in (cid:246)ffentliche Bildungsanstalten eindringen. Diese Praxis, durch die das Ziel verfolgt wird, junge Sch(cid:252)ler in Konsumenten umzuwandeln, hat in Frankreich und in einigen anderen Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union inzwischen beunruhigende Ausma(cid:223)e angenommen und verletzt den im (cid:246)ffentlichen Bildungswesen anerkannten Gleichheitsgrundsatz. Sehr oft machen sich diese privaten Unternehmen den Umstand zunutze, da(cid:223) dem Lehrpersonal bestimmte Unterrichtsmittel nicht zur Verf(cid:252)gung stehen


title: 2000/236/EG: Beschikking van de Commissie van 22 maart 2000 houdende wijziging van Beschikking 79/542/EEG van de Raad tot vaststelling van een lijst van derde landen waaruit de lidstaten de invoer van runderen, varkens, paardachtigen, schapen en geiten, vers vlees en vleesproducten toestaan (kennisgeving geschied onder nummer C(2000) 815)

eurovoc_concepts:
fresh meat
import
live animal
meat product
originating product
third country

text: 23. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 74/19 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 22 maart 2000 houdende wĳziging van Beschikking 79/542/EEG van de Raad tot vaststelling van een lĳst van derde landen waaruit de lidstaten de invoer van runderen, varkens, paardachtigen, schapen en geiten, vers vlees en vleesproducten toestaan (kennisgeving geschied onder nummer C(2000) 815) (2000/236/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (4) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Richtlĳn 72/462/EEG van de Raad van 12 december 1972 inzake gezondheidsvraagstukken en veterinairrechtelĳke vraagstukken bĳ de invoer van runderen, varkens, schapen en geiten, van vers vlees of van vleesproducten uit derde landen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Richtlĳn 97/79/EG (2), en met name op artikel 3, lid 1, Gelet op Richtlĳn 96/23/EG van de Raad van 29 april 1996 inzake controlemaatregelen ten aanzien van bepaalde stoffen en residuen daarvan in levende dieren en in producten daarvan en tot intrekking van de Richtlĳnen 85/358/EEG en 86/ 469/EEG en de Beschikkingen 89/187/EEG en 91/664/EEG (3), en met name op artikel 29, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) De lidstaten mogen vers vlees, met inbegrip van slachtaf- vallen, alleen invoeren uit derde landen of delen van derde landen, die zĳn vermeld in een lĳst die door de Raad is vastgesteld op voorstel van de Commissie. De lĳst van de betrokken derde landen of delen daarvan is vastgelegd bij Beschikking 79/542/EEG van de Raad (4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Beschikking 2000/ 162/EG van de Commissie (5). Om te worden opgenomen, of te blĳven voorkomen, op de door de communautaire wetgeving voorgeschreven lĳsten van derde landen waaruit de lidstaten de onder Richtlĳn 96/23/EG vallende dieren en producten van dierlĳke oorsprong mogen invoeren, moet het betrokken derde land een plan indienen met de garanties die inzake het toezicht op de in bĳlage I bĳ die richtlĳn bedoelde groepen residuen en stoffen door dat land worden geboden. Dat plan moet worden bĳgesteld als de Commissie daarom verzoekt, met name wanneer de in artikel 29, lid 3, van voornoemde richtlĳn bedoelde controles daartoe aanleiding geven. Indien niet aan de in artikel 29, lid 1, van Richtlĳn 96/23/EG bedoelde eisen wordt voldaan, kan de opne- ming van een derde land in de door de communautaire wetgeving vastgestelde lĳsten van derde landen volgens de procedure van artikel 33 van die richtlĳn worden geschorst. De toepassing van residubewakingsprogramma's en het nemen van maatregelen wanneer blĳkt dat niet-toege- stane stoffen zĳn gebruikt of dat de communautaire zĳn maximumresidugehalten worden overschreden, noodzakelĳk om de volksgezondheid te beschermen. Aangezien de Commissie, bĳ inspectiebezoeken in november 1999 en in januari/februari 2000, tekortko- mingen inzake de tenuitvoerlegging van het residubewa- kingsprogramma de Verenigde Staten van Amerika de nodige maatregelen getroffen om de gemelde tekortkomingen te verhelpen. Deze maatregelen zĳn aan de Commissie meegedeeld. geconstateerd, hebben heeft De Commissie heeft de door de Verenigde Staten van Amerika meegedeelde maatregelen op adequaatheid en doelmatigheid geëvalueerd. Uit de evaluatie door de Commissie van de door de Verenigde Staten van Amerika genomen maatregelen is gebleken dat die maatregelen in het algemeen bevredi- gend zĳn. Derhalve kan de schrapping van de Verenigde Staten van Amerika uit de lĳst van derde landen waaruit de lidstaten vers vlees en vleesproducten voor menselĳke consumptie mogen invoeren, met ingang van 15 maart 2000 ongedaan worden gemaakt. (5) (6) (7) (8) (9) (10) De in deze beschikking vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Permanent Veterinair Comité, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: (1) PB L 302 van 31. 12. 1972, blz. 28. (2) PB L 24 van 30. 1. 1998, blz. 31. (3) PB L 125 van 23. 5. 1996, blz. 10. (4) PB L 146 van 14. 6. 1979, blz. 15. (5) PB L 51 van 24. 2. 2000, blz. 41. Artikel 1 Deel I van de bĳlage bĳ Beschikking 79/542/EEG wordt als volgt gewĳzigd: L 74/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 3. 2000 1. de regel „US Verenigde Staten van Amerika s s s s s s x x x x # # #” wordt vervangen door: „US Verenigde Staten van Amerika x x x x x x x x x x # # #”. 2. De voetnoot „s = Geschorst voor uitvoer van vers vlees en vleesproducten voor menselĳke consumptie. ” wordt geschrapt. Deze beschikking is van toepassing met ingang van 15 maart 2000. Artikel 2 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Artikel 3 Gedaan te Brussel, 22 maart 2000. Voor de Commissie David BYRNE Lid van de Commissie


title: Komission asetus (EY) N:o 615/2000, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2000, asetuksessa (EY) N:o 397/2000 tarkoitetulla tarjouskilpailulla myyntiin saatetun naudanlihan vähimmäismyyntihintojen vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention agency
minimum price
selling price

formats: pdf print

text: L 74/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 3. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 615/2000, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2000, asetuksessa (EY) N:o 397/2000 tarkoitetulla tarjouskilpailulla myyntiin saatetun naudanlihan vähim- mäismyyntihintojen vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjeste- lystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1), ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Tietyt komission asetuksessa (EY) N:o 397/2000 (2) vahvistetut määrät naudanlihaa on tarjouskilpailutettu. Komission asetuksen (ETY) N:o 2173/79 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2417/95 (4), 9 artiklan mukaan vähimmäismyyntihinnat tarjouskilpailutetulle naudanlihalle olisi vahvistettava ottaen huomioon saadut tarjoukset. (3) Tässä asetuksessa säädetyt lihan hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat naudan- ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Naudanlihan vähimmäismyyntihinnat asetuksessa (EY) N:o 397/2000 säädettyä tarjouskilpailua varten, jonka tarjousten jättöaika päättyi 13 päivänä maaliskuuta 2000, vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 23 päivänä maaliskuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 21. (2) EYVL L 50, 23. 2. 2000, s. 3. (3) EYVL L 251, 5. 10. 1979, s. 12. (4) EYVL L 248, 14. 10. 1995, s. 39. 23. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 74/9 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Προϊόντα Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio mínimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise ausgedrückt in EUR/Tonne Ελάχιστες πωλήσεις εκφραζόµενες σε Ευρώ ανά τόνο Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprimés en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Preço mínimo expresso em euros por tonelada Vähimmäishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND — Vorderviertel I ESPAÑA PORTUGAL — Hinterviertel I — Vorderviertel II — Hinterviertel II — Cuartos traseros — Quasrtos dianteiros — Quartos traseiros 1 095 1 803 1 030 1 753 2 164 — — b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött IRELAND — Intervention fillet (INT 15) — Intervention striploin (INT 17) — Intervention rump (INT 16) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention flank (INT 18) — Intervention forerib (INT 19) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention thick flank (INT 12) — Intervention forequarter (INT 24) — Intervention topside (INT 13) — Intervention shin (INT 21) — Intervention thank (INT 11) 14 755 8 401 4 380 3 539 1 211 3 917 1 913 1 337 3 205 1 827 3 334 1 721 1 721


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0887/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Vurdering af dioxinkrisen i Belgien.

text: C 46 E/70 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/073) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0882/00 af Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Efterforskning af svig p(cid:229) kontoret i Stockholm Kan Kommissionen redegłre for, hvad der sker med efterforskningen af de p(cid:229)st(cid:229)ede tilf(cid:230)lde af svig p(cid:229) Europa-Parlamentets informationskontor i Stockholm? Hvordan skrider efterforskningen frem? Vil sagen eller bevismaterialet blive overdraget til svensk politi og den offentlige anklager for videre retsforfłlgning i det svenske retssystem? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michaele Schreyer (16. maj 2000) Det (cid:230)rede medlem henvises til det svar, som Kommissionen har afgivet p(cid:229) mundtlig forespłrgsel H-712/99 fra Pierre Schori i Parlamentets spłrgetid i młdeperioden i december 1999 (1). Kommissionen har ikke i skrivende stund r(cid:229)dighed over den rapport, som omhandler forholdene i Kommissionens repr(cid:230)sentation i Sverige (Stockholm), og som er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i Parlamentets og R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersłgelser, der foretages af Det Europ(cid:230)iske Kontor for Bek(cid:230)mpelse af Svig (OLAF) (2), med henblik p(cid:229) opfłlgning af sagen i henhold til n(cid:230)vnte forordnings artikel 9, stk. 4. (1) Europa-Parlamentets forhandlinger (december 1999). (2) EFT L 136 af 31. 5. 1999. (2001/C 46 E/074) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0887/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Vurdering af dioxinkrisen i Belgien Dioxinkrisen i Belgien har endnu en gang vist, hvor s(cid:229)rbar fłdek(cid:230)den og kontrollen hermed er. En evaluering som den, det s(cid:229)kaldte dioxinudvalg i Repr(cid:230)sentanternes Hus har foretaget, kan bidrage til at afhj(cid:230)lpe problemer. B(cid:229)de Den Europ(cid:230)iske Union og de femten EU-medlemsstater har en vigtig rolle at spille i denne forbindelse. Dioxinudvalgets konklusioner p(cid:229) fjorten sider indeholder en r(cid:230)kke henvisninger til Den Europ(cid:230)iske Unions adf(cid:230)rd under dioxinkrisen i Belgien: »Med hensyn til foders sammens(cid:230)tning og forurenende stoffer har Den Europ(cid:230)iske Union ikke noget regels(cid:230)t, som er tilstr(cid:230)kkelig effektivt. Bestemmelserne om indberetningspligten til EU-myndighederne er ikke tilstr(cid:230)kkelige. EU forst(cid:230)rkede yderligere krisens kaotiske udvikling«. Erkender Kommissionen, at Den Europ(cid:230)iske Union »med hensyn til foders sammens(cid:230)tning og forurenende stoffer ikke har et regels(cid:230)t, der er tilstr(cid:230)kkelig effektivt«, som det h(cid:230)vdes i dioxinudvalgets rapport? a) Hvilke argumenter kan Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald fremfłre for at vise, at EU(cid:146)s regels(cid:230)t med hensyn til foders sammens(cid:230)tning og forurenende stoffer er effektivt i mods(cid:230)tning til, hvad der h(cid:230)vdes i dioxinudvalgets rapport? b) Er Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald villig til at foretage (cid:230)ndringer i regels(cid:230)ttet for foders sammen- s(cid:230)tning og forurenende stoffer for at sikre en stłrre effektivitet? 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/71 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (23. maj 2000) F(cid:230)llesskabets nuv(cid:230)rende regels(cid:230)t vedrłrende fodermidler indeholder generelt tilstr(cid:230)kkelige bestemmelser til at garantere foders sikkerhed. Kommissionen kan meddele det (cid:230)rede medlem, at der er fastsat strenge regler for markedsfłring og etikettering af foder og fodermidler, ułnskede stoffers og produkters tilstedev(cid:230)relse i foder, de betingelser, der skal opfyldes af foderfabrikanter, samt den kontrol, der skal udfłres for at sikre, at fodermidlerne er sikre. Det siger sig selv, at disse regler skal gennemfłres korrekt for at v(cid:230)re effektive, og ogs(cid:229) at lovgivningen aldrig vil kunne forhindre alle h(cid:230)ndelser eller al svindel, som berłrer fodermidler og fłdek(cid:230)den, medmindre den bliver korrekt gennemfłrt. Manglende intern kontrol (god fremstillingspraksis, egenkon- trol, nłdplaner) og manglende sporingsmekanismer giver forureningen mulighed for at udvikle sig og brede sig igennem hele fłdek(cid:230)den. Det er derfor nłdvendigt at fasts(cid:230)tte passende regler og udfłre kontroller, som giver mulighed for tidlig konstatering af problemerne og for hurtige indgreb. Foder- fremstilling og forsyningsindustrien skal tydeligvis głres til genstand for strengere krav og kontroller, herunder officiel godkendelse af alle foderfabrikker. Desuden skal der ske en styrkelse af bestemmelserne vedrłrende de officielle kontroller p(cid:229) nationalt og EU-plan, reglerne for, hvad der kan anvendes til dyrefoder, samt gr(cid:230)nsev(cid:230)rdierne for og kontrollerne med ułnskede stoffer. Man er for łjeblikket ved at gennemg(cid:229) denne ikke-udtłmmende liste over mulige forbedringer af g(cid:230)ldende lovgivning i forbindelse med opfłlgningen af hvidbogen om fłdevaresikkerhed (1). (1) KOM(1999) 719 endelig udg. (2001/C 46 E/075) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0889/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Vurdering af dioxinkrisen i Belgien Dioxinkrisen i Belgien har endnu en gang vist, hvor s(cid:229)rbar fłdek(cid:230)den og kontrollen hermed er. En evaluering som den, det s(cid:229)kaldte dioxinudvalg i Repr(cid:230)sentanternes Hus har foretaget, kan bidrage til at afhj(cid:230)lpe problemer. B(cid:229)de Den Europ(cid:230)iske Union og de femten EU-medlemsstater har en vigtig rolle at spille i denne forbindelse. P(cid:229) de ni sider om manglerne er den mest bem(cid:230)rkelsesv(cid:230)rdige s(cid:230)tning, at »ordningen med indberetnings- pligt for medlemsstaterne til EU(cid:146)s myndigheder i tilf(cid:230)lde af forurening af foder er ikke klar«. Er Kommissionen som dioxinudvalget af den opfattelse, at bestemmelserne om indberetningspligten til EU- myndighederne ikke er tilstr(cid:230)kkelige? a) Hvilke argumenter kan Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald fremfłre for at p(cid:229)vise, at bestemmelserne om indberetningspligten i mods(cid:230)tning til dioxinudvalgets konklusioner er tilstr(cid:230)kkelige? b) Er Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald villig til at foretage (cid:230)ndringer i bestemmelserne om indberet- ningspligten med henblik p(cid:229) en bedre kriseforebyggelse og/eller -styring?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0864/00 esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle. Toimeksiantojen arvonlisävero.

eurovoc_concepts:
EU law
VAT
interpretation of the law
payable service

text: C 374 E/174 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/204) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0864/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marianne Thyssen (PPE-DE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Toimeksiantojen arvonlis(cid:228)vero Belgian arvonlis(cid:228)veroa (alv) koskevan lain 18 pyk(cid:228)l(cid:228)n 1 momentin 2 kappaleen 3 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) toimeksiannon suorittamista koskevan sopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa on pidett(cid:228)v(cid:228) palveluna. Belgian alv-hallinto tulkitsee lakia siten, ett(cid:228) kaikki toimeksisaajan liiketoimet kuuluvat arvonlis(cid:228)veron piiriin, my(cid:246)s silloin kun toimeksisaajan toimet on 17. toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/EY (1) 13 artiklan mukaisesti vapautettu verosta. Kuudennen direktiivin 6 artiklassa toimeksiantoa ei kuitenkaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) verotettavaksi palveluksi. P(cid:228)invastoin, Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen antamista ja erityisesti asiassa Sparekassernas Datacenter (SDC) vs. Skatteministeriet (C2/95) 7. kes(cid:228)kuuta 1997 annetusta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) ilmenee, ett(cid:228) toimeksisaajan liiketoimet on vapautettava verosta, jotka on vapautettu verosta kuudennen direktiivin 13 artiklan mukaan. Toisaalta, Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen 25. helmikuuta 1999 Card Protection -asiassa (C 349/96) antaman p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan verosta vapauttaminen ei riipu palvelun suorittajasta, vaan ainoastaan suoritetun palvelun luonteesta. jos t(cid:228)m(cid:228) itse suorittaa liiketoimia, Mik(cid:228) on komission tulkinta asiassa? Katsooko komissio, ett(cid:228) toimeksisaajan liiketoimet kuuluvat peri- aatteessa aina arvonlis(cid:228)verotuksen piiriin (cid:129) my(cid:246)s silloin, kun t(cid:228)m(cid:228)n toiminta liittyy kuudennen alv- direktiivin 13 artiklassa verosta vapautettuihin liiketoimiin? (1) EYVL L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2000) Arvonlis(cid:228)veroa koskevan kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 artiklan mukaisesti arvonlis(cid:228)ve- roa on kiist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) kannettava verovelvollisen t(cid:228)ss(cid:228) ominaisuudessaan toimeksiannosta suorittamasta liiketoimesta. Jos kyseist(cid:228) liiketointa ei erityisesti mainita kuudennen direktiivin 6 artiklassa, se johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) palvelujen suoritukset m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n direktiiviss(cid:228) ep(cid:228)suorasti: (cid:148)palvelujen suorituksella tarkoitetaan liiketointa, joka ei ole [(cid:133)] tavaran luovutusta(cid:148). Muutoinkin yleisesti ottaen ne liiketoimet, jotka eiv(cid:228)t kuuluu k(cid:228)siteltyihin liiketoimiin, eiv(cid:228)t hy(cid:246)dy kyseisest(cid:228) verovapautuksesta ja niist(cid:228) on siis kannettava veroa (12. hein(cid:228)kuuta 1985 annettu tuomio asiassa 107/84, komissio vs. Saksa). Sellaisten tilanteiden syntyminen, joissa my(cid:246)s toimeksisaaja voi suorittaa verosta vapautettuja liiketoimia, ei ole mahdollista silloin, kun palvelusuorituksen vastaanottaja on vapautettu veroistaan vaan silloin, kun palvelusuoritusta koskeva verovapautus luetaan palvelun vastaanottajan hyv(cid:228)ksi. teht(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) analyysista, sill(cid:228) kyseiset Komission kannan mukaan kyse on kuitenkin tapauskohtaisesti verovapautukset ovat rajallisesti tulkittavia poikkeuksia verotusta s(cid:228)(cid:228)telev(cid:228)(cid:228)n yleiseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykseen, eik(cid:228) niiden osalta siten voi muodostaa 7. kes(cid:228)kuuta 1997 annetun tuomioistuimen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen (Asia C-2/95 SDC) perusteella sellaista yleist(cid:228) periaatetta, jonka mukaan kaikki verovapaissa liiketoimissa mukana olevat toimeksisaajat voisivat nauttia verovapautuksista. (2000/C 374 E/205) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0868/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Brysselil(cid:228)isten taksinkuljettajien harjoittama it(cid:228)valtalaisten matkustajien boikotointi (cid:148)Union des Taxis de Bruxelles(cid:148) -niminen taksinkuljettajien liitto on ilmoittanut, ett(cid:228) se ei keskiviikosta 8. maaliskuuta 2000 l(cid:228)htien en(cid:228)(cid:228) kuljeta it(cid:228)valtalaisia matkustajia. Boikotti koskee ennen kaikkea It(cid:228)vallan suurl(cid:228)hetyst(cid:246)n, EU-edustuston ja osavaltioiden toimistojen henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) ja asiakkaita. Syyksi mainitaan se, ett(cid:228) suurin osa taksinkuljettajista on siirtolaisia