title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Jaarlijks verslag van het Cohesiefonds (1998)"

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
activity report
dissemination of information
implementation of the budget

text: C 140/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 5. 2000 daarom niet ingaan op de afzonderlijke bepalingen van de voorgestelde richtlijn. Om de regels overzichtelijk te houden zouden geconsolideerde teksten op z’n minst altijd via CELEX beschikbaar moeten zijn. Brussel, 29 maart 2000. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité B. RANGONI MACHIAVELLI Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Jaarlijks verslag van het Cohesiefonds (1998)” (2000/C 140/06) De Raad heeft op 18 oktober 1999 besloten, overeenkomstig de bepalingen van artikel 262 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap het Economisch en Sociaal Comité te raadplegen over het „Jaarlijks verslag van het Cohesiefonds (1998)” De afdeling „Economische en Monetaire Unie — economische en sociale samenhang”, die met de voorbereidende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 7 maart 2000 goedgekeurd. Rapporteur was de heer Sequeira. Tijdens zijn 371e zitting van 29 en 30 maart 2000 (vergadering van 29 maart) heeft het Economisch en Sociaal Comité het volgende advies uitgebracht, dat met 83 stemmen vo´ o´ r en 1 stem tegen is goedgekeurd. 1. Inleiding eens te meer dat de Commissie haar verslag ook dit jaar weer zeer laat heeft ingediend. 1. 1. Conform de Cohesiefondsverordening is het Econo- misch en Sociaal Comité ook dit jaar weer verzocht zich uit te spreken over het jaarlijks verslag van het Cohesiefonds (1998). Doelstelling van genoemd fonds is de economische en sociale samenhang binnen de Europese Unie te versterken door Spanje, Griekenland, Ierland en Portugal financiële steun te verlenen voor de uitvoering van projecten op het gebied van milieu en vervoer, en dit in de periode 1993-1999. 1. 2. De begroting van het fonds is oorspronkelijk vastge- steld op 15,510 miljard ecu (1) voor een periode die de geldigheidsduur van het huidige communautair bestek II overstijgt, aangezien deze middelen ook bestemd waren voor het Cohesie-financieringsinstrument, dat van 1 april 1993 tot en met 26 mei 1994 actief was. 2. Algemene opmerkingen 2. 1. Het Comité is tevreden dat het de kans krijgt zich uit te spreken over het Cohesiefondsverslag 1998, maar betreurt (1) Tegen prijzen van 1992; tegen aangepaste prijzen beloopt dat bedrag 16,7508 miljard euro. 2. 2. Onderhavig verslag is zelfs nog later ingediend dan het verslag over 1997. Op die manier wordt het voor de Commis- sie onmogelijk nog passend te reageren, d. w. z. eventuele vergissingen te herstellen of gehoor te geven aan de suggesties en bezwaren van het Comité of andere organen. Bovendien komt die vertraging dit begrotingsjaar extra ongelegen, aange- zien eind 1999 het communautaire financieringskader voor de periode 1994-1999 afloopt. De verbeterde presentatie van het verslag verdient 2. 3. daarentegen alle lof. De verbeterde indeling en de beknoptheid van bepaalde hoofdstukken en paragrafen maken het docu- ment minder omvangrijk en bevattelijker. 2. 4. Ook is het Comité ingenomen met de vaststelling dat de vier cohesielanden zich gehouden hebben aan de vooropgestelde macro-economische voorwaarden, zoals blijkt uit onderzoek van de Commissie. 18. 5. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 140/15 2. 5. Zorgwekkend is daarentegen dat de toezichtcomités van de Commissie tijdens hun bezoeken hebben vastgesteld dat de nationale autoriteiten hun betalingsaanvragen bijzonder laat of zelfs na de vastgestelde termijn indienen. 2. 5. 1. Die vertragingen leiden niet alleen tot een inefficiënt financieel beheer (zo kan er tijdelijk een tekort ontstaan), maar kunnen ook de praktische tenuitvoerlegging van de projecten hinderen, waardoor de uiteindelijke doelstelling van het fonds, nl. de versterking van de economische en sociale samenhang, op de helling komt te staan. 2. 6. Tot grote tevredenheid van het Comité zijn er ook dit keer geen meldingen van onrechtmatig gebruik van de mid- delen van het Cohesiefonds binnengekomen, noch is de Commissie fraude op het spoor gekomen. Via toezichtcomités en controlebezoeken oefent de 2. 7. Commissie toezicht uit op de projecten die door het Cohesie- fonds worden gefinancierd. Het Comité hamert op het cruciale belang van deze mechanismen, waarmee bij de opdrachtgevers van een project aan de alarmbel kan worden getrokken, misbruik en vertragingen tijdig kunnen worden opgespoord en gezamenlijke oplossingen kunnen worden uitgedokterd voor een betere uitvoering van de projecten. 2. 8. Ten slotte vraagt het Comité zich af waarom niet net als in het vorige verslag aandacht is besteed aan de belangrijkste voorstellen voor het toekomstige beleid, i. h. b. de prioriteiten en richtsnoeren van het volgende communautair bestek. Zo zou het verslag een verwijzing moeten bevatten naar de mededeling van de Commissie over de structuurfondsen en de samenwerking met het Cohesiefonds (juli 1999). 3. Bijzondere opmerkingen 3. 1. Selectiecriteria 3. 1. 1. Het Comité is ingenomen met de goedkeuring van de definitieve criteria voor de selectie van de projecten die in aanmerking komen voor bijstand, en met het feit dat die voortaan als bijlage worden opgenomen in alle beschikkingen van de Commissie inzake kredietverlening uit het fonds. Deze maatregelen zullen de transparantie van de financiële betrekkingen tussen alle betrokkenen ongetwijfeld ten goede komen. 3. 2. Uitvoering van de begroting Het Cohesiefonds is er ook in 1998 weer in geslaagd 3. 2. 1. zijn begroting voor 100 % te benutten, wat een opmerkelijk resultaat is. 3. 3. De begroting is zo opmerkelijk goed uitgevoerd dat in de periode tot 1998 13,6325 miljard ecu is besteed, wat neerkomt op 81,4 % van de totale financiële middelen van het Cohesiefonds voor de periode 1993-1999. 3. 3. 1. Het budget voor 1999 beloopt 3,118 miljard ecu of 18,6 % van de totale financiële middelen van het Cohesiefonds, wat een stijging betekent van 8,6 % in vergelijking met de begrotingsmiddelen die in 1998 zijn besteed. 3. 3. 2. Het Comité hoopt dan ook dat de lidstaten in staat zullen zijn de nog resterende middelen van de huidige periode te benutten, zodat kan worden afgesloten met een besteding van 100 %. 3. 4. Spreiding en verdeling van de financiële middelen 3. 4. 1. Het Comité stelt tot zijn tevredenheid vast dat de verdeling van de middelen van het Cohesiefonds over de lidstaten strookt met de eerder vastgelegde indicatieve verde- ling. 3. 4. 2. over de lidstaten ziet er als volgt uit: De procentuele verdeling van de financiële steun Bandbreedte indicatieve toewijzing Vastleggingen (%) 1993-1998 16-20 52-58 7-10 16-20 18,0 55,0 9,0 18,0 Griekenland Spanje Ierland Portugal 3. 5. Het Comité prijst de inspanningen die de laatste jaren, en met name in 1998, geleverd zijn om de steun evenwichtiger te verdelen tussen milieuprojecten en projecten op het gebied van vervoersinfrastructuur. 3. 1. 2. Betreurenswaardig is evenwel dat die criteria pas definitief zijn goedgekeurd en in werking zijn getreden in de loop van 1998, d. w. z. minder dan twee jaar voor het verstrijken van de lopende financieringsperiode. 3. 5. 1. Die ontwikkeling heeft ertoe geleid dat de toewijzin- gen voor milieu (50,1 %) en vervoer (49,9 %) eind 1998 gelijke tred hielden. Dit geldt ook voor elk van de cohesielanden afzonderlijk, hoewel de cijfers daar lichtjes uit elkaar lopen. C 140/16 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 5. 2000 3. 5. 2. als volgt uit: In de periode 1993-1999 zag de steunverdeling er 1993-1997 1998 1993-1998 Milieu Totaal Griekenland Spanje Ierland Portugal Vervoer Totaal Griekenland Spanje Ierland Portugal 49,1 54,2 48,3 47,0 47,7 50,8 45,8 51,7 53,0 52,3 53,5 40,6 55,3 55,0 60,1 46,5 59,4 44,7 45,0 39,9 50,1 51,4 49,8 48,7 50,3 49,9 48,6 50,2 51,3 49,7 Zonder afbreuk te doen aan de algemene opmerkingen 3. 6. in par. 2. 3, wil het Comité toch opmerken dat de analyse van 3. 8. 2. Vastleggingen en betalingen per sector en per lidstaat de afzonderlijke begunstigde lidstaten in hoofdstuk 3, „Beheer van de projecten en goedgekeurde maatregelen”, hier en daar oppervlakkiger is dan vorige jaren. Zo worden bepaalde punten maar vluchtig aangeroerd, en ontbreken er enkele van de geharmoniseerde overzichtstabellen voor de verschillende lidstaten. 3. 7. Bekijkt men de betalingen als percentage van de totale vastleggingen, dan blijkt dat de uitvoering van de projecten over het algemeen genomen bevredigend is, en dat met name op het vlak van milieu de resultaten bemoedigender zijn dan in de periode 1993-1997. 3. 8. Wel wil het Comité erop wijzen dat er nog altijd verschillen bestaan, zowel tussen de twee actieterreinen — zo bedragen de betalingen voor vervoer 87,8 % van de vastleggin- gen, terwijl dat in de milieusector niet meer dan 57,9 % is — als tussen de begunstigde landen onderling, waar deze indicator varieert van 67,8 % voor Spanje tot 90,8 % voor Portugal. 3. 8. 1. Nu de huidige financieringsperiode ten einde loopt mag de Commissie niet aan deze verschillen voorbijgaan, maar moet zij haar inspanningen opvoeren, zodat alle lopende projecten kunnen worden afgerond en de betalingen tijdig kunnen worden verricht. Vastleggingen per sector 1993-1998 in miljoen ecu Betalingen per sector 1993-1998 in miljoen ecu Betalingen als percentage van de vastleggingen 1993-1998 Totaal Vervoer Milieu Totaal Vervoer Milieu Totaal Vervoer Milieu Griekenland 2 448,7 1 191 1 257,7 1 691,1 878,2 812,9 Spanje Ierland Portugal 7 493,5 3 764,4 3 729,1 5 080,6 3 383 1 697,6 1 225,7 628,8 596,9 922,1 536,1 386 2 455,7 1 220,5 1 235,5 2 230,3 1 178,1 1 052,2 Technische bijstand 8,2 — — 4,7 — — Totaal 13 631,8 6 804,7 6 818,9 9 928,8 5 975,4 3 948,7 69,1 67,8 75,2 90,8 57,3 72,8 73,7 89,9 85,3 96,5 — 87,8 64,6 45,5 64,7 85,2 — 57,9 3. 9. Uit de verdeling van de financiële middelen over de verschillende milieuprojecten blijkt dat grotere steunbedragen worden uitgetrokken voor de zuivering van afvalwater, con- form de in Richtlijn 91/271/EG opgelegde verplichtingen. 3. 9. 2. Aangezien deze problematiek met name voor de Middellandse-Zeelanden bijzonder relevant is, beklemtoont het Comité dat meer middelen moeten worden ingezet in de strijd tegen woestijnvorming, waterverontreiniging en water- erosie, en dat de lidstaten de nodige cohesiesteun moeten krijgen om hun beleid inzake herbebossing te versterken. 3. 9. 1. Daarentegen is het verontrustend dat de steunverle- ning aan projecten voor natuurbescherming, en m. n. voor bebossing en het terugdringen van erosie, nog steeds een dalende lijn vertoont, en van 9,2 % van de totale steun in de periode 1993-1997 is afgenomen tot 8,6 % in de periode 1993-1998. 3. 9. 3. Het hoopt dan ook dat in 1999 extra aandacht zal uitgaan naar maatregelen op het gebied van milieu- bescherming, die een conditio sine qua non zijn om de levensomstandigheden van de bevolking te verbeteren en zowel op regionaal als op nationaal en zelfs op wereldniveau tot duurzame ontwikkeling te komen. 18. 5. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 140/17 3. 9. 4. (in %) Verdeling van de toewijzingen voor milieuprojecten Verdeling van de toewijzingen voor vervoersprojecten (in %) 1993-1997 1998 1993-1998 Drinkwater 31,7 30,5 31,4 Afvalwater Vast afval 40,6 47,9 42,3 10,2 14,2 11,1 Wegen Spoorwegen Luchthavens Zeehavens Systemen voor verkeersbeheer 1993-1997 1998 1993-1998 69,3 22,8 3,9 3,3 0,7 42,7 45,9 10,4 0,8 0,1 64,1 27,4 5,2 2,8 0,6 Bebossing en terugdringen erosie Overige Totaal 9,7 7,8 4,6 2,7 8,6 6,7 Totaal 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 3. 12. Beoordeling van de invloed van het Cohesiefonds 3. 10. De verdeling van de middelen over de vervoersprojec- ten stemt het Comité tot tevredenheid aangezien in 1998, in tegenstelling tot vorige jaren, voorrang is verleend aan projec- ten voor het spoorvervoer. Zo is 45,9 % van de totale toewijzingen voor de vervoerssector naar de verbetering van het spoorwegnet gegaan. 3. 11. Daar 1998 het op één na laatste jaar is in de financieringsperiode 1994-1999, wil het Comité hier nog- maals uiting geven aan zijn ongenoegen over de verdeling van de middelen in de periode 1993-1998. Zo stelt het vast dat het grootste gedeelte van het budget voor de vervoerssector, te weten 64,1 %, wordt opgeslokt door projecten voor de uitbreiding van het wegennet en het wegvervoer. Het pleit er dan ook voor dat al het mogelijke wordt gedaan om deze verschillen zo veel mogelijk weg te werken. Ook in zijn advies over het jaarlijks verslag van het 3. 11. 1. Cohesiefonds 1997 heeft het Comité zich al bezorgd getoond over de beperkte middelen die werden uitgetrokken voor de uitbreiding van zee- en binnenhavens, en met klem verzocht dat hierin verbetering wordt gebracht. Ondanks de argumenten die de Commissie naar voren brengt om deze stand van zaken te rechtvaardigen — zoals het feit dat het gaat om winstgevende activiteiten, die dus in mindere mate in aanmer- king komen voor steun uit het Cohesiefonds — heeft het Comité ernstige bedenkingen bij de vaststelling dat het percen- totale budget dat wordt gereserveerd voor tage van het havenprojecten in 1998 weer is afgenomen. 3. 12. 1. Uit het verslag blijkt eens te meer dat het Cohesie- fonds een gunstige invloed uitoefent op het economische leven, en met name de werkgelegenheid in de ondersteunde landen ten goede komt. Nadere informatie over de reikwijdte van die invloed is terug te vinden in verschillende studies waarin een en ander in cijfers wordt gevat. 3. 12. 2. Het meest geavanceerde economische model voor de evaluatie van de impact van het Cohesiefonds is uitgetekend door de London School of Economics. De Commissie zou nader moeten ingaan op de informatie die in deze studie wordt verstrekt. Zij geeft wel een bondige samenvatting van een aantal reeds beschikbare resultaten, maar haalt helaas geen cijfers aan, hoewel ze dat zou kunnen doen zonder al te technisch te worden. 3. 12. 3. Wel verstrekt de Commissie een aantal interessante gegevens over de financiële bijdrage van het fonds aan de uitbouw van het wegennet in Spanje en Portugal (van Ierland en Griekenland daarentegen wordt niet gerept). In het hoofdstuk werkgelegenheidseffecten herhaalt 3. 12. 4. de Commissie haar bevindingen uit het verslag over 1997, te weten dat er per miljoen ecu subsidie rechtstreeks 20 ar- beidsplaatsen bijkomen in de vervoerssector, en 25 in de milieusector. Deze schattingen weerspiegelen evenwel vooral de rechtstreekse effecten van de investeringen, maar geven geen beeld van de gevolgen die de verbetering van de concurrentiepositie van een regio meebrengt aan de aanbod- zijde. Bij de interpretatie van deze gegevens is dan ook voorzichtigheid geboden. Het is immers niet duidelijk hoe de werkgelegenheid op middellange termijn zal evolueren, en of bepaalde projecten ook zonder financiële steun het licht hadden gezien. Het Comité beklemtoont dat het Cohesiefonds- 3. 11. 2. beleid inzake vervoer moet beantwoorden aan de prioriteiten die zijn vermeld in de recente mededeling van de Commissie over de structuurfondsen en de samenwerking met het Co- hesiefonds. Dit geldt i. h. b. voor de verbetering van de efficiëntie van de vervoersnetwerken en van het evenwicht tussen de verschillende vervoerswijzen. In de periode 1993-1998 zouden dankzij de steun 3. 12. 5. van het Cohesiefonds naar schatting 398 600 banen zijn gecreëerd. Het Comité is ingenomen met dit cijfer, maar wijst er wel op dat de Commissie, om de hierboven uiteengezette redenen, meer omzichtigheid moet betrachten bij de presenta- tie van dergelijke ramingen, en moet aangeven waar de grootste problemen liggen. C 140/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 5. 2000 3. 13. Bevredigend zijn voorts ook de resultaten van de evaluatie achteraf, zowel op het gebied van milieu — niet alleen plukt de lokale bevolking de vruchten van de steun, ook de uitwerking op de economische ontwikkeling en het milieu blijkt gunstig te zijn — als op het gebied van vervoer. Hoewel het rechtstreekse effect op de werkgelegenheid in deze sector niet van blijvende aard is, toont de analyse aan dat de voordelen voor de economie en de bevolking aanzienlijk zijn. Zo hebben met name de kortere reistijden, de verlaging van de verplaatsingskosten, en andere verbeteringen op economisch en sociaal vlak resultaat opgeleverd. 3. 14. Steun aan fraudebestrijding 3. 14. 1. Het Comité stelt tot zijn voldoening vast dat de subsidie die wordt aangevraagd in het kader van fraudebestrij- ding over het algemeen (5 op 6 aanvragen) bestemd is voor de financiering van beroepsopleiding. Het gaat daarbij m. n. om ambtenaren die zich in het kader van de door het fonds gefinancierde projecten moeten bezig houden met onderzoek en risicoanalyse. Dit soort acties kan de controle op het gebruik van de middelen alleen maar ten goede komen. 4. Conclusies 4. 1. Het Comité hoopt dat de Commissie in haar volgende jaarverslagen gedetailleerdere en bevattelijkere informatie zal verschaffen over zowel de kwalitatieve als de kwantitatieve impact van het Cohesiefonds. Het is in de ogen van het Comité van cruciaal belang dat de voornaamste conclusies van de evaluatieverslagen worden verspreid en dat de Commissie en de andere betrokken partijen die resultaten bestuderen en samen bespreken. 4. 2. Het Comité is van mening dat de Commissie nauwlet- tender moet toezien op eventuele vertragingen en de nodige maatregelen moet treffen. De lidstaten en de bevoegde autori- teiten zouden van hun kant een extra inspanning moeten leveren om ervoor te zorgen dat de Commissie hun steunaan- vragen tijdig ontvangt, dit alles met het oog op een efficiënter financieel beheer van het fonds. Brussel, 29 maart 2000. 4. 3. Voorts hoopt het Comité dat de Commissie alles op alles zal zetten om af te rekenen met de vertragingen uit het verleden, en haar jaarlijks verslag voortaan op tijd bij het Comité zal indienen. 4. 4. Ten slotte pleit het Comité ervoor dat de Commissie in de toekomst voorrang verleent aan vervoers- en milieuprojec- ten van interactieve aard. 4. 5. De toekomst van het Cohesiefonds Onderhavig advies van het Comité over het jaarlijks 4. 5. 1. verslag van het Cohesiefonds 1998 valt samen met de lancering van het nieuwe communautair bestek voor de periode 2000- 2006. Het Comité meent daarom dat het nuttig zou zijn hier nog een aantal kanttekeningen te plaatsen bij de toekomst van het Cohesiefonds. 4. 5. 2. Hoewel de vier cohesielanden ontegensprekelijk heel wat vooruitgang hebben geboekt, wil het Comité nogmaals benadrukken dat het voortbestaan van het Cohesiefonds van kapitaal belang is voor de versterking van de economische en sociale samenhang in de Europese Unie. De komende uitbreiding is ongetwijfeld een van de 4. 5. 3. grote uitdagingen waar de EU op dit moment mee te maken krijgt. Het Comité dringt er dan ook bij de Commissie op aan dat zij in dit verband extra aandacht blijft besteden aan het beleid inzake economische en sociale samenhang en het Cohesiefonds, en is steeds bereid deel te nemen aan debatten over deze problematiek. Verder is het bijzonder ingenomen met de besluiten terzake die tijdens de Raad van Berlijn werden genomen. 4. 5. 4. Het Comité is van oordeel dat de acties van het Cohesiefonds moeten stroken met het algemene beleid van de EU. Het wijst er daarom nogmaals op dat het Cohesiefonds en de andere structuurfondsen nauw moeten samenwerken, en hun optreden moeten afstemmen op de doelstellingen en richtsnoeren voor de periode 2000-2006 die zijn vastgelegd in de mededeling van de Commissie over de structuurfondsen en de samenwerking met het Cohesiefonds. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité B. RANGONI MACHIAVELLI


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer» (Nyaffattelse)

eurovoc_concepts:
EU Member State
approximation of laws
smoking
tobacco
tobacco industry

formats: html pdf print

text: C 140/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamen- tets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer« (Nyaffattelse) (2000/C 140/08) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 15. februar 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Christoph Fuchs til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. marts 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 371. plenarforsamling af 29. -30. marts 2000, mødet den 29. marts 2000, følgende udtalelse med 85 stemmer for, 33 imod og 8 hverken for eller imod. 1. Indledning 1. 1. ØSU tager til efterretning, at det forelagte direktivfor- slag skal sammenarbejde, ajourføre og supplere de tre eksiste- rende direktiver om tjæreindholdet i cigaretter (1), om tobak, der indtages oralt (2), og om mærkning af tobaksvarer (3), der blev vedtaget som led i gennemførelsen af det indre marked. Direktivet har til formål at harmonisere medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om cigaretters tjæreindhold, om advarsler om sundhedsrisici på tobaksvarepakninger og om kulilte- og nikotinindhold samt ingredienser i tobaksvarer. 1. 2. Forslagets grundlag er traktatens artikel 95, der fore- skriver et højt niveau for sundhedsbeskyttelse. Der tages endvidere hensyn til folkesundhedsproblemer, som medlems- staterne og videnskabelige sagkyndige har peget på, og som Kommissionens opmærksomhed er blevet henledt på (arti- kel 95, stk. 8). 1. 3. ØSU konstaterer, at de foreslåede foranstaltninger er i overensstemmelse med henstillingerne fra Kommissionens Rådgivende Udvalg vedrørende Kræftforebyggelse (4) og fra Verdenssundhedsforsamlingen under WHO (5). Forslaget tager også hensyn til den udtalelse, Kommissionens Forbrugerudvalg vedtog den 14. juni 1998 (6) om en socialt forsvarlig tobakspo- litik for Fællesskabet. 1. 4. Forslaget tilsigter yderligere reduktion af tjæreindholdet i cigaretter, idet det fastsætter, at tjæreindholdet i cigaretter, (1) Direktiv 90/239/EØF, EFT L 137 af 30. 5. 1990, s. 36. (2) Direktiv 92/41/EØF, EFT L 158 af 11. 6. 1992, s. 30. (3) Direktiv 89/622/EØF, EFT L 359 af 8. 12. 1989, s. 1. (4) KOM(96) 609 endelig udg. — bilaget. (5) WHO: Tobacco or Health, a global status report, Genève, 1997, s. 49. (6) Udtalelse 14. 6. 1998. fremsat af Kommissionens Forbrugerudvalg den der er overgået til fri omsætning, markedsføres eller fremstilles i medlemsstaterne, ikke må overstige 10 mg pr. cigaret pr. 31. december 2003 (dvs. 3 år fra vedtagelsen). 1. 5. Forslaget indebærer, at nikotinindholdet i cigaretter, der er overgået til fri omsætning, markedsføres eller fremstilles ikke må overstige 1 mg pr. cigaret pr. i medlemsstaterne, 31. december 2003 (eller 3 år fra vedtagelsen). 1. 6. Endvidere foreslås der en grænse for kulilteindholdet i cigaretter på højst 10 mg pr. cigaret pr. 31. december 2003 (eller 3 år efter vedtagelsen). 1. 7. De målemetoder, der foreslås anvendt i forbindelse med ovennævnte grænseværdier, svarer til dem, der er fastsat af International Standards Organisation (ISO). Ud over regler for cigaretters indhold af tjære, nikotin 1. 8. og kulilte foreslås det, at medlemsstaterne endvidere kan kræve, at tobaksfabrikanter eller -importører udfører andre prøver, som de nationale myndigheder fastsætter bestemmelser om, med henblik på at vurdere mængden af andre stoffer i deres tobaksvarer opdelt pr. handelsnavn. 1. 9. Cigaretter skal mærkes sådan, at angivelsen af tjære- og nikotinindholdet suppleres med en angivelse af kulilteindhol- det, og præsentationen, virkningen, synligheden, forståelighe- den og indholdet af sundhedsadvarslerne til forbrugerne på alle tobaksvarer skal forbedres. 1. 10. Hvad angår tobak, der indtages oralt, og andre former for tobak, der ikke er bestemt til at ryges, anbefaler Kommissionen, at den eksisterende advarsel erstattes af en mere generelt formuleret advarsel. 1. 11. Ifølge forslaget skal alle tobaksfabrikanter og -impor- tører desuden sende medlemsstaterne en liste over alle andre ingredienser end tobak, herunder tilsætningsstoffer og mæng- den heraf, som anvendes ved fremstillingen af deres tobaksva- rer opdelt pr. handelsnavn. Listen ledsages af en erklæring om, 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/25 hvorfor de pågældende ingredienser og bestanddele indgår i deres tobaksvarer. For at der kan foretages en vurdering af de helbredsmæssige virkninger af sådanne ingredienser, der ikke er tobak, foreslås det endvidere, at medlemsstaterne indhenter oplysninger om de pågældende ingredienser, der ikke er tobak, før og efter forbrændingen, og at tobaksfabrikanterne og -importørerne skal godtgøre, at de pågældende ingredienser er uden risiko for forbrugernes sundhed, når de anvendes efter hensigten i deres tobaksvarer. 1. 12. Ifølge Kommissionens forslag skal varebeskrivelser som »lavt tjæreindhold«, »light«, »ultra light« og »mild« forbydes, da de hos forbrugerne kan give anledning til den fejlagtige opfattelse, at nogle produkter er mindre skadelige end andre. Dog åbnes der mulighed for undtagelser på dette punkt, idet en medlemsstat udtrykkeligt kan tillade anvendelse af disse udtryk mod at underrette Kommissionen om betingelserne for tilladelsen. 1. 13. Desuden indebærer forslaget, at Kommissionen hvert andet år forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økono- miske og Sociale Udvalg en rapport om gennemførelsen af direktivet og eventuelt fremsætter yderligere forslag for at tilpasse det til udviklingen vedrørende tobaksvarer. 2. 3. ØSU understreger, at Kommissionens initiativ kan betragtes som et yderligere skridt til forbedring af folkesundhe- den i EU. ØSU har tidligere flere gange givet udtryk for, at folkesundheden bør tillægges større betydning inden for Fællesskabet (1). ØSU betragter Kommissionens initiativ som et yderli- 2. 4. gere skridt til forebyggelse af de helbredsskader, som forårsages af rygning. ØSU gør opmærksom på, at kun en omfattende tværnational strategi til forebyggelse af de tobaksbetingede helbredsskader kan få varig virkning. Derfor foreslår det Kommissionen at forelægge en omfattende arbejdsplan, der kan medvirke til at bringe tobaksforbruget under kontrol. Denne plan bør bl. a. indeholde en række foranstaltninger, der sigter mod særlig truede grupper som kvinder, børn og unge samt personer, der lever under dårlige økonomiske og sociale vilkår. Planen bør bl. a. omfatte følgende foranstaltninger: — udvikling af egnede forebyggende foranstaltninger, der kan få børn og unge til at afholde sig fra tobaksforbrug; — udvikling af afvænningsprogrammer for både unge og voksne rygere; — etablering af en kontinuerlig sundhedsopdragelse i skolerne og udformning af oplysningskampagner for alle alders- grupper; — forbud mod salg af tobaksvarer til unge under 18 år (fastlægges på nationalt niveau); — forbud mod salg af pakninger med mindre end 20 cigaret- ter (såkaldte børnepakninger); 2. Generelle bemærkninger — forbud mod rygning på offentlige steder; 2. 1. ØSU hilser det velkommen, at Europa-Parlamentet og Rådet vil ændre udformningen af foranstaltningerne til harmonisering og indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsen- tation og salg af tobaksvarer. 2. 2. ØSU deler den opfattelse, at medlemsstaternes love og administrative bestemmelser bliver lettere at håndhæve, hvis den harmonisering og indbyrdes tilnærmelse, som Kommissio- nen foreslår, gennemføres. Eksisterende handelshindringer skal fjernes. ØSU går ind for yderligere harmonisering og indbyrdes tilnærmelse af retsforskrifterne som et nødvendigt skridt til fuldendelse af det fælles indre marked. ØSU understreger, at Kommissionens forslag om harmonisering og tilnærmelse af bestemmelser så vidt muligt skal tage hensyn til, at tobaksvaremarkedet er heterogent. Således er de virksomheder, der fremstiller rygetobak, cigarer, snustobak og skråtobak, ofte små og mellemstore virksomheder, der udbyder en bred vifte af produkter. Disse virksomheder findes overvejende i EU’s dårligere stillede regioner. — forbud mod salg af cigaretter i automater, medmindre der foranstaltninger, som træffes (tekniske og/eller fysiske) forhindrer, at unge mennesker køber dem; — forhøjelse og harmonisering af afgifter på tobaksvarer og systematisk bekæmpelse af smugleri af tobaksvarer. ØSU gentager endvidere sine krav af 9. juli 1997 (2) om forbud mod såvel direkte som indirekte tobaksreklame og håber, at et sådant forbud snarest gennemføres i alle medlemsstaterne. ØSU opfordrer medlemsstaterne til at anvende en væsentlig del af provenuet af tobaksafgifterne til intensivering af indsatsen til forebyggelse af tobaksforbrug, til medicinsk forskning og til behandling af de sygdomme, der rammer rygerne og de ufrivillige ofre for tobakkens skadelige virkninger. En del finansiere af disse indtægter kunne også anvendes til at sygekasserne. (1) ØSU’s udtalelse om »Udviklingen i folkesundhedspolitikken«, EFT C 407 af 28. 12. 1998. (2) EFT C 296 af 29. 9. 1997, s. 32. C 140/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 2. 5. ØSU henviser til talrige tidligere udtalelser, hvori det har fastslået, at tobaksvarer skader menneskers helbred og fører til hjerte-karsygdomme, kræft og andre sygdomme. Verdenssundhedsorganisationen (1) (2) går ud fra, ca. 500 000 EU-borgere hvert år dør før tiden af følgerne af tobaksforbrug. Både fordi Fællesskabet har sat sig som mål at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og af hensyn til forbrugerbeskyttelsen må forbrugerne informeres fyldestgø- rende om ingredienserne i tobaksvarer og om deres virkninger. Derfor er korrekt information om ingredienserne i tobak nødvendig. Kun på den måde kan det sikres, at forbrugerne kan træffe afgørelser, der er videnskabeligt funderede. at anser tjærebegrebet for vildledende, da der er tale om en samlebetegnelse for tusinder af kemikalier, der udgør tobaksrø- gens rest (6). Tjære består af meget forskellige komponenter, der ikke er lige sundhedsfarlige. Der er stor forskel på tjærens sammensætning i de forskellige tobaksvarer. På mellemlang sigt må man derfor sætte sig som mål gradvis at reducere maksimumsgrænserne for specifikke giftige og kræftfremkal- dende stoffer i relation til nikotinkoncentrationen (tjære/niko- tin-forholdet). Reduktionen af giftige og kræftfremkaldende stoffer i relation til nikotinindholdet bør også omfatte reduk- tion af kulilteindholdet i relation til nikotinindholdet. ISO-testen er en maskinel 2. 6. ØSU konstaterer, at en pålidelig metode til måling ingredienserne er en grundlæggende forudsætning for af omfattende og korrekt forbrugerinformation. De målemetoder, som International Standards Organisation (ISO) har fastsat i forbindelse med tjære-, nikotin- og kulilteindholdet, opfylder ikke disse krav (3) (4). test. En række undersøgelser har påvist, at mennesker ikke ryger som maskiner. Der kan konstateres stor variation både hvad angår gennemsnitligt røgvolumen, antallet og varigheden af sugene og inhalationsdybden. Derfor varierer omfanget af ekspositio- nen for tobakkens ingredienser stærkt. Konsumentens faktiske eksposition for tobakkens ingredienser kan ligge mange gange højere eller lavere, end den maskinelle test viser. Derfor kan de maskinelt baserede oplysninger give forbrugeren falsk information. Det er derfor af stor betydning for tobakslovgiv- ningen, at der udvikles pålidelige målemetoder, og derfor bør Kommissionen støtte det. 2. 7. 2. Nikotinindholdet bør fastlægges med stor forsigtig- hed og forudsætter efter ØSU’s opfattelse yderligere forskning. Ganske vist forekommer det i forebyggende øjemed og for at beskytte børn og unge oplagt at reducere nikotinindholdet i tobaksvarer, da man derved formentlig kan opnå, at bl. a. børn og unge, der ryger for eksperimentets skyld, ikke så hurtigt opbygger nikotinafhængighed. Men på den anden side må det antages, at afhængige rygere, der holder nikotinkoncentratio- nen i kroppen på et vist niveau, vil ryge mere for at opbygge den ønskede nikotinkoncentration. Det kan ikke udelukkes, at man ikke opnår nogen reduktion af rygernes risiko for lungekræft ved at indføre regler om faste mængder af nikotin og tjære. Da der er tale om et hidtil utilstrækkeligt udforsket område (7) (8) (9), bør der ikke træffes foranstaltninger til yderli- gere begrænsning af nikotinindholdet, før der er foretaget en evaluering af relevant forskning. 2. 7. Cigaretrøg består af ca. 3 500-4 000 stoffer, hvoraf mange er kendt som lokalirriterende. Over 40 af disse stoffer er kræftfremkaldende, og andre må betegnes som giftige. Nikotin er det stof i cigaretterne, der skaber afhængighed. Kommissionen foreslår nu, at tjære-, kulilte- og nikotinindhol- det skal angives på cigaretpakkerne, og at der skal fastsættes øvre grænser for disse stoffer. I den situation ønsker ØSU at påpege, at der er tale om komplicerede forhold, og at plædere for en differentieret betragtningsmåde: Tjære og kulilte er sundhedstruende stoffer (5). Angi- 2. 7. 1. velse af indholdet af disse stoffer må derfor i princippet hilses velkommen, hvis det kan måles korrekt. Men mange eksperter 2. 7. 3. I EU er der mere end 600 tilsætningsstoffer, der lovligt kan anvendes i forbindelse med tobaksvarer. Det gælder både for eksisterende og nye tilsætningsstoffer, at formålet med anvendelsen og virkningerne bør forklares og begrundes under hensyntagen til folkesundheden. 2. 7. 4. ØSU gør opmærksom på, at visse mindre fabrikanters og importørers legitime interesser bør beskyttes, så de ikke trues på deres eksistens af overdrevne krav fra de kompetente nationale myndigheders side. (1) WHO, Tobacco or Health. A global status report. Genève, 1997. (2) Peto m. fl. : Mortality from smoking in developed countries 1950- 2000, Oxford, Oxford University Press, 1994. (3) WHO Conference on the Regulation of Tobacco Products. Conclu- sions. Helsinki, 18. 10. 1999. (4) Slade, J. & Henningfield, J. E. Tobacco product regulation: Context and issues. Food and Drug Law journal, 53 (suppl. ), 43-77, 1998. (5) US Department of Health and Human Services. Reducing the (6) Gray, N. m. fl. : Tar concentration in cigarettes and carcinogen content. Lancet, 352, 787-8, 1998. (7) Bates, C. m. fl. : The future of tobacco product regulation and labelling in Europe: Implications for the forthcoming European directive. Tobacco Control, 8, 225-235, 1999. (8) Henningfield, J. E. m. fl. : Reducing the addictiveness of cigarettes. A report of the American Medical Association. Tobacco Control, 7, 281-93, 1999. (9) Shatenstein, S. m. fl. : Eliminating nicotine in cigarettes. Tobacco health consequences of smoking, 1989. Control, 8, 106-9, 1999. 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/27 3. Særlige bemærkninger 3. 1. Artikel 1 ØSU bifalder direktivets formål og håber, at det kan bidrage til at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i medlemsstaterne. 3. 2. Artikel 3 3. 2. 1. ØSU konstaterer, at det i forbindelse med tjære og kulilte er vildledende at tale om »indholdet i cigaretter«. I modsætning til nikotinen opstår tjæren og kulilten først, når cigaretten brænder eller går ud, og findes i kondensatet (det gælder tjæren) eller i den luftformige del af røgen (det gælder kulilten). Derfor er det bedre at udtrykke angivelserne pr. cigaret som »nikotinindholdet i røgkondensat« og »kulilteindholdet i røg«. I forbindelse med sidstnævnte må man desuden gå ud fra, at den mængde, der frembringes pr. cigaret, er afhængig af ilttilførslen og dermed af røgens intensitet. »tjæreindholdet tobak«, i 3. 2. 2. ØSU gør opmærksom på, at det toksikologisk set er problematisk at sænke nikotinindholdet til 1 mg pr. cigaret. Det kan være rimeligt i forbindelse med lejlighedsrygere, hvis rygeadfærd ikke er bestemt af den optagne nikotinmængde. Men hos nikotinafhængige rygere er det den optagne nikotin- mængde, der bestemmer rygeadfæren. Har en sådan ryger brug for megen nikotin, inhalerer han hyppigere og dybere og ryger også flere cigaretter, end hvis behovet er mindre. Konsekvenserne af at fastlægge regler for nikotinindholdet er indtil videre ikke tilstrækkeligt belyst. ØSU finder det nødven- digt, at der indledes et forskningsprogram, som kan belyse dette problem. 3. 2. 3. ØSU tillægger det stor betydning, at EU’s grænsevær- dier på dette område anerkendes internationalt, så man undgår konkurrenceforvridning og den deraf følgende risiko for tab af arbejdspladser. ØSU henstiller, at Kommissionen snarest sætter alt ind på at nå dette mål. ØSU opfordrer Kommissionen til straks at indføre et finansielt instrument for at kompensere for tab af arbejdspladser og for at finansiere omskoling af arbejdsstyrken. 3. 3. Artikel 5 3. 3. 1. ØSU konstaterer, at det uden tvivl er rigtigt, at overholdelsen af direktivets grænseværdier må kontrolleres analytisk. Men ØSU er ikke sikker på, at de foreslåede ISO- metoder afspejler teknikkens aktuelle stade. For så vidt der foreligger positive erfaringer med andre måleteknikker, går ØSU ud fra, at der indføres pligt til at anvende dem. Efter ØSU’s opfattelse må forbrugerne med rette 3. 3. 2. kunne forvente, at de tilladte tobaksvarer er kontrolleret, testet og godkendt på grundlag af fælles EU-normer. ØSU anmoder Kommissionen om at fastlægge EU-rammer for de nationale systemer på grundlag af internationalt anerkendte normer. Derved sikres det, at man konsekvent og på ensartet måde anvender de bedst egnede analysemetoder i EU og derved opnår sammenlignelige resultater. ØSU bifalder i princippet, at medlemsstaterne kan 3. 3. 3. henstille, at tobaksfabrikanter og -importører udfører andre prøver, herunder prøver, som de nationale myndigheder har stillet krav om, med henblik på at vurdere mængden af andre stoffer, der afgives af deres tobaksvarer opdelt pr. handelsnavn. 3. 4. Artikel 6 3. 4. 1. ØSU støtter og bifalder forbedringen af præsentatio- nen, virkningen, synligheden, forståeligheden og indholdet af advarslerne til forbrugerne på tobaksvarer. 3. 4. 2. ØSU bifalder, at de generelle advarsler skal være iøjnefaldende. Det forekommer passende, at de skal dække mindst 25 % af ydersiden af den pågældende flade af tobaks- pakningen. Der skal tages rimeligt hensyn til pakkens størrelse, så man undgår en mærkning, der står i misforhold til det tilstræbte formål. 3. 4. 3. ØSU foreslår, at medlemsstaterne får ret til at træffe bestemmelse om, at der på alle tobaksprodukter trykkes en henvisning til et sted, hvor rygere kan få hjælp til afvænning. 3. 5. Artikel 7 ØSU bifalder Kommissionens forslag om, at der skal indsendes en liste over alle de ingredienser, der indgår i en tobaksvare, og ikke mindst, at tobaksfabrikanterne og -importørerne skal begrunde, hvorfor de pågældende ingredienser og bestanddele er anvendt. Det skaber en transparens, som vil bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i Fællesskabet. Men ØSU rejser samtidig det spørgsmål, hvor, hvordan og efter hvilke kriterier disse lister skal analyseres. Manglen på EU-rammer for nationale systemer og test kan føre til store variationer i medlemsstaternes lovgivning samt til kunstige hindringer i det indre marked i lighed med dem, som direktivet netop forsøger at undgå. ØSU er af den opfattelse, at en harmonisering af de enkelte dele kan gennemføres, hvis man opretter en fortegnelse over tilladte stoffer med forbillede i en af de positivlister, som findes i Belgien, Tyskland, Østrig og Frankrig eller en kombination af disse. C 140/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 3. 6. Artikel 8 3. 7. Artikel 10 3. 6. 1. ØSU støtter principielt Kommissionens forslag om at forbyde vildledende betegnelser som »lavt tjæreindhold«, »light« og »mild«, da de antydede fordele påviseligt ikke eksisterer, og der for nikotinafhængige rygeres vedkommende ikke er nogen mening i at skelne mellem cigaretter med light og ultralight tjæreindhold. Det må henholdsvis lavt, forhindres, at der indføres særregler i de enkelte medlemsstater. 3. 6. 2. ØSU henleder opmærksomheden på, at det i præven- tivt øjemed kunne være rimeligt at give lejlighedsrygere mulighed for at vælge en »let« og dermed mindre sundhedstru- ende cigaret. Men anvendelse af en sådan betegnelse i forbindel- se med cigaretter kan først tillades, når der eksisterer målemeto- der, som fører til resultater, der kan begrunde betegnelsen. ØSU bifalder Kommissionens forslag om kontrol og rapporte- ring hvert andet år. ØSU beder Kommissionen undersøge, om man kan pålægge det kompetente videnskabelige udvalg regelmæssigt at evaluere de bestående direktiver og at ændre dem i lyset af de indhøstede erfaringer. 3. 8. ØSU mener, at overgangsbestemmelserne bør tilpasses til de bestemmelser, som gjaldt for gennemførelsen af eksiste- rende direktiver, så der tages hensyn til små og mellemstore virksomheders begrænsede muligheder for teknisk tilpasning og til visse produkters langsomme omsætning. Bruxelles, den 29. marts 2000. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Forkastede ændringsforslag Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer: Punkt 2. 4, 4. led Der læses: »Forbud mod salg af tobaksvarer til unge mennesker (aldersgrænsen fastsættes i medfør af subsidiaritetsprincippet af medlemsstaterne);« Begrundelse Ordførerens tekst er selvmodsigende. På den ene side nævnes der en aldersgrænse, på den anden side siges det, at medlemsstaterne skal fastsætte grænsen. Ændringsforslaget gør det klart (ved ikke at nævne nogen konkret aldersgrænse), at medlemsstaterne skal kunne definere begrebet »unge mennesker« i overensstemmelse med deres særlige sociale og kulturelle situation. Afstemningsresultat For: 43, imod: 59, hverken for eller imod: 13. 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/29 Punkt 2. 4, 7. led 7. led (»forbud mod salg af cigaretter i automater«) udgår. Begrundelse Et fuldstændigt forbud mod salg af cigaretter i automater er ikke rimeligt og udgør en diskriminering af denne distributionskanal sammenlignet med andre salgsmetoder. Afstemningsresultat For: 35, imod: 75, hverken for eller imod: 13. Punkt 2. 4, 8. led »forhøjelse og harmonisering af afgifter på tobaksvarer og systematisk bekæmpelse af smugleri af tobaksvarer. « ændres til »harmonisering af afgifter på tobaksvarer og systematisk bekæmpelse af smugleri af tobaksvarer. « Begrundelse En eventuel forhøjelse af de i forvejen høje afgifter på tobaksvarer i EU vil skabe konkurrenceforvridning, idet den vil føre til øget smugleri af tobaksvarer, så forbrugerne i sidste ende får tobaksvarerne til en endnu lavere pris, og resultatet altså bliver det modsatte af hensigten. Lande som Sverige og Canada har sænket deres høje tobaksafgifter netop for at modvirke smugleri. Afstemningsresultat For: 59, imod: 61, hverken for eller imod: 16. Punkt 3. 2. 3 Følgende tilføjes: »Så længe dette ikke er tilfældet, bør begrænsningen af indholdet af disse stoffer kun gælde produkter, der er fremstillet i EU, og der bør fastsættes særlige frister for Grækenlands reduktion af nikotin- og kulilteindholdet, som svarer til fristen for reduktion af tjæreindholdet. « Begrundelse Der er ingen grund til kun at give produkter fremstillet uden for EU mulighed for at imødekomme efterspørgselen efter produkter med forskellige karakteristika. Grækenlands undtagelse vedrørende tjæreindholdet bør også gælde for nikotin- og kulilteindholdet, da der er en meget stærk sammenhæng mellem disse stoffer. Afstemningsresultat For: 29, imod: 74, hverken for eller imod: 14. C 140/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 Punkt 3. 2. 3 Følgende nye punkt indsættes: »Artikel 4 Efter ØSU’s mening bør maksimumsgrænserne for nikotin og kulilte fastsættes proportionalt med de foreslåede grænser for tjære. Den midlertidige dispensation for Grækenland bør derfor ikke kun omfatte tjæreindholdet, men også nikotin og kulilte. « Begrundelse Tjære-, nikotin- og kulilteindholdet er indbyrdes forbundet. Hvis grænserne på 1 mg nikotin og 10 mg kulilte skal gælde for Grækenland fra den 31. 12. 2003, vil man i praksis indirekte også påføre landet grænsen på 10 mg tjære fra samme dato. Den midlertidige undtagelse for tjære, som tildeles Grækenland i artikel 4, har ingen mening. Afstemningsresultat For: 36, imod: 58, hverken for eller imod: 14. Punkt 3. 2. 4 Der indføjes et nyt punkt 3. 2. 4 med følgende ordlyd: 3. 2. 4. ØSU anerkender, at grænsen for cigaretters kulilteindhold bør stå i forhold til de foreslåede grænser for tjære (10 mg) og nikotin (1 mg). ØSU foreslår derfor, at Kommissionen træffer de fornødne foranstaltninger for at sikre, at den foreslåede grænse for kulilteindholdet står i forhold til de to nævnte grænseværdier og baseres på pålidelige videnskabelige data. Begrundelse I begrundelsen for Kommissionens forslag anbefales det »at indføre en grænse for cigaretters kulilteindhold, der står i forhold til« de grænser, der er fastlagt for nikotin og tjære. I betragtning af de meget forskellige resultater, som de hidtidige metoder til måling af kulilteindholdet har givet, bør man udvise den største forsigtighed, når man fastlægger en grænse. Kommissionen bør derfor sikre, at det maksimale indhold af kulilte fastlægges på grundlag af pålidelige videnskabelige data og — som det er Kommissionens hensigt — står i forhold til de øvre grænser for tjære og nikotin. Afstemningsresultat For: 34, imod: 70, hverken for eller imod: 8. Punkt 3. 2. 5 Der indføjes et nyt punkt 3. 2. 5 med følgende ordlyd: ØSU er bekymret over, at Kommissionens forslag, der ifølge sin ordlyd omfatter tobaksvarer, der eksporteres 3. 2. 5. fra EU, vil begrænse EU’s eksport unødigt, svække medlemsstaternes og EU’s konkurrenceevne og skade beskæftigelsen i EU. 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/31 Begrundelse Kommissionens forslag, som ifølge sin ordlyd omfatter tobaksvarer, der eksporteres fra EU, indebærer en unødig begrænsning af EU’s eksport, skader medlemsstaternes og EU’s konkurrenceevne og går ud over beskæftigelsen i EU. I 1998 blev 16 % af EU’s cigaretproduktion eksporteret til tredjelande, og tobakssektoren i EU beskæftigede omkring 50 000. Denne bestemmelse er følgelig en trussel mod arbejdspladserne og produktionen i EU. Afstemningsresultat For: 44, imod: 67, hverken for eller imod: 7. Punkt 3. 4. 2 Affattes således: »ØSU bifalder, at de generelle advarsler skal være iøjnefaldende. Det forekommer passende, at de skal dække mindst 10 % af ydersiden af den pågældende flade af tobakspakningen, og at advarslen skal stå i en 1 mm bred ramme. Der skal for cigaretters vedkommende tages rimeligt hensyn til pakkens størrelse. For de øvrige tobaksvarers vedkommende kan advarslerne påklistres (f. eks. på cigarkasser af træ eller dåser med pibetobak), og de må ikke fylde mere end 15 cm2. « Begrundelse Kommissionens forslag er ude af proportioner med målet om at forbedre læseligheden. For nogle tobaksvarers vedkommende er det ikke muligt at trykke advarslen direkte på emballagen, og det ville også være uforholdsmæssigt dyrt for fabrikanterne af tobaksvarer med ringe afsætning i EU, da man så ville være nødt til at anvende specialemballage til de forskellige markeder. Afstemningsresultat For: 34, imod: 71, hverken for eller imod: 1. Punkt 3. 4. 4 Der indføjes et nyt punkt med følgende ordlyd: 3. 4. 4. andre farver end sort og hvid, forudsat at budskabet fremstår tydeligt. For at behandle alle tobaksvarer ens — uanset emballagens farve — bør der gives mulighed for at anvende Begrundelse Kommissionens forslag om, at der skal anvendes sort skrift på hvid baggrund, begunstiger de produkter, som sælges i emballager med disse farvekarakteristika. Den foreslåede ændring vil gøre det muligt for de øvrige produkters vedkommende at anvende emballagens nuværende baggrundsfarve. Afstemningsresultat For: 33, imod: 71, hverken for eller imod: 7. Punkt 3. 5. 1 Der indføjes et nyt punkt 3. 5. 1 med følgende ordlyd: 3. 5. 1. ØSU går som et alternativ ind for, at der udvikles en EU-ramme for gennemførelse af test og for oplysning om ingredienser, som ikke er tobak. Testningen bør foretages efter ensartede, internationalt godkendte regler, på grundlag af hvilke det kan fastslås, at anvendelsen af de pågældende ingredienser ikke medfører en yderligere sundhedsfare. Dette vil sikre, at de mest egnede og pålidelige metoder anvendes konsekvent og ensartet i hele EU, og at man derigennem bidrager til et velfungerende indre marked. C 140/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 Begrundelse Hvis direktivforslaget ikke opstiller en EU-ramme for listen over ingredienser, vil den sandsynlige følge være, at der opstår 15 forskellige nationale ordninger. Dette vil skabe yderligere barrierer for det indre marked og kan påføre operatørerne betydelige økonomiske byrder. Det vil stride mod målet med det foreslåede direktiv. Afstemningsresultat For: 39, imod: 72, hverken for eller imod: 8. Punkt 3. 6. 2 Sidste punktum erstattes med følgende: »Derfor vil det være hensigtsmæssigt at opstille regler for anvendelsen af hver enkelt betegnelse og for det respektive maksimale tjæreindhold. « Begrundelse Som det anføres i udtalelsen, er angivelsen af tjæreindholdet i absolutte tal ikke nogen klar indikation for rygeren. Derfor bør der gives en mere præcis angivelse, som giver rygeren et bedre grundlag for at vælge. Afstemningsresultat For: 42, imod: 70, hverken for eller imod: 10. Punkt 3. 6. 3 Et nyt punkt 3. 6. 3 tilføjes: »ØSU foreslår, at betegnelser som “light” eller “mild” skal tillades i de tilfælde, hvor der ikke hersker nogen tvivl om, at det henviser til aromaen, smagen eller farven på andre tobaksvarer end cigaretter. « Begrundelse Betegnelserne »light« og »mild« henviser ofte til cigarers, skæretobaks eller snustobaks aroma eller smag. Afstemningsresultat For: 35, imod: 65, hverken for eller imod: 16. Som følge af forsamlingens vedtagelse af et ændringsforslag faldt følgende afsnit i sektionens udtalelse bort; men over en fjerdedel af de afgivne stemmer ønskede det bibeholdt: Punkt 2. 4, afsnit 3 »På mellemlang sigt bør denne liste over foranstaltninger også omfatte afskaffelse af landbrugsstøtten fra Fællesskabet til dyrkning af tobaksprodukter for at fjerne den selvmodsigelse i Fællesskabets politik, at man på den ene side vil forebygge tobaksforbrug, men på den anden side støtter tobaksdyrkning. Kommissionen bør i forøget omfang opkøbe tobaksarealer i medlemsstaterne og indstille dyrkningen. Den hidtidige støtte til tobaksdyrkning bør ændres til social støtte. « Afstemningsresultat For: 73, imod: 64, hverken for eller imod: 2


title: Règlement (CE) n° 651/2000 de la Commission, du 29 mars 2000, fixant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 30. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 79/15 RÈGLEMENT (CE) No 651/2000 DE LA COMMISSION du 29 mars 2000 fixant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2038/1999 du Conseil du 13 septembre 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), et notamment son article 18, para- graphe 5, deuxième alinéa, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) En vertu de l'article 18 du règlement (CE) no 2038/1999, la différence entre les cours ou les prix sur le marché mondial des produits visés à l'article 1er, paragraphe 1, point a), dudit règlement et les prix de ces produits dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l'exportation. Aux termes du règlement (CE) no 2038/1999, les restitu- tions pour les sucres blanc et brut non dénaturés et exportés en l'état doivent être fixées compte tenu de la situation sur le marché communautaire et sur le marché mondial du sucre, et notamment des éléments de prix et de coûts visés à l'article 19 dudit règlement. Conformé- ment au même article, il y a lieu de tenir compte égale- ment de l'aspect économique des exportations envi- sagées. Pour le sucre brut, la restitution doit être fixée pour la qualité type. Celle-ci est définie à l'article 1er du règle- ment (CEE) no 431/68 du Conseil du 9 avril 1968 déterminant la qualité type pour le sucre brut et le lieu de passage en frontière de la Communauté pour le calcul des prix caf dans le secteur du sucre (2), modifié par le règlement (CE) no 3290/94 (3). Cette restitution est, en outre, fixée conformément à l'article 19, paragraphe 4, du règlement (CE) no 2038/1999. Le sucre candi a été défini au règlement (CE) no 2135/95 de la Commission du 7 septembre 1995 concernant les modalités d'appli- cation de l'octroi des restitutions à l'exportation dans le secteur du sucre (4). Le montant de la restitution ainsi calculé en ce qui concerne les sucres aromatisés ou additionnés de colorants doit s'appliquer à leur teneur en saccharose et être dès lors fixé par 1 % de cette teneur. La situation du marché mondial ou les exigences spécifi- ques de certains marchés peuvent rendre nécessaire la différenciation de la restitution pour le sucre suivant sa destination. Dans des cas particuliers, le montant de la restitution peut être fixé par des actes de nature différente. La restitution doit être fixée toutes les deux semaines. Elle peut être modifiée dans l'intervalle. L'application de ces modalités à la situation actuelle des marchés dans le secteur du sucre, et notamment aux cours ou prix du sucre dans la Communauté et sur le marché mondial, conduit à fixer la restitution aux montants indiqués à l'annexe du présent règlement. Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion du sucre, au présent règlement sont (4) (5) (6) (7) (8) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l'exportation des produits visés à l'article 1er, paragraphe 1, point a), du règlement (CE) no 2038/1999, en l'état et non dénaturés, sont fixées aux montants repris en annexe. Le présent règlement entre en vigueur le 30 mars 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 89 du 10. 4. 1968, p. 3. (3) JO L 349 du 31. 12. 1994, p. 105. (4) JO L 214 du 8. 9. 1995, p. 16. L 79/16 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 3. 2000 du règlement de la Commission, du 29 mars 2000, fixant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état ANNEXE Code produit Montant de la restitution 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 43,23 42,67 43,23 42,67 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — EUR/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 91 00 9000 0,4699 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 46,99 48,60 46,39 — EUR/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4699 (1) Le présent montant est applicable au sucre brut d'un rendement de 92 %. Si le rendement du sucre brut exporté s'écarte de 92 %, le montant de la restitution applicable est calculé conformément aux dispositions de l'article 19 paragraphe 4 du règlement (CE) no 2038/1999. (2) Fixation suspendue par le règlement (CEE) no 2689/85 de la Commission (JO L 255 (CEE) no 3251/85 (JO L le règlement du 26. 9. 1985, p. 12), modifié par 309 du 21. 11. 1985, p. 14)


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EEC) No 404/93 on the common organisation of the market in bananas'

eurovoc_concepts:
EU production
Lomé Convention
United States
World Trade Organisation
import
tropical fruit

text: C 140/6 EN Official Journal of the European Communities 18. 5. 2000 Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EEC) No 404/93 on the common organisation of the market in bananas’ (2000/C 140/03) On 29 November 1999 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 198 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Agriculture, Rural Development and the Environment, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 15 March 2000. The rapporteur was Mr Barato Triguero. At its 371st plenary session (meeting of 29 March 2000), the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 73 votes to two, with four abstentions. 1. Introduction 1. 1. The Commission proposes to amend the features of the banana regime which were condemned by the latest report of the WTO panel. Indeed, the Commission goes further than the conclusions of the report by proposing to replace the quota system by a flat tariff system. 1. 4. 2. 2. The system for managing quotas A and B is not described in detail. The proposal simply states that licences may be allocated on the basis of traditional trade flows (traditional/newcomer method) or using other methods. How- ever, no reference period is given, and it will be left to a Commission regulation to decide on this and all other matters relating to the allocation of licences. 1. 2. The proposed amendment may prove less beneficial for EU banana growers than the regime introduced in 1993. The 1993 regime helped growers to improve infrastructure and marketing channels, and to adjust more closely to environmental requirements. Producers had to make major investments to boost their competitiveness and withstand competition from third country producers. 1. 4. 2. 3. The level of the additional quota may be increased if Community demand increases as indicated by a balance sheet of production/consumption and imports/exports. The management committee procedure will be used to determine and adopt the constituents of the balance sheet, and to establish the increased quota. The 1. 3. amendment proposed by the Commission flagrantly contradicts the principle of preference for Com- munity and ACP producers, and could even prejudice growers from other third countries as it is likely to trigger a major fall in prices on the EU market. The Commission, 1. 4. 2. 4. in agreement with the WTO parties which have a substantial interest (Costa Rica, Colombia, Ecuador and Panama), may assign a fixed percentage of the tariff quotas to each of these four countries. 1. 4. The Commission proposes the following: 1. 4. 1. tariff system, by 1 January 2006 at the latest. The current quota system will be replaced by a flat 1. 4. 2. three tariff quotas: During the six-year transitional period, there will be Quota A 2,2 million tonnes at EUR 75/t. Quota B 353 000 tonnes at EUR 75/t. Quota C 850 000 tonnes (variable tariff). If necessary, or if supplies to the Community 1. 4. 2. 5. market are subject to exceptional circumstances affecting production or import conditions, the Commission will use the management committee procedure to establish the requisite specific measures. 1. 4. 3. force on 1 April 2000. It is proposed that the new system should enter into 1. 4. 2. 1. For quota C, the Commission proposes a bidding procedure, with a tariff preference of EUR 275/t. for ACP producers. For quotas A and B, the ACP preference entails the application of zero duty. 1. 5. The proposal to amend the common market regulation is accompanied by a recommendation for a Council decision authorising the Commission to negotiate with third countries the amendment of the customs tariff for bananas as bound in WTO. 18. 5. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 140/7 2. General comments 2. 1. The Committee acknowledges the further effort made by the Commission to bring Regulation 404/93 into line with the international commitments arising from the WTO and the fourth Lomé Convention. The Committee accepts that the WTO panel verdict of 2. 2. 12 April 1999 obliges the EU again to amend the common organisation of the banana market. At the same time, the Committee regrets that the WTO Dispute Settlement Body does not operate in a transparent manner and that, when dealing with competition, it does not take account of actual production conditions, in terms of their social, environmental and sustainability implications. The Committee asks the Com- mission to pursue its efforts within the WTO to ensure that these concerns are taken into account. 2. 3. However, the Committee considers that the Com- mission proposal does not provide the necessary guarantees for the marketing of EU and ACP bananas, since its provisions are less favourable than those of the last amendment to the common market organisation which entered into force on 1 January 1999. The introduction of a flat tariff will, in practice, give large operators a commercial advantage over small producers and cooperatives and their marketing chan- nels, as large operators have greater resources and can exploit economies of scale enabling them to place more products on the market at lower costs. 2. 4. The Committee is therefore concerned that the pro- posed amendments and, in particular, the automatic switch to a flat tariff system, may force EU and ACP banana growers out of business, as well as most non-multinational operators in the sector. The Committee considers that 2. 5. the marketing of bananas produced under proper social conditions should be stepped up, so as to uphold farmers’ right to incomes which allow them a decent standard of living — as enshrined in Article 33 of the EC Treaty — and which enable them to offer their workers a fair wage and working conditions that respect their basic rights. 2. 7. The Committee thinks that consumers must continue to be offered the full range of banana varieties currently available, so that they can opt for organic or ‘fair trade’ bananas. The new system must therefore guarantee the co- existence on the market of EU, ACP and Latin American bananas that meet the various quality criteria, taking account of production and marketing conditions. With due account for the fact that the WTO does not allow discrimination between similar products which have been produced under different environmental and social conditions, European con- sumers can still enjoy the benefits of ecological production systems, and of properly monitored voluntary labelling of ‘fair trade’ bananas (e. g. as is now done in the Windward Islands). The Committee considers that EU producers should 2. 8. focus increasingly on quality, in terms not only of taste but also of nutritional properties and presentation, while respecting the environment and avoiding excess use of plant protection products. 3. Specific comments 3. 1. The Committee thinks that the automatic switch to the flat tariff system proposed by the Commission is unjustified. Such a system is not required by the WTO panel, nor is it desired by the majority of plaintiff countries and by market operators. The Committee therefore cannot accept the estab- lishment of a flat tariff, and thinks that a non-discriminatory quota system should be retained for at least ten years while exploring the possibility of introducing another system at the end of that period. The intervening period can be used to evaluate the impact of the new regime on employment, production structures, producer incomes and market prices in the EU’s various producer regions. 3. 2. The Committee thinks that the current level of the additional quota (353 000 t. ) is too high and that in the last few years it has led to over-supply, particularly in 1999 when prices were especially low. For this reason, the Committee considers that the quota should be revised in the light of market requirements, to a more realistic level. 2. 6. The Committee thinks that the marketing of bananas produced under proper environmental conditions should also be stepped up by promoting sustainable farming techniques and other agri-environmental measures that can help safeguard our environmental heritage. This also means considering organic production and the role which agriculture plays in land management, upkeep of the rural environment, conservation of ethnographic values, and so on. 3. 3. The Committee considers that the chosen method for allocating import licences must allow small producers and distributors to enjoy the same market opportunities as the large multinationals. This is necessary in order to offer the consumer a free choice and value for money, while also satisfying health and environmental requirements. C 140/8 EN Official Journal of the European Communities 18. 5. 2000 3. 3. 1. The Committee therefore considers that the best way of allocating the licences is the ‘traditional/newcomers’ method, based on verifiable import figures on customs certifi- cates and a long-term historical reference period from which the operator would be able to select the best three years. The Committee considers that the ‘simultaneous examination’ method would also be an appropriate way of allocating the import licences; however, as the plaintiff countries are firmly opposed to such a system, the Committee thinks that its adoption could lead to a further WTO dispute. Consequently, the Committee thinks that the ‘tra- 3. 3. 2. ditional/newcomers’ method offers the best way of meeting the requirements of the WTO panel and the expectations of ACP and Community producers. More broadly, this system could also improve the operation and transparency of the market. 3. 3. 3. The Committee therefore urges the Commission to continue its efforts to reach a consensus based on a historical reference system that secures the requisite WTO approval. The Committee considers that accompanying measures 3. 4. will be needed to offset: — the shortcomings of Regulation 404/93 as regards the calculation of compensatory aid; — the non-application of some provisions of the Luxembourg compromise of June 1998 and the discrimination which this has caused; — the impact which the amendment of the import system will have on Community producers. 3. 4. 1. These measures should include an increase in the flat-rate reference income for calculating compensatory aid, alongside other measures deemed necessary to guarantee Community banana growers an adequate income, so that none of them suffer as a result of adverse market conditions or natural disasters. An increase in the reference income is further justified by the new Article 299 of the EC Treaty, which provides a legal basis for establishing special conditions for the application of Community policies in the outermost regions. Brussels, 29 March 2000. The Committee considers that account must be taken 3. 5. of the political instability in Somalia, which is currently preventing it from exporting its bananas to the EU market on a regular basis. Somali producers should receive direct special aid. 3. 6. Greater use should be made of the OECD guidelines on multinational companies’ environmental, social and consumer behaviour in developing countries. 4. Conclusions 4. 1. The Committee is mindful of the need to bring the banana import arrangements established by Regulation (EEC) 404/93 into line with the ruling of the WTO panel, and thus to end the retaliatory measures taken unilaterally by the United States against imports of certain EU products. The Committee deeply deplores the fact that the WTO’s terms of reference do not include such criteria as the right to development, the sustainability of production, and social considerations. The WTO does not take account of real production conditions or the need to retain a balance between societies and regions. The Committee opposes unilateral, arbitrary measures that run counter to a multilateral, concerted drive to resolve trade disputes fairly. The Committee thinks that compliance with the conclusions of the WTO panel must not compromise the efficiency of the common market organisation in achieving its fundamental objectives, particularly in maintaining the market access guarantee for Community and ACP bananas, ensuring a decent income for their producers, and giving consumers access to a varied range of bananas of different origins at reasonable prices throughout the Community. 4. 1. 1. The Committee therefore hopes that account will be taken of its arguments regarding the present amendment of the common market organisation for bananas. Under no circumstances can the Committee accept that Community preference, a fundamental pillar of the CAP, be dismantled because of the loss of guaranteed market access for Community producers. The Committee also considers it essential to preserve the preferential access to the Community market granted to ACP producers under the Lomé agreements, which are a cornerstone of the Community’s external and development policies. A consensual solution must be found which is compatible with WTO rules. The President of the Economic and Social Committee Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1049/00 υποβολή: Olivier Dupuis (TDI) προς την Επιτροπή. ΕΥΚΑ (Ευρωπαϊκή Υπηρεσία Καταπολέμησης της Απάτης).

eurovoc_concepts:
European Anti-fraud Office
European official
defamation
recruitment
regulations for civil servants
trade union rights

text: 6. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 72 E/15 (cid:211)son afora· thn eish·ghsh episthmo·nvn gia ajiolo·ghsh toy apoue·matow gay·roy kata· thn e·narjh thw alieytikh·w perio·doy, prokeime·noy na lhfuei· apo·fash gia ta synolika· epitrepo·mena aliey·mata (TAC), h Epitroph· e·xei h·dh egkri·nei th grammh· ayth· gia to 2000 kai meleta· th dynato·thta na thn yioueth·sei vw strathgikh· diaxei·rishw o·pote ypa·rxei proeidopoi·hsh o·ti kindyney·ei to apo·uema. (cid:201)xei zhthuei· h gnv·mh thw Episthmonikh·w, Texnikh·w kai Oikonomikh·w Epitroph·w Aliei·aw. H Epitroph· symfvnei· o·ti o kauorismo·w prosvrinv·n TAC, ta opoi·a ua anaskopoy·ntai kata· th dia·rkeia toy e·toyw en anamonh· episthmonikh·w ajiolo·ghshw, mporei· na dhmioyrgh·sei dyskoli·ew ston alieytiko· kla·do. Gia to lo·go ayto·, h Epitroph· proti·uetai na efarmo·sei to pro·gramma ayto· mo·no se periptv·seiw o·poy yfi·statai biologiko·w ki·ndynow. Ypo· kanonike·w synuh·kew, ua protimhuei· h paradosiakh· prose·ggish tvn eth·sivn TAC. (1) EE L 341 thw 31. 12. 1999. (2001/C 72 E/018) GRAPTH ERVTHSH P-1049/00 ypobolh·: Olivier Dupuis (TDI) prow thn Epitroph· (29 Marti·oy 2000) Ue·ma: EYKA (Eyrvpai¤kh· Yphresi·a Katapole·mhshw thw Apa·thw) Meta· thn apa·nthsh toy Epitro·poy Kinnock sthn erv·thsh E-0262/00 (1), mporei· h Epitroph·: (cid:129) na dieykrini·sei ea·n meta· th dhmioyrgi·a thw OSKPA (Oma·da Syntonismoy· gia thn Katapole·mhsh tvn Periptv·sevn Apa·thw) e·xoyn diapistvuei· symperifore·w poy parekkli·noyn toy `ruroy 28 toy Katastatikoy· kauv·w kai tvn a·rurvn 12. 2 kai 55 toy (RAAA) Kauestv·tow poy efarmo·zetai stoyw Loipoy·w Ypallh·loyw, sto prosvpiko· thw dikaiodosi·aw thw OSKPA kai thw EYKA; Ea·n nai, mporei· h Epitroph·, xvri·w na parabia·zetai o empisteytiko·w xarakth·raw tvn plhroforiv·n, na anafe·rei ta gegono·ta kai ta me·tra poy e·labe; (cid:129) na epibebaiv·sei o·ti se peri·ptvsh kathgoriv·n poy apodeikny·ontai sykofantike·w, o·ti den proti·uetai na energh·sei a·mesa kata· tvn plhroforiodotv·n poy proe·bhsan stiw sykofantike·w kathgori·ew, alla·, ba·sei toy a·ruroy 24, na afh·sei th fronti·da thw ypera·spishw sthn prvtoboyli·a toy sykofanthue·ntow prosv·poy; Mporei· epi·shw na prosdiori·sei h Epitroph· poia me·tra arvgh·w mporei· na ue·sei sth dia·uesh toy sykofanthue·ntow prosv·poy, ba·sei toy a·ruroy 24; Me poion tro·po skopey·ei h Epitroph· na diasfali·sei o·ti h katoxh· apo·rrhtvn plhroforiv·n proerxo·menvn apo· ypa·llhlo thw EYKA kata· thn a·skhsh tvn kauhko·ntvn toy kai endexo·menh syndikalistikh· drasthrio·thta toy idi·oy ypallh·loy den synepa·gontai sy·gkroysh armodioth·tvn(se epi·pedo deontologi·aw); (1) EE C 374 E thw 28. 12. 2000, sel. 48. Apa·nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph·w (23 Mai(cid:138)oy 2000) Prin prosla·bei e·na ne·o me·low toy prosvpikoy·, h Epitroph· epalhuey·ei, me ba·sh ta endedeigme·na e·ggrafa poy ypoba·lloyn oi ypoch·fioi, o·ti plhroy·ntai oi basike·w proy¤ poue·seiw poy proble·pontai sto a·ruro 28 toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw kai sta a·rura 12 para·grafow 22 kai 55 toy kauestv·tow poy efarmo·zetai sto loipo· prosvpiko·. H Epitroph· den e·xei kamia· plhrofori·a apo· tiw opoi·ew na eika·zetai o·ti oi ypa·llhloi kai to loipo· prosvpiko· poy erga·zontan gia thn Mona·da Syntonismoy· gia thn Katapole·mhsh thw Apa·thw (UCLAF) den plhroy·san tiw proy¤ poue·seiw ayte·w. Sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy sxetikoy· kanonismoy·, o Dieyuynth·w thw Eyrvpai¤kh·w Yphresi·aw Katapole·mhshw thw Apa·thw (OLAF) ype·xei paro·moia ypoxre·vsh vw armo·dia gia toyw diorismoy·w arxh· gia to prosvpiko· thw OLAF. Opoiadh·pote para·bash toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw ek me·royw toy prosvpikoy· thw OLAF ua antimetvpistei· epome·nvw me thn i·dia peiuarxikh· diadikasi·a o·pvw kai h para·nomh symperifora· opoioydh·pote ypallh·loy thw Epitroph·w. An kai o Dieyuynth·w thw OLAF e·xei anafe·rei sthn Epitroph· o·ti den ypa·rxei kane·na stoixei·o ej o·svn gnvri·zei poy na ypodhlv·nei o·ti oi ypa·llhloi h· to loipo· prosvpiko· poy erga·zetai gia thn OLAF den symmorfv·uhke me toyw vw a·nv kano·new, ane·fere entoy·toiw o·ti ekkremei· mia peiuarxikh· diadikasi·a poy afora· endexo·meno para·ptvma eno·w ypallh·loy thw OLAF. Sto paro·n sta·dio den e·xei lhfuei· telikh· apo·fash kai epome·nvw den mporei· na douei· kamia· peraite·rv plhrofori·a sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. C 72 E/16 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 6. 3. 2001 (cid:211)tan ypa·rxoyn sobare·w aba·simew kathgori·ew kata· thw epaggelmatikh·w akeraio·thtaw eno·w ypallh·loy, h dioi·khsh ypoxreoy·tai, ba·sei toy a·ruroy 24 toy kanonismoy· yphresiakh·w kata·stashw, na la·bei o·la ta anagkai·a me·tra gia thn apokata·stash toy ono·matow toy endiaferome·noy ypallh·loy. Stiw periptv·seiw ayte·w, h dioi·khsh diaue·tei eyrei·a diakritikh· eyxe·reia, ypokei·menh ston e·legxo tvn koinotikv·n dikastikv·n orga·nvn, o·son afora· thn epilogh· tvn tro·pvn kai tvn me·svn gia thn paroxh· syndromh·w ston ypa·llhlo. Ofei·lei na antikroy·sei toyw isxyrismoy·w aytoy·w kai na pra·jei pan to dynato·n gia thn apokata·stash thw timh·w toy oikei·oy ypallh·loy. H syndromh· kata· to a·ruro 24 mporei· epome·nvw na la·bei dia·forew morfe·w ana·loga me to ei·dow thw apeilh·w h· thw ene·rgeiaw kai thn epiuymi·a toy uy·matow. Sy·mfvna me to a·ruro 17, oi ypa·llhloi ypoxreoy·ntai na throy·n th megaly·terh dynath· diakritiko·thta vw prow ta pa·shw fy·sevw gegono·ta kai plhrofori·ew poy perie·rxontai se gnv·sh toyw kata· thn a·skhsh h· epi· th eykairi·a thw askh·sevw tvn kauhko·ntvn toyw. Oi apo·rrhtew plhrofori·ew poy apoktv·ntai apo· e·na me·low toy prosvpikoy· thw OLAF den pre·pei epome·nvw na xrhsimopoioy·ntai gia kane·na a·llo skopo· ekto·w apo· thn epite·lesh tvn kauhko·ntvn poy e·xoyn anateuei· ston ypa·llhlo. Enapo·keitai ston Dieyuynth· thw yphresi·aw na la·bei ta anagkai·a organvtika· me·tra, ea·n kri·nei o·ti ua mporoy·san na anaky·coyn orisme·new deontologike·w sygkroy·seiw metajy· tvn kauhko·ntvn eno·w ypallh·loy kai tvn dra- sthrioth·tvn toy se e·na ergatiko· svmatei·o. (2001/C 72 E/019) GRAPTH ERVTHSH E-1051/00 ypobolh·: Brigitte Langenhagen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (4 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Katv·tato me·geuow gia ixuy·ew thw oikoge·neiaw tvn pleyronhktidv·n sy·mfvna me ton kanonismo· EE/850/98 Sto ne·o kanonismo· EE 850/98 (1) lei·poyn apo· to para·rthma XII, ta dedome·na gia to katv·tato me·geuow diafo·rvn pleyronhktidv·n (kalka·ni, ro·mbow, laskari·w, lo·ta, ch·tta kai pla·xtiuow) poy anafe·ronto ston palaio· kanonismo·. 1. Pro·keitai gia para·leich h· oi en lo·gv endei·jeiw katargh·uhkan pra·gmati; Ea·n oi en lo·gv endei·jeiw e·xoyn katarghuei·, poi·oi ei·nai oi lo·goi poy v·uhsan thn Epitroph· prow ayth· thn 2. katey·uynsh; Symfvnei· h Epitroph·, o·ti gia thn prostasi·a ka·ue ei·doyw ixuy·ow poy katanalv·netai, ua pre·pei na 3. yfi·stantai katv·tata (ypoxrevtika·) mege·uh, v·ste na katastei· dynato·n na anapara·gontai oi ixuei·w to ligo·tero mia fora· ana· e·tow; Gnvri·zei h Epitroph·, o·ti oi ixuei·w me mikro·tero me·geuow apo· to katv·tato, den mporoy·n na teuoy·n prow 4. pv·lhsh sthn agora· lo·gv thw periorisme·nhw sa·rkaw poy diaue·toyn; Symfvnei· vw ek toy·toy h Epitroph·, o·ti to katv·tato me·geuow gia th glv·ssa den ua pre·pei na meivuei· ka·tv 5. tvn 25 cm, v·ste na gi·nei dynath· h kata·tajh· thw vw ixuy·w prow katana·lvsh; (1) EE L 318 thw 27. 11. 1998, sel. 63. Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (31 Mai(cid:138)oy 2000) H para·leich ei·nai sko·pimh kai symfvnh·uhke apo· ta kra·th me·lh kata· th dia·rkeia tvn syzhth·sevn poy odh·ghsan sthn anauev·rhsh toy pake·toy tvn texnikv·n me·trvn gia ton Boreioanatoliko· Atlantiko·, o·pvw uespi·zontai ston kanonismo· (EK) ariu. 850/98 toy Symboyli·oy thw 30hw Marti·oy 1998 gia th diath·rhsh tvn alieytikv·n po·rvn me·sv texnikv·n me·trvn gia thn prostasi·a uala·ssivn nearv·n organismv·n. H basikh· ide·a thw Epitroph·w kata· thn anauev·rhsh toy pake·toy tvn texnikv·n me·trvn h·tan h belti·vsh, o·poy ayto· h·tan dynato·n kai sto baumo· poy h·tan dynato·, thw epilejimo·thtaw tvn alieytikv·n ergalei·vn o·son afora· ta shmantiko·tera ei·dh ixuy·vn tvn koinotikv·n yda·tvn. Me ka·poiew mikre·w ejaire·seiw, ta ei·dh tvn ixuy·vn poy anafe·rontai sto para·rthma XII toy kanonismoy· (EK) ariu. 850/98 toy Symboyli·oy, ei·nai ta ei·dh poy kyri·vw aliey·ontai. Kai sthn peri·ptvsh ayth·, sto me·tro toy dynatoy·, h Epitroph· prospauei· na kauori·sei to ela·xisto me·geuow ekfortv·sevn gia ta en lo·gv ei·dh sy·mfvna me thn epilektiko·thta tvn alieytikv·n ergalei·vn poy xrhsimopoioy·ntai gia thn ali·eysh· toyw


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0935/00 van Chris Davies (ELDR) aan de Commissie. Dolfijnen bedreigd door vismethoden.

eurovoc_concepts:
France
Spain
common fisheries policy
marine mammal
protection of animal life

text: C 53 E/42 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/048) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0927/00 van Adriana Poli Bortone (UEN) aan de Commissie Betreft: Verkoop van druivensappen (DG Mededinging) (25 maart 2000) Er bestaat momenteel op communautair vlak geen enkele wettelijke norm voor het toegelaten percentage natuurlijke glycerine in druivensappen. De enige voorgeschreven limiet betreft de aanwezigheid van alcohol in het eindproduct (Verordening (EG) nr. 822/87 (1)). GFL (Gesellschaft f(cid:252)r Lebensmittelforschung mbH), een Duits particulier instituut uit Berlijn, maakte echter onlangs bekend dat het glycerinegehalte in de Italiaanse druivensappen (cid:132)de toegelaten limiet overschrijdt(cid:148). Dit bericht van het Duitse instituut is de facto een niet-tarifaire belemmering van het vrije verkeer in de EU, hetgeen apert indruist tegen de beginselen van de interne markt. Kan de Commissie mij meedelen of zij voornemens is onmiddellijk in te grijpen om te vermijden dat de verkoop van Italiaanse druivensappen op de Duitse markt wordt belemmerd? (1) PB L 84 van 27. 3. 1987, blz. 1. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (10 mei 2000) De voorwaarden voor de productie en de afzet van vruchtensap en bepaalde soortgelijke producten zijn vastgesteld bij Richtlijn 93/77/EEG van 21 september 1993 (1). In artikel 1 daarvan worden (cid:132)vruchtensap(cid:148) en (cid:132)vrucht(cid:148) gedefinieerd. Bij de verordening is niet voorzien in een toegestaan maximumgehalte aan glycerine voor druivensap. Toevoeging van glycerine aan vruchtensap is niet toegestaan. De opmerkingen van het Duitse particuliere instituut hebben geen officiºle, noch bindende waarde wat betreft het al dan niet in overeenstemming zijn van druivensap met de communautaire voorschriften voor de afzet daarvan. De Duitse autoriteiten hebben de Commissie geen bijzondere maatregelen gemeld met het oog op een beperking van of een verbod op de afzet van Italiaans druivensap op de Duitse markt. De Commissie heeft hen dus om nadere inlichtingen over de gemelde feiten verzocht en zal zo nodig het dossier behandelen in het kader van de procedure van artikel 226 EG. (1) PB L 244 van 30. 9. 1993. (2001/C 53 E/049) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0935/00 van Chris Davies (ELDR) aan de Commissie (29 maart 2000) Betreft: Dolfijnen bedreigd door vismethoden Hoe beoordeelt de Commissie de bedreiging die voor dolfijnen uitgaat van het gebruik van pelagische netten door Franse en Spaanse vissersvaartuigen en welke stappen denkt zij te ondernemen om het onnodig doden van dolfijnen op deze wijze te voorkomen? 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/43 Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (10 mei 2000) De Commissie is op de hoogte van het probleem en deelt de bezorgdheid van het geachte parlementslid over de bijvangsten van dolfijnen bij bepaalde vormen van pelagische visserij. Er zij echter eerst en vooral op gewezen dat op grond van de Spaanse wetgeving de Spaanse vissersvaar- tuigen geen gebruik mogen maken van pelagische trawlnetten. De bijvangsten van walvisachtigen als gevolg van het gebruik van pelagische trawlnetten zijn niettemin een bron van zorg voor de Commissie. Het betreft bijvangsten door verscheidene andere lidstaten, vooral in Noord-Europa en ook Frankrijk. Om deze reden heeft de Commissie verscheidene onderzoeksprojecten en studies gesteund naar de effecten van de visserij op zeezoogdieren (vooral walvisachtigen) in de Atlantische Oceaan, de Noordzee en in de Middellandse Zee. Een van de meest recente door de Commissie gefinancierde studies (cid:132)Automated detection of dolphins around pelagic trawls(cid:148) (Automatische detectie van dolfijnen rond pelagische trawlnetten) wordt door de (cid:132)Royal society for nature conservation(cid:148) uitgevoerd en zal naar alle verwachting tegen juli 2001 voltooid zijn. Onderzoek en studies alleen volstaan niet. De Commissie zal op grond van de resultaten van de boven- vermelde studies en van alle andere beschikbare informatie nagaan welke mogelijkheden er zijn om dit probleem efficiºnt aan te pakken. Daartoe behoren onder andere de co(cid:246)rdinatie van het beleid van de lidstaten, uitbreiding van de wetenschappelijke kennis en een voorstel voor betere maatregelen inzake de controle op bijvangsten. (2001/C 53 E/050) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0937/00 van Bernard Poignant (PSE) aan de Commissie (29 maart 2000) Betreft: Procedures voor de toekenning van EFRO-kredieten in de lidstaten In het kader van de structuurfondsen dienen de lidstaten van de Europese Unie na overleg met de bevoegde plaatselijke autoriteiten bij de Commissie hun dossiers in om voor cofinanciering in aanmerking te komen. Deze dossiers moeten beantwoorden aan de criteria die in de uniforme regionale programmeringsdocu- menten zijn neergelegd en moeten vervolgens door de Europese Commissie worden goedgekeurd. Bij deze procedure legt de Commissie de nadruk op de beginselen van co(cid:246)rdinatie en partnerschap, die de basis van het communautair regionaal beleid vormen. Ook de transparantie van het beheer van de subsidies vormt een fundamenteel aspect van de erkenning van de rol die de Europese Unie bij de regionale ontwikkeling speelt. Deze transparantie wordt vertaald in de jaarlijkse publicatie van het verslag over de structuurfondsen, het opstellen van een balans per doelstelling en regelmatige publicatie van de nieuwsbrief-(cid:132)Inforegio(cid:148). Desalniettemin kan onbekendheid met de interne procedures die in de lidstaten van kracht zijn als het gaat om de verdeling van de kredieten per in aanmerking komende zone en het beheer van deze kredieten tot problemen leiden bij de globale aanpak van het communautair regionaal beleid. Het is dan ook noodzakelijk een document op te stellen en te publiceren waarin een overzicht wordt gegeven van de interne procedures op grond waarvan gebieden voor EFRO-kredieten in aanmerking kunnen komen en de middelen van de structuurfondsen in de Europese Unie worden toegewezen en beheerd. Kunnen de leden van het Europees Parlement dit document, dat onontbeerlijk is om de door de lidstaten toegepaste procedures te leren kennen en te vergelijken, ontvangen, zodat zij de bevolking beter kunnen uitleggen wat het belang van de structuurfondsen is?