title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0626/00 från Erik Meijer (GUE/NGL) till rådet. Kosovo: den serbiska minoritetens rätt till bostäder i säkra områden med serbisk majoritet.

eurovoc_concepts:
Kosovo
Serbia
common foreign and security policy
rights of minorities

formats: html pdf print

text: C 374 E/122 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/144) SKRIFTLIG FR¯GA E-0624/00 fr(cid:229)n Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen (3 mars 2000) ˜mne: Asylniv(cid:229)er och steg mot en gemensam asyl- och invandringspolitik Skulle kommissionen kunna tillhandah(cid:229)lla en (cid:246)versikt (cid:246)ver den totala niv(cid:229)n av asyls(cid:246)kare som kommit in i EU det senaste (cid:229)ret, och yttra sig om utvecklingen av niv(cid:229)n av asyls(cid:246)kare i EU de senaste fem (cid:229)ren, och ange niv(cid:229)n av asyls(cid:246)kare per capita, per medlemsstat, samt yttra sig (cid:246)ver den senaste utvecklingen n(cid:228)r det g(cid:228)ller utformningen av en gemensam asyl- och invandringspolitik? Svar fr(cid:229)n Ant(cid:243)nio Vitorino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (13 april 2000) Den senaste tidens utveckling av en gemensam asyl- och invandringspolitik framg(cid:229)r av avdelning IV i det nya EG-f(cid:246)rdraget som tr(cid:228)dde i kraft den 1 maj 1999, slutsatserna fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)dets s(cid:228)rskilda m(cid:246)te i Tammerfors den 15(cid:141)16 oktober 1999 (s(cid:228)rskilt punkterna 3, 4 och 10(cid:141)27), samt kommissionens arbets- dokument av den 3 mars 1999 (1) om initiativet (cid:148)Gemensamma normer f(cid:246)r asylf(cid:246)rfaranden(cid:148), f(cid:246)rslaget till r(cid:229)dets f(cid:246)rordning om inr(cid:228)ttande av Eurodac f(cid:246)r j(cid:228)mf(cid:246)relse av asyls(cid:246)kandes och vissa andra utl(cid:228)nningars fingeravtryck av den 26 maj 1999 (2), f(cid:246)rslaget till r(cid:229)dets direktiv om r(cid:228)tt till familje(cid:229)terf(cid:246)rening av den 1 december 1999 (3), och f(cid:246)rslaget till r(cid:229)dets beslut om bildande av en europeisk flyktingfond av den 14 december 1999. (4) Kommissionen har till r(cid:229)det och parlamentet (cid:228)ven lagt fram en (cid:148)resultattavla(cid:148) (cid:246)ver arbetet med att skapa ett omr(cid:229)de med frihet, s(cid:228)kerhet och r(cid:228)ttvisa inom unionen. Tv(cid:229) tabeller (cid:246)ver asylans(cid:246)kningar s(cid:228)nds direkt till ledamoten och parlamentets generalsekretariat. (1) SEK(1999) 271 slutlig. (2) KOM(1999) 260 slutlig. (3) KOM(1999) 638 slutlig. (4) KOM(1999) 686 slutlig. (2000/C 374 E/145) SKRIFTLIG FR¯GA E-0626/00 fr(cid:229)n Erik Meijer (GUE/NGL) till r(cid:229)det (2 mars 2000) ˜mne: Kosovo: den serbiska minoritetens r(cid:228)tt till bost(cid:228)der i s(cid:228)kra omr(cid:229)den med serbisk majoritet 1. K(cid:228)nner r(cid:229)det till att en stor del av dem som tillh(cid:246)r den serbiska minoriteten i Kosovo och som stannat kvar i omr(cid:229)det inte l(cid:228)ngre, efter det att den nya styrelsen installerats 1999, har m(cid:246)jlighet att fritt resa genom Kosovo och (antingen p(cid:229) tempor(cid:228)r eller varaktig basis) bege sig till omr(cid:229)den som st(cid:229)r under den serbiska eller montenegrinska regeringens f(cid:246)rvaltning? K(cid:228)nner r(cid:229)det ocks(cid:229) till att denna befolknings- grupp f(cid:246)raktas av den albanska minoriteten som i sin tur missgynnades mellan 1987 och 1999 och att den milit(cid:228)ra och politiska ledningen inte har tillr(cid:228)ckliga personella resurser f(cid:246)r att trygga resandet? 2. Kan r(cid:229)det bekr(cid:228)fta att det under tiden i den kosovarska staden Orahovac f(cid:246)r den serbiska befolk- ningen uppst(cid:229)tt en situation som starkt p(cid:229)minner om situationen i den tidigare s(cid:229) kallade (cid:148)safe haven(cid:148) Srebrenica i Bosnien och Hercegovina, allts(cid:229) att den befolkning som bor d(cid:228)r isolerats fr(cid:229)n omgivningen d(cid:228)r det bor en annan befolkningsgrupp som g(cid:228)rna skulle vilja bli av med den omringade minoriteten? 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/123 Hur avser r(cid:229)det kunna f(cid:246)rhindra att det till slut kommer att g(cid:229) p(cid:229) samma s(cid:228)tt med den serbiska 3. minoriteten i Orahovac som det tidigare gick med (cid:148)safe haven(cid:148) Srebrenica, allts(cid:229) att den nederl(cid:228)ndska milit(cid:228)ren p(cid:229) platsen inte kan f(cid:246)rhindra att den etniska grupp som dominerar i omgivningen intar omr(cid:229)det varefter ortsbefolkningen f(cid:246)rdrivs eller rentav d(cid:246)das? 4. Vad t(cid:228)nker r(cid:229)det g(cid:246)ra f(cid:246)r att se till att alla inv(cid:229)nare, som bor i den serbiska delen av Orahovac och andra isolerade omr(cid:229)den och ur trygghetssynvinkel ser sig f(cid:246)ranl(cid:229)tna att l(cid:228)mna sitt nuvarande bos(cid:228)ttnings- omr(cid:229)de f(cid:246)r gott, f(cid:229)r en m(cid:246)jlighet att bos(cid:228)tta sig i omr(cid:229)den som st(cid:229)r under den serbiska eller monteneg- rinska regeringens f(cid:246)rvaltning eller eventuellt, efter att det n(cid:229)tts en (cid:246)verenskommelse i saken med den albanska befolkningsmajoriteten, kan flytta till det omr(cid:229)de som ligger invid gr(cid:228)nsen till Serbien norr om staden Kosovska Mitrovica och som sedan gammalt bebotts av serber? Svar (25 maj 2000) R(cid:229)det hyser fortfarande stor oro (cid:246)ver situationen f(cid:246)r serber och andra etniska och religi(cid:246)sa minoriteter i Kosovo, och (cid:228)r best(cid:246)rt (cid:246)ver att det omfattande v(cid:229)ldet mellan olika etniska grupper forts(cid:228)tter. Det nya utbrottet av fientliga aktioner i Mitrovica (cid:228)r bara det senaste exemplet p(cid:229) hur sv(cid:229)rt det (cid:228)r att (cid:246)verbrygga det hat och den misstro som byggts upp under (cid:229)rtionden. Denna situation kan mycket v(cid:228)l f(cid:229) sv(cid:229)ra (cid:229)terverkningar i andra st(cid:228)der i Kosovo, d(cid:228)ribland (cid:228)ven Orahovac. R(cid:229)det har vid upprepade tillf(cid:228)llen uttryckt sitt (cid:229)tagande att str(cid:228)va mot ett demokratiskt och multietniskt Kosovo i enlighet med FN:s s(cid:228)kerhetsr(cid:229)ds resolution 1244, inbegripet ett obehindrat och s(cid:228)kert (cid:229)terv(cid:228)nd- ande f(cid:246)r alla flyktingar. FN:s s(cid:228)kerhetsr(cid:229)ds resolution 1244 utg(cid:246)r s(cid:229)ledes i alla avseenden grundvalen f(cid:246)r EU:s politik. R(cid:229)det har dessutom vid otaliga tillf(cid:228)llen upprepat sitt starka f(cid:246)rd(cid:246)mande av alla v(cid:229)ldshand- lingar och (cid:246)vergrepp och all intolerans och har gjort klart f(cid:246)r ledarna i Kosovo att trov(cid:228)rdiga (cid:229)tg(cid:228)rder i riktning mot en f(cid:246)rsoning mellan befolkningsgrupperna (cid:228)r en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r st(cid:246)d fr(cid:229)n EU. Den (cid:228)rade parlamentsledamoten (cid:228)r med all s(cid:228)kerhet medveten om att r(cid:229)det inte spelar n(cid:229)gon direkt roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller s(cid:228)kerheten vid genomf(cid:246)randet av FN:s s(cid:228)kerhetsr(cid:229)ds resolution 1244 (cid:129) i detta syfte och p(cid:229) grundval av ett mandat fr(cid:229)n FN har Nato uppr(cid:228)ttat en s(cid:228)kerhetsstyrka p(cid:229) 50 000 man i omr(cid:229)det. Denna styrka (KFOR) har uppr(cid:228)ttats just i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla trygghet och s(cid:228)kerhet f(cid:246)r minoritetsgrupperna s(cid:229) att alla flyktingar och f(cid:246)rdrivna personer i omr(cid:229)det uppmuntras att (cid:229)terv(cid:228)nda. EU-l(cid:228)nderna st(cid:229)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)r 80 % av KFOR, och deltagande medlemsstater har nyligen beslutat att ut(cid:246)ka sina kontingenter. F(cid:246)r att hj(cid:228)lpa till att bek(cid:228)mpa v(cid:229)ld mellan olika etniska grupper och f(cid:246)r att skapa den s(cid:228)kerhet som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att f(cid:246)rm(cid:229) den icke-albanska befolkningen i Kosovo att stanna kvar i omr(cid:229)det och motivera dem som redan har gett sig av att (cid:229)terv(cid:228)nda, st(cid:246)der EU ocks(cid:229) UNMIK:s insatser f(cid:246)r att bygga upp en civil polisstyrka i Kosovo. Som svar p(cid:229) v(cid:228)djanden fr(cid:229)n Bernard Kouchner och generalsekreteraren/h(cid:246)ge representanten Javier Solana bidrog medlemsstaterna i mars 2000 med tillf(cid:228)lliga insatser f(cid:246)r att f(cid:246)rst(cid:228)rka UNMIK:s polisstyrka med ytterligare 320 poliser. Om man beaktar de extremt sv(cid:229)ra f(cid:246)rh(cid:229)llandena under vilka KFOR och FN:s civila poliser m(cid:229)ste arbeta anser r(cid:229)det att man redan har (cid:229)stadkommit mycket p(cid:229)tagliga framsteg i riktning mot de m(cid:229)l som anges i FN:s s(cid:228)kerhetsr(cid:229)ds resolution 1244. F(cid:246)r att hantera den situation som r(cid:229)der i Kosovo har r(cid:229)det (cid:228)ven gett kraftigt st(cid:246)d till uppr(cid:228)ttandet av FN:s uppdrag (UNMIK) genom att bidra till dess budget och till fullo ta ansvar f(cid:246)r UNMIK:s fj(cid:228)rde pelare som har hand om (cid:229)teruppbyggnad och ekonomisk rehabilitering. R(cid:229)det st(cid:246)der ocks(cid:229) beslutet av Bernard Kouchner, s(cid:228)rskild representant f(cid:246)r FN:s generalsekreterare, att inr(cid:228)tta ett gemensamt interimistiskt f(cid:246)rvaltningsr(cid:229)d genom vilket alla etniska grupperingar s(cid:229) sm(cid:229)ningom kommer att bli delaktiga i Kosovos f(cid:246)rvaltning. Hittills har kosovoserberna v(cid:228)grat att delta i detta och andra liknande organ. EU har uppmanat kosovoserberna att ompr(cid:246)va denna bojkott s(cid:229) att de kan delta i uppbyggnaden av ett multietniskt Kosovo och se till att de f(cid:229)r ta plats i de f(cid:246)rvaltningsstrukturer som h(cid:229)ller p(cid:229) att ta form


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0636/00 υποβολή: Nelly Maes (Verts/ALE) προς το Συμβούλιο. Επανεγκατάσταση πληθυσμών σε βόρειες περιοχές της Ελλάδας όπου διαμένουν μειονότητες μακεδονικής και τουρκικής καταγωγής.

eurovoc_concepts:
EU migration policy
Eastern Macedonia and Thrace
Greece
Macedonia
competence of the Member States
migration for settlement purposes
national minority
sensitive area

text: C 26 E/74 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 26. 1. 2001 Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Aprili·oy 2000) To Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy anafe·retai sta eidika· me·tra poy anh·ggeile h Epitroph· sthn anakoi·nvsh· thw prow to Symboy·lio (1) kai ston kauorismo· tvn epistrofv·n kata· thn ejagvgh· tvn proi¤o·ntvn poy den perilamba·nontai sto para·rthma I, tvn opoi·vn ta pososta· meiv·uhkan kat(cid:146)apokoph·n kata· 4,5 % apo· thn 1 Mai(cid:138)oy 1999. Skopo·w ei·nai na antikatastauei· h mei·vsh ayth· apo· thn efarmogh· tvn eidikv·n me·trvn poy proanafe·ruhkan. Me ta eidika· me·tra aposkopei·tai na diathrhuoy·n oi dapa·new epistrofv·n gia ton kla·do ekto·w toy pararth·matow I sto plai·sio poy e·xei kauorisuei· gia tiw pistv·seiw proy¤ pologismoy·, e·tsi o·pvw ayte·w aporre·oyn apo· tiw apofa·seiw thw Arxh·w Proy¤ pologismoy·. Ta eidika· me·tra syni·stantai, afeno·w, se oikonomika· me·tra kai, afete·roy, sth dhmioyrgi·a miaw pro·suethw dieyko·lynshw, h opoi·a ua prosfe·rei pio ey·kolh pro·sbash sto kauestv·w teleiopoi·hshw prow epanejagvgh· kai ua epitre·cei sthn koinotikh· metapoihtikh· biomhxani·a na diathrh·sei thn antagvnistiko·thta· thw stiw agore·w toy ejvterikoy·. Oi tro·poi efarmogh·w ayth·w thw de·smhw me·trvn kai oi epiptv·seiw toyw stoyw diafo·royw kla·doyw pre·pei na apotele·soyn ako·mh to antikei·meno syzh·thshw me toyw empeirognv·monew tvn antiprosvpiv·n tvn kratv·n melv·n sto plai·sio tvn ana·logvn epitropv·n diaxei·rishw. (1) (cid:201)ggrafo COM(1999)625 teliko·. (2001/C 26 E/092) GRAPTH ERVTHSH E-0636/00 ypobolh·: Nelly Maes (Verts/ALE) prow to Symboy·lio (2 Marti·oy 2000) Ue·ma: Epanegkata·stash plhuysmv·n se bo·reiew perioxe·w thw Ella·daw o·poy diame·noyn meiono·thtew makedonikh·w kai toyrkikh·w katagvgh·w Ton Ianoya·rio 2000, to Ellhniko· Koinoboy·lio ch·fise no·mo sxetika· me thn epistrofh· Ellh·nvn apo· prv·hn sobietike·w dhmokrati·ew. O en lo·gv no·mow ori·zei o·ti merike·w xilia·dew politv·n ua egkatastauoy·n stiw bo·reiew perioxe·w thw Ella·daw o·poy katoikoy·n plhuysmiake·w oma·dew poy apoteloy·n meiono·thtew makedonikh·w kai toyrkikh·w katagvgh·w (perife·reiew Flv·rinaw kai Ja·nuhw). Mporei· to Symboy·lio na dv·sei leptomerei·w plhrofori·ew gia tiw praktike·w leptome·reiew ayth·w thw metafora·w plhuysmoy· se e·na kra·tow me·low thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; Mporei· to Symboy·lio na epibebaiv·sei o·ti xilia·dew poli·tew ua metaferuoy·n stiw bo·reiew eparxi·ew o·poy yfi·statai pro·blhma meionoth·tvn; Syneidhtopoiei· to Symboy·lio tiw syne·peiew poy mporoy·n na prokale·soyn stiw eyai·suhtew ayte·w perioxe·w oysiastike·w metabole·w sth dhmografikh· kata·stash· toyw; Apa·nthsh (8 Ioyni·oy 2000) Efista·tai h prosoxh· thw ajio·timhw kaw Boyleytoy· sto gegono·w o·ti to Symboy·lio den ei·nai armo·dio na apofanuei· epi· uema·tvn poy ypa·gontai sthn eyuy·nh eno·w kra·toyw me·loyw. (2001/C 26 E/093) GRAPTH ERVTHSH E-0637/00 ypobolh·: Nelly Maes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (3 Marti·oy 2000) Ue·ma: Anagnv·rish tvn Koy·rdvn vw meiono·thtaw kai h e·ntajh thw Toyrki·aw. Apo· th Dia·skech Koryfh·w toy Elsi·nki ton Deke·mbrio toy 1999 h Toyrki·a anagnvri·sthke epish·mvw vw ypoch·fia xv·ra gia e·ntajh sthn EE. Oi o·roi symmetoxh·w thw xv·raw ayth·w sthn EE ei·nai ekdhmokratismo·w, belti·vsh thw kata·stashw tvn anurvpi·nvn dikaivma·tvn kai th·rhsh tvn krithri·vn thw Synuh·khw thw Kopegxa·ghw


title: Reglamento (CE) n° 479/2000 de la Comisión, de 2 de marzo de 2000, relativo a las ofertas comunicadas para la exportación de avena en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 1897/1999

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
export
export refund
oats

formats: pdf print

text: 3. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 58/9 REGLAMENTO (CE) No 479/2000 DE LA COMISIÓN de 2 de marzo de 2000 relativo a las ofertas comunicadas para la exportación de avena en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 1897/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisión, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determinadas disposi- ciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesión de las restituciones a la exportación y las medidas que deben adoptarse en caso de perturbación en el sector de los cereales (3), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4), Visto el Reglamento (CE) no 1897/1999 de la Comisión, de 2 de septiembre de 1999, relativo a una medida especial de intervención para los cereales en Finlandia y en Suecia (5), cuya última modificación la constituye por el Reglamento (CE) no 2482/1999 (6), y, en particular, su artículo 8, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 1897/1999 ha abierto una licita- ción de la restitución de avena producida en Finlandia y en Suecia y destinada a ser exportada de Finlandia y de Suecia a todos los países terceros; (2) (3) (4) En virtud del artículo 8 del Reglamento (CE) no 1897/ 1999, la Comisión, basándose en las ofertas comuni- cadas y con arreglo al procedimiento establecido en el artículo 23 del Reglamento (CE) no 1766/92 puede decidir no dar curso a la licitación. Teniendo en cuenta, en particular, los criterios previstos en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95, no resulta oportuno proceder a la fijación de una restitución máxima. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 No se dará curso a las ofertas comunicadas del 25 de febrero al 2 de marzo de 2000 en el marco de la licitación para la restitución a la exportación de avena contemplada en el Regla- mento (CE) no 1897/1999. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 3 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 2 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 233 de 3. 9. 1999, p. 10. (6) DO L 303 de 26. 11. 1999, p. 3


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0539/00 υποβολή: Raffaele Costa (PPE-DE) προς το Συμβούλιο. Αμοιβές τωνπαλλήλων της Ευρωπαϊκής Τράπεζας Επενδύσεων (ΕΤΕ).

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
remuneration of work

text: 6. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 72 E/3 H ejakri·bvsh toy ariumoy· tvn synedria·sevn stiw opoi·ew symmetei·xan ligo·teroi apo· e·ji empeirognv·monew kauv·w kai o·lvn tvn xvristv·n ryumi·sevn, ua apaith·sei mia makroxro·nia kai dapanhrh· e·reyna kata· peri·ptvsh, thn opoi·a h Eyrvpai¤kh· Epitroph· adynatei· prow to paro·n na dienergh·sei, lo·gv a·llvn proteraioth·tvn. To i·dio isxy·ei kai gia to ai·thma toy ajio·timoy boyleyth·, sxetika· me thn ypobolh· eno·w plh·royw katalo·goy me toyw symmete·xontew se synedria·seiw gia tiw opoi·ew e·gine epistrofh· tvn dapanv·n tajidi·oy. Eja·lloy, ta ono·mata symmetexo·ntvn poy den ei·xan dioristei· prosvpika· vw me·lh, pre·pei na uevrhuoy·n prosvpika· dedome·na, sto pney·ma thw odhgi·aw 95/46/EK toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 24hw Oktvbri·oy 1995 gia thn prostasi·a tvn fysikv·n prosv·pvn e·nanti thw epejergasi·aw dedome·nvn prosvpikoy· xarakth·ra kai gia thn eley·uerh kyklofori·a tvn dedome·nvn aytv·n (2). (cid:201)tsi, dyna·mei toy a·ruroy 7 a) thw odhgi·aw, «to pro·svpo sto opoi·o anafe·rontai ta dedome·na pre·pei na dv·sei th rhth· sygkata·uesh·» toy gia thn apoka·lych tvn onoma·tvn. Ayto· ua apaitoy·se polya·riumew memonvme·new diadikasi·ew, prokeime·noy na lhfuei· h sygkata·uesh tvn pollv·n xilia·dvn ato·mvn poy symmetei·xan se ayte·w tiw synedria·seiw. (1) (2) EE C 219 E thw 1. 8. 2000, sel. 138. EE L 281 thw 23. 11. 1995. (2001/C 72 E/003) GRAPTH ERVTHSH E-0539/00 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow to Symboy·lio (2 Marti·oy 2000) Ue·ma: Amoibe·w tvn ypallh·lvn thw Eyrvpai¤kh·w Tra·pezaw Ependy·sevn (ETE) Lamba·nontaw ypo·ch o·ti apo· ton proy¤ pologismo· thw Eyrvpai¤kh·w Tra·pezaw Ependy·sevn (ETE) peri·poy 129 ekatommy·ria Ecu (250 disekatommy·ria li·rew Itali·aw) proori·zontai gia toyw misuoy·w 1000 (998 gia thn akri·beia) ypallh·lvn toy orga·noy• sto anvte·rv poso· perilamba·nontai o·xi mo·no oi misuoi· tvn anv·tervn dioikhtikv·n stelexv·n, h dapa·nh gia toyw opoi·oyw aggi·zei tiw 260 000 Ecu (500 ekatommy·ria li·rew Itali·aw) ethsi·vw, alla· kai kaly·ptei kai toyw misuoy·w tvn aplv·n dioikhtikv·n ypallh·lvn, ervta·tai to Symboy·lio: 1. Poia ei·nai h sy·nuesh toy dieyuyntikoy· prosvpikoy· thw ETE; 2. Poioi ei·nai oi misuoi· kai oi parakratoy·menoi fo·roi (akaua·ristoi kai kauaroi· misuoi· symperilambanome·nvn kai tvn epidoma·tvn kai apozhmiv·sevn); 3. Poiow ei·nai o me·sow synoliko·w o·row tvn amoibv·n tvn anv·tervn dioikhtikv·n stelexv·n (ypallh·lvn thw ETE); 4. Alhuey·ei o·ti h dapa·nh gia toyw 1000 ypallh·loyw thw ETE ypologizo·menh epi· th ba·sei toy me·soy o·roy tvn amoibv·n poy kataba·llontai gia ka·ue epi·pedo, symperilambanome·nvn kai tvn amoibv·n kai loipv·n dapanv·n poy kataba·llei h tra·peza, ane·rxetai se 250 ekatommy·ria lirv·n Itali·aw ethsi·vw (130 ekatommy·- ria eyrv· peri·poy), poso· poy jeperna· to dipla·sio toy anti·stoixoy me·soy eyrvpai¤koy· misuoy· tvn trapezikv·n ypallh·lvn poy isoy·tai me 100 ekatommy·ria lirv·n Itali·aw ethsi·vw (ligo·tero tvn 52 000 eyrv· ethsi·vw); 5. Alhuey·ei o·ti ta me·lh toy dioikhtikoy· symboyli·oy thw tra·pezaw ka·ue mh·na eispra·ttoyn synolikv·w kauare·w apodoxe·w y·coyw 50 ekatommy·ria lirv·n Itali·aw; 6. Alhuey·ei o·ti oi genikoi· dieyuynte·w thw tra·pezaw ka·ue mh·na eispra·ttoyn synolikv·w kauare·w apodoxe·w y·coyw 40 ekatommy·ria lirv·n Itali·aw; 7. Alhuey·ei o·ti dhmosiopoioy·ntai stoixei·a gia toyw misuoy·w tvn ypallh·lvn thw tra·pezaw mo·no me·xri toy epipe·doy toy proi¤stame·noy tmh·matow; 8. Alhuey·ei o·ti orisme·noi dioikhtikoi· ypa·llhloi thw tra·pezaw ypo· dia·forew idio·thtew, eispra·ttoyn apo· thn tra·peza eiso·dhma anerxo·meno se 500 000 eyrv· ethsi·vw (peri·poy e·na disekatommy·rio li·rew Itali·aw); 9. Den uevrei· to Symboy·lio o·ti ei·nai sko·pimo na problefuei· apo· 1hw Ianoyari·oy 2000 mei·vsh thw ta·jevw toy 30 % epi· tvn vw a·nv amoibv·n; 10. Poio ei·nai to synoliko· poso· poy katablh·uhke gia o·loyw toyw dioikhtikoy·w kai loipoy·w ypallh·loyw thw tra·pezaw kata· th dia·rkeia toy 1998; C 72 E/4 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 6. 3. 2001 Apa·nthsh (18/19 Septembri·oy 2000) To Symboy·lio efista· thn prosoxh· toy Ajio·timoy k. Boyleyth· sto gegono·w o·ti h Eyrvpai¤kh· Tra·peza Ependy·sevn, h opoi·a proble·petai sto a·ruro 266 thw Synuh·khw gia thn i·drysh thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw, thw opoi·aw ta me·lh ei·nai ta kra·th me·lh, diaue·tei nomikh· prosvpiko·thta. H Tra·peza die·petai apo· e·na katastatiko·, to opoi·o apotelei· antikei·meno eno·w prvtoko·lloy prosarthme·noy sth Synuh·kh, to a·ruro 8 toy opoi·oy dieykrini·zei o·ti h Tra·peza dioikei·tai kai dieyuy·netai apo· e·na Symboy·lio Dioikhtv·n, e·na dioikhtiko· symboy·lio kai mia dieyuy·noysa epitroph·. Oi synue·seiw toyw kauori·zontai antistoi·xvw apo· ta a·rura 9, 11 kai 13 toy Prvtoko·lloy peri· toy katastatikoy· thw Tra·pezaw. To i·dio ayto· katastatiko· proble·pei o·ti oi ypa·llhloi kai to loipo· prosvpiko· thw Tra·pezaw ypo·keintai sthn ejoysi·a toy Proe·droy thw dieyuy·noysaw epitroph·w o opoi·ow toyw proslamba·nei kai toyw apoly·ei. To Symboy·lio kalei· synepv·w ton Ajio·timo k. Boyleyth· na e·ruei se epafh· me thn Eyrvpai¤kh· Tra·peza Ependy·sevn v·ste na la·bei tiw sygkekrime·new plhrofori·ew tiw opoi·ew zhta·. (2001/C 72 E/004) GRAPTH ERVTHSH E-0554/00 ypobolh·: Theodorus Bouwman (Verts/ALE) kai Karla Peijs (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Xro·now ergasi·aw toy prosvpikoy· toy ko·kpit (ua·lamow xeiristoy· aeroska·foyw) se sxe·sh me thn asfa·leia thw enae·riaw kyklofori·aw kai th leitoyrgi·a thw esvterikh·w agora·w To ollandiko· thleoptiko· pro·gramma Netwerk thw 21hw Ianoyari·oy 2000 h·tan afiervme·no stiw perio·doyw ergasi·aw toy prosvpikoy· toy ko·kpit tvn aeroskafv·n. Apo· to pro·gramma ayto· fa·nhke kauara· o·ti peri·odoi ergasi·aw 14 vrv·n h· kai perissote·rvn den apoteloy·n ejai·resh. Ayto· isxy·ei kyri·vw gia tiw aeroporike·w etairi·ew tsa·rter. Pro·sfath e·reyna toy germanikoy· institoy·toy enae·rivn kai diasthmikv·n metaforv·n (DLR) thw Kolvni·aw ape·deije o·ti oi makre·w peri·odoi ergasi·aw ue·toyn se ki·ndyno thn asfa·leia. Se adia·kopew pth·seiw a·nv tvn 10 vrv·n th ny·xta kai a·nv tvn 12 vrv·n thn hme·ra emfani·zetai yperko·pvsh kai apv·leia sygke·ntrvshw sto prosvpiko· toy pilothri·oy. Paro·moia e·reyna thw NASA stiw Hnvme·new Politei·ew kate·lhje sto i·dio apote·lesma. Me ba·sh thn e·reyna ayth· se olo·klhrew tiw Hnvme·new Politei·ew kauori·suhke to anv·tato o·rio toy xro·noy ergasi·aw na mhn yperbai·nei tiw 10 v·rew th ny·xta kai tiw 12 v·rew thn hme·ra. Oi nomouesi·ew tvn kratv·n melv·n thw EE diafe·royn vw prow to ue·ma ayto·. Oi sxetike·w ryumi·seiw sthn Ollandi·a proble·poyn anv·tato o·rio 16 vrv·n kai para·tash gia mia·mish ako·mh v·ra se peri·ptvsh apro·bleptvn synuhkv·n. (cid:129) gnvri·zei h Epitroph· tiw e·reynew thw NASA kai toy DLR; (cid:129) symfvnei· h Epitroph· mazi· maw, e·xontaw ypo·ch ta pori·smata aytv·n tvn ereynv·n, o·ti ei·nai aney·uyno kai adikaiolo·ghto to prosvpiko· toy ko·kpit na erga·zetai synexv·w perisso·terew v·rew apo· o·, ti synista· h NASA kai to DLR; (cid:129) symfvnei· h Epitroph· mazi· maw o·ti gia thn kalh· leitoyrgi·a thw esvterikh·w agora·w ei·nai shmantiko· o·la ta kra·th me·lh na efarmo·zoyn tiw i·diew perio·doyw ergasi·aw me gnv·mona thn asfa·leia; Sthn aitiologikh· e·kuesh thw e·kueshw Smet (A5-0041/1999) sxetika· me thn tropopoi·hsh thw odhgi·aw 93/104/ EK (1), o·son afora· orisme·new ptyxe·w thw orga·nvshw toy xro·noy ergasi·aw, sto shmei·o 5 anafe·retai o·ti h Epitroph· e·xei apofasi·sei na ypoba·lei pro·tash gia to prosvpiko· tvn enae·rivn metaforv·n. (cid:129) Sto plai·sio ayto·, ua protei·nei h Epitroph· na symperilhfuoy·n sthn odhgi·a oi proanaferuei·sew episthmo- nike·w systa·seiw; Ea·n nai, po·te ua symbei· ayto·; (1) EE L 307 thw 13. 12. 1993, sel. 18


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Arvio yhtenäisvaluutan käyttöönoton jälkeisistä kuukausista"

eurovoc_concepts:
European Central Bank
euro
financial market
monetary policy
national currency

text: 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/23 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Arvio yhtenäisvaluutan käyttöönoton jälkeisistä kuukausista” (2000/C 117/05) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 29. huhtikuuta 1999 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon aiheesta ”Arvio yhtenäisvaluutan käyttöönoton jälkeisistä kuukausista”. Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -jaosto antoi esittelijä Mario Sepin valmistelutyöhön perustuvan lausuntonsa 1. helmikuuta 2000. ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. täysistunnossa Talous- (maaliskuun 2. päivän kokouksessa seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 69 ääntä puolesta ja 2 vastaan, eikä kukaan pidättynyt äänestämästä. ja 2. maaliskuuta 2000 pitämässään 370. 1. Johdanto 2. Euroalueen talouden tila ja EKP:n rahapolitiikka Lausunto, joka annetaan muutama kuukausi euron 1. 1. käyttöönoton jälkeen, voi vaikuttaa ennenaikaiselta. Käyttöön- otosta kuluneen lyhyen ajan vuoksi on eurojärjestelmän raha- politiikan rakenteellisia vaikutuksia epäilemättä mahdoton analysoida tyhjentävästi. Lausunnon antaminen on kuitenkin perusteltua, koska euroon liittyvät asiat kiinnostavat kansalai- sia ja koska tavoitteena on myös kehittää menetelmä, jota voidaan mahdollisesti hyödyntää tulevaisuudessa. Euroopan keskuspankin johtajan tapaaminen kahdes- 1. 2. ti (1) tarjosi erinomaisen tilaisuuden selventää ja syventää rahapolitiikan suuntauksia. Komitea pitää tällaisia tapaamisia erittäin hyödyllisinä ongelmien analysoimiseksi sekä keskus- pankin ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan välisen jatku- van vuoropuhelun luomiseksi. Komitea toivookin, että vuoro- puhelu jatkuu siinä muodossa, joka kokemuksen myötä osoit- tautuu kaikkein hyödyllisimmäksi. 1. 3. Menetelmän osalta on tarpeen analysoida mm. luoton- annon, korkotason ja muiden niiden kaltaisten rahapoliittisten suureiden kehitystä. Komitea on kuitenkin ennen kaikkea kiinnostunut rahapolitiikan roolista esim. työllisyyden, BKT:n, teollisuustuotannon ja viennin kaltaisten reaalitalouden osate- kijöiden kehityksessä. 1. 4. Huomiota on erityisesti kiinnitettävä euroon ja sen vaihtokurssiin etenkin dollariin verrattuna sekä vaikutuksiin, joita euron vakiintumisella varantovaluutaksi voi olla. 1. 5. Analyysin kolmas näkökohta koskee institutionaalisia seikkoja, eli komission, neuvoston, Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean ja EKP:n suhteita. Lisäksi tarkastel- laan keskuspankin sekä jäsenvaltioiden pankki- ja rahoitusval- vonnasta vastaavien viranomaisten suhteita. 2. 1. EKP:n kuukausikatsaukset sisältävät erittäin hyödyllistä tietoa, joka auttaa ymmärtämään talouden tilaa ja erityisesti rahapolitiikan suutauksia. 2. 2. Perusrahoitusoperaatioiden korko on pysynyt vakaana sen jälkeen, kun se huhtikuisen päätöksen mukaan laskettiin 2,5 prosenttiin. Talletuskorko säilytettiin 1,5 prosentissa ja maksuvalmiusluoton korko 3,5 prosentissa. EKP päätti kuitenkin 4. marraskuuta 1999 nostaa peruspisteellä korkoa 50:llä 2. 3. perusrahoitusoperaatioiden 3 %:iin. Vaikka elpymisestä kertovien merkkien on vielä vahvis- 2. 4. tuttava, vaikuttaa siltä, että vuoden 1999 ensimmäisten kuu- kausien suhdannetaantumasta ollaan nyt toipumassa. EU on ainakin nostanut BKT:a koskevaa kasvuennustettaan. EKP katsoo, ettei koronnosto hidasta elpymistä, vaan luo pohjan inflaatiota aiheuttamattomalle kasvulle. Koronnostolle EKP mainitsee kaksi perustetta: rahan 2. 5. määrän (M3-aggregaatti) kasvu eurojärjestelmässä 6,1 prosent- tiin pankin 4,5 prosentin viitearvoon verrattuna, ja tiettyjen sisäisiä hintoja kuvaavien indikaattorien nousu. (1) 11. marraskuuta 1997 ja 30. kesäkuuta 1999. 2. 6. Nostamalla korkoa 50:llä peruspisteellä EKP halusi antaa selkeän viestin rahamarkkinoille siitä, että se tahtoo säilyttää hintavakauden. Lisäksi sen tavoitteena oli välttää tarve turvautua tulevaisuudessa tätä voimakkaampiin keinoihin. C 117/24 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 2. 7. Talouskasvun kiihtymisen (joka on pääasiassa etenkin kriisialueilla tapahtuneen kansainvälisen tilanteen parantumi- sen ansiota) sekä eurojärjestelmän sisäisen kysynnän kasvun tulisi nopeuttaa kauppa- ja palveluelinkeinojen muutosproses- sia euroalueella. 2. 8. Hintakehityksestä EKP on viime kuukausina antanut julkaisuissaan kahdenlaisia viestejä. Yhtäältä voidaan järkipe- räisesti olettaa, että jäsenvaltioiden palkkapolitiikka yhdessä sääntelyn purkamiseen tähtäävän yhteisön politiikan kanssa voi lisätä hintojen korotuspaineita. Toisaalta sekä öljytuottei- den että monien raaka-aineiden hinnannousu ja dollarin vahvistuminen on huolestuttavaa, etenkin kun otetaan huo- mioon maksuvalmiuden ja erityisesti sen kaikkein likvideim- pien muotojen (setelit ja lyhyet luotot) nopea kasvu. 2. 9. EKP:n mielestä se on rahapolitiikallaan, joka on osal- taan alentanut pitkiä korkoja, tehnyt kaiken, mitä rahapolitii- kan keinoin on tehtävissä eurojärjestelmään kohdistuvien taloudellisten ja yhteiskunnallisten ongelmien torjumiseksi. Sen mielestä nyt on talous- ja sosiaalipolitiikan keinoin pantava alulle tarvittavat rakenneuudistukset, jotta investointien määrä saadaan käännettyä uudelleen kasvuun ja työttömyys alene- maan. 3. Euro ja talous 3. 1. Komitea on EKP:n kanssa yhtä mieltä siitä, että tärkein edellytys investointien lisäämiselle on hintavakaus. Keskus- pankki ansaitseekin tunnustuksen rohkeasta korkopolitiikas- taan. 3. 2. On kuitenkin pantava merkille, että investoinnit ovat joissain jäsenvaltioissa lisääntyneet hitaasti siitä huolimatta, että saavutettu vakaus vaikuttaa kestävältä ja korkotaso on edelleen poikkeuksellisen alhainen. Pitkien korkojen on havait- tu viime kuukausina (toukokuusta lähtien) hieman nousseen. Alhaisen inflaation vuoksi reaalikorkotaso on noussut. Pitkät korot reagoivat kansainväliseen kehitykseen ja etenkin Yhdys- valtojen korkotason nousuun (vaikka Euroopan taloudellinen ilmasto poikkeaakin huomattavasti USA:ssa vallitsevasta). 3. 3. EKP:n näkemyksen mukaan hitaus johtuu Euroopan talouden joustamattomuudesta. Koska yritysten toiminta komitean näkemyksen mukaan riippuu osittain Euroopan keskuspankin monimutkaisista arvioista (työvoiman kysynnän ja tarjonnan rakenne, rahoitus- ja tuotemarkkinoiden inte- groinnin keskeneräisyys, markkinoiden maailmanlaajuistumi- sesta johtuva kova kansainvälinen kilpailu jne. ), komitea katsoo, että osasyynä nykyiseen tilanteeseen on yhtäältä sisäi- sen kysynnän ja toisaalta julkisten investointien riittämättö- myys, vaikka se onkin tietoinen siitä, ettei vielä ole lopullisten arvioiden aika. 3. 4. Vakaus- ja kasvusopimuksessa on velvoitettu kaikki maat noudattamaan erittäin tiukkaa palkkapolitiikkaa ja rajoit- tamaan julkista kulutusta. Tästä syntyy ainakin lyhyellä aikavä- lillä ristiriita hintavakauteen tähtäävien politiikkojen välillä. Hintavakaus on yhtäältä kehityksen edellytys, mutta jarruttaa toisaalta useimmissa maissa huomattavasti euroalueen sisäisen kysynnän kasvua. (Ulkoinen kysyntä on unionin tasolla suh- teellisen merkityksetön tekijä. Niinpä onkin välttämätöntä, että euromaat tiedostavat ulkoisen kysynnän toissijaisen merkityk- sen nykyistä paremmin. ) Näin ollen voidaankin kysyä, riittääkö vakaus- 3. 5. ja kasvusopimuksen ansiosta saavutettu vakauden ja kasvun tasapaino Euroopassa sysäämään liikkeelle pitkälti sisäistä käyttövoimaa edellyttävän talouskasvun. EKP perustelee koronnostoa eurojärjestelmän sisäisillä 3. 6. indikaattoreilla. Ei kuitenkaan varmasti ole sattuma, että EKP teki Yhdysvaltain keskuspankin kahden tuoreimman koronnostopäätöksen jälkeen vastaavat päätökset. 3. 7. Komitea ei aio puuttua tätä EKP:n päätöstä arvioides- saan teknisiin seikkoihin. Vielä ei myöskään ole mahdollista arvioida päätöksen vaikutusta elpymiseen. Joka tapauksessa lienee paikallaan korostaa, että hintataso alitti selvästi Eco- fin-neuvoston asettaman 2 prosentin rajan ja että EKP:n enna- kointi voi myönteisten inflaatiovaikutusten lisäksi hidastaa noususuhdannekehitystä, joka eräissä jäsenvaltioissa on vasta alkamassa. 3. 8. EKP:n arvio perustui ennenkaikkea maksuvalmiuteen sekä lisäksi erilaisiin piilevän inflaation osoittimiin. Tällaisten osoittimien ja niiden suhteellisen painoarvon nykyistä sel- keämpi määrittely olisi hyödyllistä niiden talouden toimijoiden ja instituutioiden toimintavarmuuden lisäämiseksi, jotka pyr- kivät edistämään eurojärjestelmän talouden elpymistä. 3. 9. Talous- ja sosiaalikomitea on yhtä mieltä EKP:n päätök- sestä omaksua Euroopan työllisyyssopimuksessa neuvonanta- jan rooli. Aiheen tärkeyden vuoksi komiteasta olisi toivottavaa, että luotaisiin yhteisneuvottelumenettely, johon kaikki unionin toimielimet osallistuvat. Tässä yhteydessä ratkaisevan tärkeäksi muodostuu makrotaloutta koskeva vuoropuhelu, johon EKP aikoo osallistua. 3. 10. Komitea kannattaa talouden rakenteiden muuntamis- ta nousua tukeviksi. Se haluaa kuitenkin myös korostaa perustamissopimuksen 2 artiklassa määrätyn ja eurojärjes- telmän omiin tavoitteisiinkin lukeutuvan eurooppalaisen yh- teiskuntamallin arvoa. 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/25 3. 11. EKP korostaa rakennepolitiikan tarpeellisuutta kasvun luomisessa, muttei keskustelussa painota riittävästi julkisten investointien roolia Euroopan talouden rakenteen vahvistami- sessa. Komitean mielestä joidenkin julkisten alojen liberalisoin- tiin ja yksityistämiseen tähtäävä politiikka ja valtion puuttumi- nen tuotantorakenteiden vahvistamiseen silloin kuin yksityiset investoinnit eivät riitä, eivät ole ristiriidassa. 3. 12. Euro lasketaan liikkeeseen vuonna 2002. Uuden rahan liikkeellelaskua mahdollisesti hankaloittaviin teknisiin, psykologisiin ja logistiikkaan liittyviin ongelmiin tulee kiin- nittää nykyistä enemmän huomiota. Jäsenvaltioiden keskus- pankkien tulee pikaisesti ryhtyä toimiin pankkijärjestelmien tukemiseksi uudessa tilanteessa. Erityisesti on luotava ennakol- joilla voidaan torjua kuluttajiin, ta rahapoliittiset välineet, jakeluyrityksiin ja yleisesti pk-yrityksiin kohdistuvat vahingolli- set vaikutukset. Komitea pidättää itselleen oikeuden käsitellä tätä kysymystä erillisessä lausunnossa. 3. 13. Euron ulkopuolelle jääneiden jäsenvaltioiden suhtau- tuminen vaihtelee. Isossa-Britanniassa toivotaan, että punta suuntautuisi kohti dollarin kurssia. Muut maat taas toivovat enemmän tai vähemmän päättäväisesti, että niiden valuutat lähentyvät euroa. 3. 14. Komiteasta olisi tärkeää jo nyt ensi vaiheessa arvioida etuja, joita euro tarjoaa yrityksille ja kuluttajille valuutanvaihto- kulujen osalta sen varmistamiseksi, että yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan mahdollisimman täsmällisesti. Komissio on laati- nut aiheesta muistion, jonka komitea toivoisi julkaistavan. 4. Toimielimet ja rahapolitiikka 4. 1. Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) institutio- naalinen ja yleinen asema on hyvin omalaatuinen. Se luotiin kansainvälisellä sopimuksella ja se vastaa itsenäisesti rahapoli- tiikasta sekä reagoi talouspolitiikasta päättävien ylikansallisten ja kansallisten instituutioiden toimiin. Lisäksi se on osa historiallista taloudellis-poliittista yhdentymisprosessia, jonka institutionaalinen toimintakehys on vielä keskeneräinen. Tilanteessa, 4. 2. jossa yhteisön toimeenpano- ja lainsää- däntövallan rakenteet eivät vielä ole saavuttaneet toivottua muotoa, sen voidaan katsoa edustavan varsin rohkeaa, jäsen- maiden perinteisesti erittäin tärkeää politiikan lohkoa koske- van itsemääräämisoikeuden siirtoa. 4. 3. EKPJ:n tärkein tavoite on hintavakauden ylläpitäminen. Sen lisäksi sen tulee tukea ”yhteisön yleistä politiikkaa” ja perustamissopimuksen 2 artiklan tavoitteiden saavuttamis- ta (1). Komitea panee merkille, että epävakaan alun jälkeen 4. 4. vuoropuhelu muiden instituutioiden kanssa on alkanut edistyä, vaikka komission kriisi ja uuden parlamentin valinta eivät tarjonneetkaan sille parhaita mahdollisia edellytyksiä. 4. 5. Perustamissopimuksessa määrätään yhteydenpidon paikoista ja ajankohdista. Perustamissopimuksen abstrakteja määräyksiä on kuitenkin hyvin usein vaikea soveltaa päivittäi- seen yhteydenpitoon, joka ei ole vielä täysin vakiintunutta. Ennen kaikkea tarvitaan yhteinen ja pitkäjänteinen yleisnäke- mys yhteisön kehittämistavoitteista. Tässä yhteydessä toistuvat tapaamiset parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan kanssa on merkittävä edistysaskel. 4. 6. EKPJ:n tavoitteiden saavuttaminen edellyttää EKP:lta rahapolitiikkaa, ylikansallisilta instituutioilta markkinoiden in- tegrointipolitiikkaa sekä jäsenvaltioilta budjettipolitiikan yh- denmukaistamista. Rahaliiton vuoksi eurojärjestelmään kuulu- vien maiden hallitusten verotukseen liittyvä yhteistyö ja koor- dinaatio on nykyään ensisijaisen tärkeää. Komitea kuitenkin myöntää, että vakaus- ja kasvusopimus on toistaiseksi edistänyt tarvittavaa budjettikuria ja talousarvioiden yhdenmukaista- mista. 4. 7. Osana toimielimiin liittyvien ongelmien ratkaisua on määriteltävä myös eurojärjestelmään osallistuvien maiden val- tiovarainministereiden, eli nk. ”Euro 11” -neuvoston rooli ja sen suhteet toimielimiin. 4. 8. EKP:n kuukausikatsaukset ja sen pääjohtajan sekä mui- den johtajien pitämät puheet ovat asiantuntijoille ja toimieli- mille tärkeitä tietolähteitä. Komitea kuitenkin suosittaa myös yksittäisiä maita koskevien tietojen julkaisemista. Lisäksi lienee paikallaan lisätä avoimuutta ja kansalaisille suunnattua tiedo- tusta. Koska komitean näkemyksen mukaan yleisellä mielipi- teellä on huomattava merkitys EKP:n toiminnalle, se katsoo voivansa omaksua itselleen tässä yhteydessä tärkeän roolin linkkinä kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen ja EKP:n välillä. (1) EKP:n perussäännön 2 artikla: Perustamissopimuksen 105 artiklan 1 kohdan mukaan EKPJ:n ensisijaisena tavoitteena on pitää yllä hintatason vakautta. EKPJ tukee yleistä talouspolitiikkaa yhteisössä osallistuakseen 2 artiklassa määriteltyjen yhteisön tavoitteiden saavuttamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hintatason va- kauden tavoitetta. EKPJ toimii sellaiseen vapaaseen kilpailuun perustuvan avoimen markkinatalouden periaatteen mukaisesti, joka suosii voimavarojen tehokasta kohdentamista, ja se noudattaa sopimuksen 3 a artiklassa määrättyjä periaatteita. C 117/26 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 5. Finanssipolitiikka 5. 1. Dollarin ja euron vaihtokurssin kehitys riippuu tulevina kuukausina ennen kaikkea korkotason kehityksestä Yhdysval- loissa ja Euroopassa. 5. 2. Yhdysvaltojen rahamarkkinoiden vahvistumista lisää sekä maan talouden dynaamisuus että Eurooppaa korkeampi korkotaso, jonka ansiosta USA:n markkinoille virtaa rahoitus- ta. Ilmiöön vaikuttaa myös se, että Euroopan rahoitusmarkki- nat ovat vielä liian epäyhtenäiset ja jäsenvaltioiden lainsäädäntö ei ole yhdenmukaista. Vaikutuksensa on myös sillä, että suurin osa sisäisestä kaupasta käydään edelleen jäsenvaltioiden rahayksiköissä, vaikka viime aikoina onkin saatu rohkaisevia merkkejä euroalueen raha- ja rahoitusmarkkinoiden yhdenty- misestä. 5. 3. Tässä yhteydessä olisi paikallaan käsitellä pankkien ja rahoituslaitosten sekä rahoitusmarkkinoiden valvontaa, joka nykyään kuuluu jäsenvaltioiden keskuspankkien (tai muiden erityisten valvontaelinten) tehtäviin. Tässä yhteydessä EKP:llä on puhtaasti neuvoa-antava rooli. Koska perustamissopimuk- sen nojalla (105 artikla) keskuspankilla on jonkin verran tähän liittyvää toimivaltaa, neuvoston tulisi selvittää perusteellisesti, voitaisiinko lisätä EKP:n roolia laajentaa koordinaattorina yhteisten kriteerien luomiseksi suurille eurooppalaisille pan- keille, jotta taattaisiin niiden käytäntöjen tehokas harmoni- sointi. 6. Euron kansainvälinen asema EKP:n mukaan yhteisön ulkopuolisten maiden keskus- 6. 1. pankit monipuolistavat rahavarantojaan vähitellen euron hyväksi. Voidaan olettaa, ettei ensimmäisinä kuukausina ole tapahtunut huomattavia siirtymiä, etenkin kun otetaan huo- mioon kauppataseen sitkeä ylijäämä. Euron noususta kansainväliseksi varantovaluutaksi 6. 2. voisi kuitenkin aiheutua maailmantaloudelle hyvin vaikeasti hallittavia ongelmia. Komitea toivoo, että kansainvälisellä tasolla päästään sopimukseen, jonka ansiosta jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden rahavarantojen huomattava monipuolistuminen voisi tapahtua hallitusti ja häiriöittä. 6. 3. Kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla on huomattavia järjestelmäriskejä, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti myös eu- rojärjestelmään. Tämän vuoksi on välttämätöntä tukea C7:n aloitteesta hahmoteltavia ponnisteluja maailmanlaajuisen koordinoinnin, seurannan ja valvonnan järjestämiseksi. Raha- poliittisesti vakaa eurooppalainen alue lisää käytännössä joka tapauksessa pääomamarkkinoiden vakautta ja edistää ennustet- tavuutta. 6. 4. Yhdysvallat hallitsevat jatkuvasti kansainvälisen valuut- tarahaston päätöksentekoa. Sen pitäisi antaa kimmoke aluksi eurojärjestelmään kuuluville Euroopan maille, joiden yhteen- laskettu äänimäärä on USA:n äänimäärää suurempi, esiin- tymään yhtenäisenä erityisesti nyt kun yhdellätoista jäsenval- tiolla on yksi yhteinen raha. 6. 5. Yhdysvaltain dollarin korkea arvo selittyy sillä, että kauppataseen alijäämä on viime vuosina kompensoitunut ulkomaisen pääoman virralla USA:ssa vallitsevien erityisen suotuisten olojen ansiosta. Inflaation kiihtyminen tai tilanteen muuttuminen voisi yleisesti johtaa pääomavirtojen kääntymi- seen ja siten dollarin arvon uudelleen määrittelyyn euron suhteen. 7. Päätelmät Komitea katsoo, että lyhyestä historiastaan huolimatta 7. 1. yhteinen raha on vaikuttanut myönteisesti eurojärjestelmän talouteen. Erityisesti estämällä jäsenvaltioiden rahayksiköillä keinottelun se on luonut sekä obligaatioiden että osakkeiden osalta suotuisat olosuhteet Euroopan rahoitusmarkkinoiden vahvistumiselle ja siten alentanut korkotasoa. Euron synnyttämä vakauttava elementti on vähentänyt 7. 2. riskiä siitä, että yksittäiset maat ryhtyisivät spekulaatioiden torjumiseksi noudattamaan rajoittavaa politiikkaa. 7. 3. Tulevaisuudessa euro voi tarjota yhteisön ulkopuolisille maille dollarin rinnalle vaihtoehtoisen varantovaluutan, tii- vistää Euroopan unionia ja antaa sysäyksen yhtenäisen budjetti- politiikan luomiselle. 7. 4. Rahan uskottavuuden kannalta keskeisessä asemassa ovat tulevaisuuteen ja siten eurojärjestelmän kestävään kas- vuun liittyvät odotukset. Yksi euron kansainvälisen arvon heilahtelun perussyistä voikin olla institutionaalinen epävar- muus eurojärjestelmän talouden hallinnasta. Komitean mie- lestä lähtökohtana euron aseman vahvistamiselle yhtenä maail- man päävaluutoista tuleekin olla toimielinten vahvistaminen, markkinoiden yhdentymisen ja uudistamisen nopeuttaminen sekä kehitysnäkymien hahmottelu. 7. 5. Euron vahvuus ja vakaus ei riipu ainoastaan rahapoliit- tisista toimista, vaan ennen kaikkea tulopolitiikasta ja rakenne- muutokseen, työllisyyteen ja sosiaaliseen koheesioon tähtää- västä talouspolitiikasta. Euroopan kilpailukyvyn parantaminen suhteessa maailman muihin talousalueisiin edellyttää kaikkea tätä. 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/27 7. 6. Komitea katsoo, että EKP:n kanssa käynnistetty institu- tionaalinen vuoropuhelu voi saada merkittävän roolin, koska se tarjoaa tilaisuuden tehostaa kokonaisvaltaista koordinointia rahapolitiikkojen ja Euroopan talouden tavoitteiden, vaatimus- ten ja näkymien kesken. 8. Perusrahoitusoperaatioiden koron uusi nousu 8. 1. Kahdenkymmenen viime vuoden aikana ecun ja dolla- rin välinen vaihtelu on ollut 1,7:n ja 0,6:n välillä (1). Näin ollen viimeaikainen kehitys ei ole mitenkään poikkeuksellista. Yhdysvalloissa keskustellaan harvoin dollarin arvosta ja myös eurooppalaisten tulee tottua euron kurssivaihteluihin. Jotta Euroopan talouden myönteiset perustekijät voivat vaikuttaa (1) Ks. Wall Sreet Journalin artikkeli 28. tammikuuta 2000. Bryssel 2. maaliskuuta 2000. edullisesti vaihtokurssin kehitykseen, tuotanto-, palvelu- ja pääomamarkkinoiden rakenteellisia uudistuksia on nopeutet- tava (Cardiffin prosessi). 8. 2. Erityisen tärkeää on, että Euroopan pääomamarkkinat pystyvät tarjoamaan paremmat edellytykset uusien yritysten perustamiselle teknologisesti dynaamisilla aloilla. Yhdysvaltojen keskuspankki ja sittemmin EKP nostivat 8. 3. perusrahoitusoperaatioiden korkoa 25 peruspisteellä. Komitea huomauttaa, että Yhdysvaltain keskuspankin päätöksen jälkeen Yhdysvaltojen valtiovarainministeri ilmoitti valtionvelan huo- mattavasti vähentyneen, joten valtionkassan likviditeetin lisää- minen kompensoi merkittävällä tavalla rahapolitiikasta vastaa- vien viranomaisten toteuttamaa rajoitustointa. Tämä ei olisi ollut mahdollista eurojärjestelmässä, jossa yhtenäisen talous- hallinnon (ja valtionvarainministerin) puuttuminen vaikuttaa siten, että EKP päättää yksin järjestelmän maksuvalmiuden hallinnasta. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Beskattning av bränsle för luftfartyg

eurovoc_concepts:
aviation fuel
environmental protection
mineral oil
tax harmonisation
tax system

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 02. 03. 2000 KOM(2000) 110 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN Beskattning av bränsle för luftfartyg MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN Beskattning av bränsle för luftfartyg BAKGRUND Strukturen för beskattningen av mineraloljor i gemenskapen regleras för närvarande av rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor1. I artikel 8. 1 b i detta direktiv föreskrivs ett obligatoriskt undantag för flygbränsle för kommersiell användning. I artikel 8. 7 i direktivet föreskrivs att rådet på grundval av en rapport från kommissionen och med beaktande av de externa kostnader som är förenade med sådana transportmedel samt följderna för miljön skall se över detta obligatoriska undantag och på grundval av ett förslag från kommissionen enhälligt besluta huruvida dessa undantag skall upphävas eller ändras. Denna översyn utfördes 1996 och i sin rapport2 rekommenderade kommissionen att punktskatter på mineraloljor skulle utsträckas till att omfatta flygfotogen "så snart den internationella rättsliga situationen medger att gemenskapen tar ut sådana skatter av alla transportbolag, inbegripet dem i tredje land". Denna slutsats avspeglades i artikel 13. 1 c i kommissionens förslag till rådets direktiv om en omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter3, vilket avses ersätta direktiv 92/81/EEG. I artikel 13. 2 föreskrivs också att medlemsstaterna på frivillig grund kan beskatta nationella flygningar och flygningar mellan medlemsstater på grundval av bilaterala avtal. Både översynen och det efterföljande förslaget om beskattning av energiprodukter har diskuterats i olika arbetsgrupper i rådet. Till följd av dessa diskussioner begärde rådet i sin resolution av den 9 juni 1997 om beskattning av bränsle för luftfartyg att kommissionen skulle tillhandahålla ytterligare information om alla aspekter på beskattning av bränsle för luftfartyg. Som ett svar på denna begäran har kommissionen utfört en omfattande undersökning4 i denna fråga med hjälp av ett oberoende konsultbolag. I detta meddelande beskrivs resultaten av denna undersökning och kommissionens reaktion5. 1 2 3 4 5 EGT L 316, 31. 10. 1992, s. 12. Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet enligt artikel 8. 6 i rådets direktiv 92/81/EEG om situationen i fråga om skattebefrielse eller skattenedsättning som motiveras av speciella hänsyn enligt artikel 8. 4 i direktiv 92/81 och om den obligatoriska skattebefrielsen för mineraloljor som används som bränsle vid annan luftfart än privat nöjesflygning samt möjlig skattebefrielse eller skattenedsättning för sjöfart på inre vattenvägar med undantag för nöjessjöfart enligt artiklarna 8. 1 b och 8. 2 b i samma direktiv, KOM(96) 549 slutlig, 14. 11. 1996. EGT C 139, 6. 5. 1997, s. 14. Analysis of the taxation of aircraft fuel, Resource Analysis, Delft 1998. Se även meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Luftfarten och miljön - Insatser för att skapa en hållbar utveckling, KOM(1999) 640 slutlig, 1. 12. 1999. 2 ÖVERSIKT ÖVER UNDERSÖKNINGEN I undersökningen granskades fem olika täckningsområden för skatten, alltifrån beskattning av endast nationella flygningar till beskattning av alla transportbolags flygningar till alla destinationer i världen. För vart och ett av dessa täckningsområden behandlades tre olika låg nivå, mellannivå och hög nivå - vilket gav totalt 15 olika skattenivåer beskattningsmöjligheter. Dessa alternativ analyserades med hjälp av en sofistikerad ekonometrisk modell för att kunna förutsäga beskattningens sannolika effekter inom fem specifika områden, inbegripet socioekonomiska och miljömässiga effekter. - Dessutom analyserades den nuvarande situationen i fråga om lagstiftning på internationell nivå, gemenskapsnivå och nationell nivå, en utredning gjordes av möjliga sätt att undandra sig skatt och graden av kostnadsinternalisering inom lufttransportsektorn i jämförelse med andra transportsätt bedömdes. Resultaten redovisas i form av en fullständig kvantitativ analys för år 2005, varvid 1992 används som basår och det antas att beskattning införs 1998. Vidare görs en känslighetsanalys för samma år och en selektiv kvantitativ analys för år 2015. SAMMANFATTNING AV SLUTSATSERNA Allmänt I undersökningen dras slutsatsen att de miljö- och inkomstmässiga effekterna samt andra effekter beror på två huvudfaktorer: skattens nivå och täckningsområde. Vidare dras slutsatsen att skattens sammantagna effekter för miljön kommer att vara jämförelsevis begränsade, såvida inte alla flygningar till alla destinationer beskattas6. De positiva effekterna för miljön följer av att den förväntade efterfrågeökningen skulle ske i betydligt långsammare takt. Några scenarier kräver även ändringar av lagstiftning. Resultaten sammanfattas kort nedan och i de bifogade tabellerna. Socioekonomiska effekter I undersökningen behandlas beskattningens effekter på en rad olika områden. Bland dessa fråga om passagerare och gods, utbud av ingår efterfrågan på lufttransport både i lufttransporter, inverkan på flygningarna, driftseffektivitet och regional sammanhållning. En bedömning (flygbolag, flygplanstillverkare, konsumenter), de makroekonomiska effekterna (bruttoförädlingsvärde, sysselsättning, inkomster från bränsleskatt) och växlingen mellan transportsätt till förmån för landtransportvolymer. ekonomiska effekterna aktörer olika görs för de av I undersökningen dras som förväntat slutsatsen att effekterna på efterfrågan av de olika beskattningsalternativen - jämfört med en situation utan skatt - ökar med högre skattenivå och bredare täckningsområde för skatten. Effekten på antalet transporterade tonkilometer (RTK)7 för rutter inom EU varierar från en minskning på 0,5 % i lågskattealternativen till en på EG-lufttrafikföretagens högskattealternativen. Effekten minskning 7 % i på 6 7 De positiva miljöeffekterna av beskattning enligt alla de olika scenarierna kan minska genom att aktörerna vidtar åtgärder för att undandra sig skatten, t. ex. tankning av bränsle för mer än en flygning eller att passagerare byter flygbolag eller flyger till andra destinationer. Detta definieras som en inkomstbringande last på ett (En passagerare=100 kilogram). ton som transporteras en kilometer. 3 konkurrenssituation är i stor utsträckning beroende av om deras konkurrenter utanför EU behandlas på samma sätt. Att endast beskatta EG-lufttrafikföretag skulle inte bara skada deras konkurrensläge utan också fördelar och socioekonomiska verkningar för gemenskapens flygindustri. relationen mellan miljömässiga försämra Även om den ekonomiska analysen tyder på att de negativa socioekonomiska effekterna för gemenskapens flygindustri är något mindre omfattande än de positiva effekterna för övriga ekonomiska aktörer, för det fall att lagstiftningen inte ändras, förblir verkningarna av att den egna industrin diskrimineras ett allvarligt problem. Effekterna på de stater som får bidrag från sammanhållningsfonden undersöktes särskilt i syfte att bedöma huruvida beskattning av bränsle motverkar sammanhållningsfondens politik. Det konstaterades inga tecken på att de direkta verkningarna för flygverksamheten skulle vara större i dessa stater än i de övriga medlemsstaterna. En ytterligare analys tydde dock på att en given procentuell förändring av efterfrågan på persontransport skulle kunna medföra en relativt sett större ekonomisk nackdel för dessa stater till följd av att de i högre grad är beroende av lufttransport. Effekter för miljön De positiva effekterna för miljön ökar i takt med skattenivåer och täckningsområden för skatten, trots att aktörerna kan vidta olika åtgärder för att undandra sig skatt. Undersökningen visar att nettosänkningen av koldioxidutsläpp för år 2005 varierar från 55 000 ton, för det fall till man tillämpar en skattesats på 10 euro/1 000 liter på endast nationella flygningar, 15 miljoner ton, för det fall man tillämpar en skattesats på 245 euro/1 000 liter på alla flygningar. Den högre siffran motsvarar en sänkning på cirka 1,4 % av EU:s koldioxidutsläpp från transporter och 0,34 % av EU:s totala koldioxidutsläpp, jämfört med grundscenariot. Motsvarande siffror för kväveoxider är 110 ton respektive 70 000 ton. Den högre av dessa siffror motsvarar en sänkning på ungefär 0,84 % respektive 0,47 %. För det fall att endast EG- lufttrafikföretags flygningar inom gemenskapen beskattas skulle motsvarande sänkningar uppgå till 0,26 % (koldioxid) och 0,12 % (kväveoxid) av alla utsläpp från transporter. Rättsliga begränsningar I Chicagokonventionen från 1944 regleras beskattningen av bränsle som redan befinner sig ombord på ett luftfartyg. Beskattningen av bränsle som lastas ombord på ett luftfartyg regleras av ett stort antal bilaterala lufttrafikavtal som ingåtts mellan enskilda medlemsstater och mellan medlemsstater och tredje länder. I dessa avtal ingår vanligtvis en bestämmelse om att både bränsle som transiteras och bränsle som tillhandahålls på de fördragsslutande parternas territorium skall befrias från bränsleskatt. Det är givetvis möjligt att omförhandla alla dessa befintliga lufttrafikavtal i syfte att ta bort skattebefrielsen för bränsle som tillhandahålls på fördragsslutande parters territorium. Detta skulle dock kunna bli en långvarig och besvärlig process. att de bilaterala Till dess i lufttrafikavtalen och de Chicagokonventionen omförhandlats i syfte att ändra beskattningen av bränsle som transiteras kvarstår risken för undandragande av skatt. Dessutom kommer det nuvarande obligatoriska undantaget enligt direktiv 92/81/EEG att vara tillämpligt till dess att det ersatts med regeln om valfri beskattning i förslaget om beskattning av energiprodukter. bestämmelserna relevanta 4 Undandragande av skatt Det finns flera olika sätt att undandra sig skatt på bränsle. Det främsta sättet är att tanka mer bränsle än vad som behövs för en flygning och på så sätt undvika påfyllning. För kortdistansflygningar inom EU är det möjligt att transportera bränsle som räcker till en returflygning i stället för att fylla på efter första etappen. Vad gäller flygningar från Nordamerika kan endast cirka 25 % av det bränsle som behövs för returflygningen fyllas på. Detta skulle dock fortfarande innebära en skatteminskning på 25 %. Fördelarna med denna tankningsmetod för flygbolagen skulle vara avhängiga av skatternas nivå och utbudet av obeskattat bränsle längs rutten. Förbrukningen av bränsle skulle dessutom öka till följd av den ökade transportvolymen, vilket i sin tur skulle minska åtgärdens nytta för ingår att passagerare byter till miljön. Bland andra åtgärder för att undandra sig skatt obeskattade flygbolag eller att passagerare flyger till andra destinationer. Internalisering av kostnader I undersökningen behandlas i vilken utsträckning externa kostnader betalas, med tonvikt på frågor som luftföroreningar - inklusive smogbildning och försurning - och koldioxid- och kväveoxidutsläppens inverkan på klimatförändringar. Övriga fenomen som studeras är t. ex. vattenutsläpp på hög höjd, utsläpp av svaveloxid och sot samt kväveoxidernas inverkan på nedbrytningen av ozonskiktet. Med förbehåll för vetenskapliga osäkerheter vid fastställandet av den korrekta nivån på de externa kostnaderna och med hänsyn till alla faktorer, inbegripet kostnaderna för samhället av olyckor, buller, luftföroreningar och infrastruktur, samt till att klara skillnader råder mellan länder vad gäller beskattning och täckning av externa kostnader, dras i undersökningen slutsatsen att lufttransport för närvarande inte täcker de externa kostnaderna. Kommissionen anser att ytterligare forskning när det gäller beräkningen av de externa kostnaderna för lufttransport och de långsiktiga verkningarna för miljön krävs för att man skall kunna få ökad kunskap och mer målinriktade politiska lösningar. Slutsatser Resultaten av denna undersökning bekräftar de slutsatser som kommissionen drog i sin rapport från 1996 i denna fråga, nämligen att det av huvudsakligen ekonomiska skäl varken skulle vara görligt eller önskvärt för gemenskapen i dess helhet att i dagsläget införa skatt på bränsle för luftfartyg endast för EG-lufttrafikföretags flygningar inom gemenskapen. Denna slutsats kvarstår även mot bakgrund av andra undersökningsresultat som visar att effekterna på miljön av en sådan ensidig åtgärd skulle bli väsentligt mindre omfattande. Å andra sidan bekräftas det i undersökningen också att de positiva effekterna för miljön skulle bli betydligt större om man införde en skatt på flygfotogen som skulle gälla för alla flygningar från flygplatser i gemenskapen. De betydande skatteinkomsterna från denna åtgärd skulle dessutom göra det möjligt för medlemsstaterna att sänka andra skatter eller avgifter, framför allt de som tas ut på arbete, vilket rekommenderas i artikel 1 i kommissionens förslag om beskattning av energiprodukter. I enlighet med ovanstående rekommenderar kommissionen att 1. rådet arbetar vidare med antagandet av kommissionens förslag till rådets direktiv om en omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter, som gör det möjligt för medlemsstaterna att ta ut skatt på flygbränsle som används 5 för inhemska flygningar eller, genom bilaterala överenskommelser, för flygningar inom gemenskapen, 2. 3. medlemsstaterna i nära samarbete med kommissionen och inom ramen för ICAO intensifierar sitt arbete för att skatt på flygbränsle eller andra instrument med liknande verkan skall införas, rådet ser över situationen på grundval av en rapport från kommissionen om resultatet av pågående diskussioner och förhandlingar inom ramen för ICAO, med sikte på ICAO:s 33:e församling. 6 Sammanfattande tabell: Sammanfattning av de viktigaste effekterna av olika skattealternativ för 2005 – 245 euro/1 000 liter BILAGA Indikator Enhet EU2005 1011 RTK/år 1011 RTK/år 109 1992 ECU 105 anställda Lufttransport och flygverksamhet Rutter inom EU Inkomst/ton/km Rutter till/från EU Inkomst/ton/km Effekter på flygbolag EU-flygbolag Rörelseresultat Antal anställda Andra flygbolag Rörelseresultat Antal anställda Ekon. effekter för andra aktörer Ändr. kons. utrymme Inkomst från skatt Effekter för miljön Bränsleförbrukning Rättsliga hinder Behövs ändring av lufttrafikavtal ? Skatteundandragande genom extra Minskning av skatteinkomster Minskade positiva miljöeffekter Skatteundandragande genom byte av dest. Ekon. effekter av ändrad efterfrågan 109 1992 ECU 105 anställda 108 ton/år 106 1992 ECU Ej tillg. 106 1992 ECU Ej tillg. Ej tillg. Ej tillg. Ej tillg. Ej tillg. (1) Beskattningsalternativ (skattenivå: 245 euro/1 000 liter) (3) Rutter inom EU Alla rutter från EU (5) Nationella rutter inom EU (4) Rutter inom EU - endast EU- flygbolag (2) Alla rutter från EU - endast EU- flygbolag -7,0 % -6,8 % -7,0 % -6,8 % -1,4 % -7,5 % -3,7 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % -14,7 % -6,7 % -74,6 % -6,8 % -4,0 % -1,2 % 19,3 % 0,2 % -10 223 10 822 -6 572 7 070 -7,1 % -2,6 % -0,2 % 0,1 % -3 397 3 678 -11,7 % -2,7 % -2,7 % -1,0 % 2,1 % 0,1 % -3 284 3 551 0,0 % 0,0 % -944 1 154 0,3 1,7 3,6 7,2 8,6 2,7 2,0 -2,4 % -1,1 % -0,5 % -0,5 % -0,2 % Ja Nej Ja Nej Nej 10-25 % 35-70 % 10 % 5-10 % 25-50 % 35 % 10-20 % 10-20 % 35-70 % 5-10 % + +/o + + + 7 Tabell: Ekonomiska och miljömässiga effekter av olika skattealternativ för scenariot EU 2005 (avgiftsnivå på 245 euro/1 000 liter). Scenario EU 2005 Effekter av en bränsleskatt på 245 euro/1 000 liter enligt olika skattealternativ (i förhållande till scenariot) (1) Alla rutter från EU (2) Alla rutter från EU - endast EU- flygbolag (3) Rutter inom EU (4) Rutter inom EU - endast EU-flygbolag (5) Nationella rutter inom EU Indikator Enhet EU Övriga EU Övriga EU Övriga EU Övriga EU Övriga EU Övriga Ekonomiska effekter för olika aktörer Flygbolag Bränslekostnader 1992 ecu/år Driftskostnader Driftsintäkter Förändring i rörelseresultat Resultat i % av intäkter1) Kostnader per RTK 1992 ecu/år 1992 ecu/år 1992 ecu/år % 1992 ecu/RTK Flygplanstillverkare Flottstorlek Flygplan Konsumenter Förändring i konsumentutgifter Förändring i konsumtionsutrym me 1992 ecu/år 1992 ecu/år 7,5E+09 2,8E+10 86,5 % 12,3 % 86,5 % 0,4 % 44,4 % 0,6 % 44,4 % 0,0 % 13,9 % 0,0 % 9,7E+10 3,1E+11 1,0 % 0,2 % 0,4 % 0,4 % 0,7 % 0,0 % 0,6 % 0,0 % 0,1 % 0,0 % 1,0E+11 3,1E+11 0,5 % 0,0 % -2,3 % 0,9 % 0,4 % 0,0 % 0,2 % 0,1 % 0,0 % 0,0 % 3,6E+09 8,6E+09 -5,3E+08 -3,4E+08 -2,7E+09 1,7E+09 -2,6E+08 -1,5E+07 -4,2E+08 1,8E+08 -9,9E+07 0,0 3,6 % 2,7 % 3,1 % 2,6 % 0,9 % 3,2 % 3,3 % 2,7 % 3,2 % 2,8 % 3,5 % 2,7% 0,8 0,7 8,3 % 1,6 % 8,7 % 0,2 % 2,4 % 0,0 % 2,4 % 0,0 % 0,5 % 0,0 % 4,3E+03 2,0E+04 -6,3 % -0,4 % -6,4 % 0,2 % -4,5 % 0,0 % -4,5 % 0,0 % -2,5 % 0,0 % Ej tillgängligt Ej tillgängligt Ej tillgängligt Ej tillgängligt 4,5E+08 1,4E+08 -2,3E+09 2,8E+09 4,5E+08 2,4E+07 1,8E+08 2,8E+08 3,0E+07 -6,7E+09 -3,6E+09 -4,8E+09 -1,8E+09 -3,3E+09 -1,4E+08 -3,1E+09 -1,5E+08 -9,4E+08 0,0 0,0 8 Makroekonomiska effekter Bruttoförädlingsvä rde Total sysselsättning Skatteintäkter 1992 ecu/år Antal anställda 1992 ecu/år 4,8E+10 1,7E+11 -6,9 % -1,1 % -11,7 % 1,2 % -2,8 % 0,0 % -3,3 % 0,2 % -1,1 % 0,0 % 7,2E+05 2,7E+06 -6,7 % -1,2 % -6,8 % 0,2 % -2,6 % 0,1 % -2,7 % 0,1 % -1,0 % 0,0 % Ej tillgängligt Ej tillgängligt 1,1E+10 0,0 7,0E+09 0,0 3,7E+09 0,0 3,5E+09 0,0 1,2E+09 0,0 Passagerar kilometer/å r Passagerar kilometer/å r Passagerar kilometer/å r Tonkm/år Transportmarknaden Snedvridning av konkurrens mellan flygbolag Passagerarkilomet er för linjeflyg Passagerarkilomet er för charterflyg Tonkm/år Tonkm/år Totala passagerarkilomet er Linjefraktkilomete r Charterfraktkilom eter Totala fraktkilometer Totala intäkter/ton/km Förändring i landtransport Biltransport (pass. km. )2) Biltransport (frakt)2) Transport med höghastighetståg2) Övrig järnvägstransport2) Fordonskm /år Fordonskm /år Pass. km/år Pass. km/år Tonkm/år 6,3E+11 3,0E+12 -6,1 % -1,1 % -7,3 % 0,3 % -1,0 % 0,0 % -1,1 % 0,0 % -0,4 % 0,0 % 2,6E+11 1,7E+11 -8,5 % -3,9 % -8,8 % 1,1 % -4,2 % -0,2 % -4,3 % 0,0 % -0,3 % 0,0 % 8,9E+11 3,2E+12 -6,8 % -1,2 % -7,7 % 0,3 % -1,9 % 0,0 % -2,0 % 0,0 % -0,4 % 0,0 % 2,9E+10 1,2E+11 -6,6 % -1,8 % -7,5 % 0,0 % -0,8 % 0,0 % -0,8 % 0,0 % -0,3 % 0,0 % 2,5E+09 2,0E+10 -5,4 % -2,6 % -4,8 % -0,6 % -1,3 % 0,0 % -1,5 % 0,0 % -0,5 % 0,0 % 3,2E+10 1,4E+11 -6,5 % -1,9 % -7,3 % -0,1 % -0,8 % 0,0 % -0,9 % 0,0 % -0,3 % 0,0 % 1,2E+11 4,6E+11 -6,7 % -1,4 % -7,6 % 0,2 % -1,6 % 0,0 % -1,7 % 0,0 % -0,3 % 0,0 % Ej tillgängligt Ej tillgängligt Ej tillgängligt Ej tillgängligt Ej tillgängligt Ej tillgängligt Ej tillgängligt Ej tillgängligt 3,3E+08 1,3E+07 3,1E+08 6,8E+06 3,2E+08 0,0 3,1E+08 0,0 2,0E+08 1,1E+07 3,9E+05 9,6E+06 1,9E+05 1,0E+07 0,0 9,3E+06 0,0 4,7E+06 5,2E+07 0,0E+00 4,8E+07 0,0E+00 5,2E+07 0,0 4,8E+07 0,0 2,2E+07 3,8E+08 1,1E+07 3,6E+08 5,5E+06 3,6E+08 0,0 3,6E+08 0,0 2,8E+08 0,0 0,0 0,0 0,0 9 Miljöeffekter Bränsleförbrukning och utsläpp i lufttransportsektorn Total bränsleförbruknin g Kg/år 4,1E+10 1,6E+11 -7,1 % -1,2 % -7,1 % 0,4 % -2,3 % 0,0 % -2,3 % 0,0 % -0,8 % 0,0 % Koldioxidutsläpp Kg/år 1,3E+11 5,0E+11 Kväveoxidutsläpp Kg/år 5,6E+08 2,2E+09 -7,1 % -7,3 % -1,2 % -1,4 % -7,1 % -7,2 % 0,4 % 0,3 % -2,3 % -2,2 % 0,0 % 0,1 % -2,3 % -2,3 % 0,0 % 0,1 % -0,8 % -0,7 % 0,0 % 0,0 % Utsläpp i landtransportsektorn Koldioxidutsläpp2) Kg/år Kväveoxidutsläpp2 Kg/år ) 7,9E+11 3,7E+12 7,7E+07 3,0E+06 7,3E+07 1,5E+06 7,4E+07 7,6E+09 3,2E+10 5,0E+05 2,0E+04 4,7E+05 1,0E+04 4,8E+05 0,0 0,0 7,1E+07 4,6E+05 0,0 0,0 4,6E+07 2,9E+05 0,0 0,0 1) För både scenariot EU2005 och de olika skattealternativen visas driftsresultatet i procent av intäkterna. 2) För dessa indikatorer avser "EU" och "Övriga" det geografiska området EU respektive övriga geografiska områden. För alla andra indikatorer avser "EU" och "Övriga" flygbolagsgrupper. 10


title: Reglamento (CE) n° 484/2000 de la Comisión, de 2 de marzo de 2000, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación para la malta

eurovoc_concepts:
export refund
malt

text: L 58/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 3. 2000 REGLAMENTO (CE) No 484/2000 DE LA COMISIÓN de 2 de marzo de 2000 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación para la malta LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece una organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), y, en particular, el párrafo tercero del apartado 2 de su artículo 13, Considerando lo siguiente: (1) (2) En virtud de lo dispuesto en el artículo 13 del Regla- mento (CEE) no 1766/92, la diferencia entre las cotiza- ciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en el artículo 1 de dicho Regla- mento y los precios de dichos productos en la Comu- nidad puede cubrirse mediante una restitución a la exportación. Las restituciones deben fijarse teniendo en cuenta los elementos mencionados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisión, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de apli- cación del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesión de las restituciones por exportación y las medidas que deben adoptarse en caso de perturbación en el sector de los cereales (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4). (4) (5) (6) (7) la fabricación del producto en cuestión. Estas cantidades se fijan en el Reglamento (CE) no 1501/95. La situación del mercado mundial o las exigencias espe- cíficas de determinados mercados pueden requerir la diferenciación de restitución para determinados productos de acuerdo con su destino. la La restitución debe fijarse una vez por mes y puede ser modificada en el intervalo. La aplicación de estas disposiciones dada la situación actual de los mercados en el sector de los cereales, y en las cotizaciones o los precios de estos particular productos en la Comunidad y en el mercado mundial, lleva a fijar los importes de las restituciones con arreglo al anexo. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Se fijan en los importes consignados en el anexo las restitu- ciones a la exportación de la malta contempladas en la letra c) del apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92. Artículo 2 (3) Las restituciones aplicables a la malta deben calcularse teniendo en cuenta la cantidad de cereales necesaria para El presente Reglamento entrará en vigor el 3 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 2 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. 3. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 58/15 del Reglamento de la Comisión, de 2 de marzo de 2000, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación para la malta ANEXO Código del producto Importe de las restituciones (en EUR/t) 1107 10 19 9000 1107 10 99 9000 1107 20 00 9000 43,00 34,00 40,00