title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET - Beskatning af motorbrændstof til fly

eurovoc_concepts:
aviation fuel
environmental protection
mineral oil
tax harmonisation
tax system

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 02. 03. 2000 KOM(2000) 110 endelig MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Beskatning af motorbrændstof til fly MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Beskatning af motorbrændstof til fly BAGGRUND Strukturen i beskatningen af mineralolier i EF reguleres i dag af Rådets direktiv 92/81/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for mineralolier1. I dette direktivs artikel 8, stk. 1, litra b), fastsættes en obligatorisk fritagelse for motorbrændstof til luftfartøjer, når der er tale om forretningsmæssig flyvning. Efter samme direktivs artikel 8, stk. 7, skal Rådet "på grundlag af en rapport fra Kommissionen og under hensyntagen til de eksterne omkostninger, der er forbundet med disse transportmidler, og til de miljømæssige følger, undersøge og på forslag af Kommissionen med enstemmighed træffe afgørelse om, hvorvidt disse fritagelser skal ophæves eller ændres. " Denne undersøgelse blev gennemført i 1996, og Kommissionen anbefalede i sin beretning2, at punktafgifterne på mineralolie skulle udvides til at omfatte flybenzin, så snart den internationale retssituation gjorde det det muligt for Fællesskabet at pålægge alle flyselskaberne, herunder dem fra tredjelande, denne afgift. Denne konklusion afspejles i artikel 13, stk. 1, litra c), i Kommissionens forslag til beskatning af energiprodukter3, som skal erstatte direktiv 92/81. Ifølge artikel 13, stk. 2, kan medlemsstaterne også på grundlag af bilaterale aftaler beskatte nationale flyvninger og flyvninger mellem medlemsstaterne på frivilligt grundlag. Både undersøgelsen og det efterfølgende forslag om beskatning af energiprodukter er blevet drøftet i forskellige af Rådets arbejdsgrupper. Resultatet heraf var, at Rådet i sin beslutning af 9. juni 1997 anmodede Kommissionen om at skaffe yderligere oplysninger om alle aspekter af beskatningen af brændstof til luftfartøjer. Til opfølgning heraf gennemførte Kommissionen ved hjælp af et uafhængigt rådgivningsfirma en omfattende undersøgelse af dette spørgsmål4. Der redegøres for resultaterne heraf og for Kommissionens reaktion i nærværende meddelelse5. 1 2 3 4 5 EFT L 316 af 31. 10. 1992, s. 12 Kommissionens beretning til Rådet og Europa-Parlamentet udarbejdet i medfør af artikel 8, stk. 6, i Rådets direktiv 92/81/EØF om situationen vedrørende de fritagelser og lempelser begrundet i særlige politiske hensyn, der er fastsat i artikel 8, stk. 4, i direktiv 92/81/EØF, og om den obligatoriske fritagelse for mineralolier, der leveres til anvendelse som motorbrændstof til luftfartøjer, medmindre der er tale om ikke-forretningsmæssig privatflyvning, og de fritagelser eller lempelser, der kan ydes inden for sejlads ad de indre vandveje bortset fra lystsejlads, der er fastsat i henholdsvis artikel 8, stk. 1, litra b), og artikel 8, stk. 2, litra b), i samme direktiv, KOM(96) 549 endelig udg. , 14. 11. 1996 EFT C 139 af 6. 5. 1997, s. 14 Analyse af beskatningen af brændstoffer til luftfartøjer, ressourceanalyse, Delft 1998 Se også meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionaludvalget om lufttransport, miljø og bæredygtig udvikling, KOM(1999)640 endelig udg. , 1. 12. 1999 2 RESUME AF UNDERSØGELSEN I undersøgelsen analyseres fem beskatningsmuligheder, nemlig fra beskatning af nationale flyvninger alene til beskatning af flyvninger med alle luftfartøjer til alle destinationer i verden. Der blev også taget stilling til tre eventuelle beskatningsniveauer, nemlig lav, mellemhøj og høj, for hver af disse, hvilket giver i alt 15 eventuelle beskatningsmuligheder. Disse muligheder blev derefter analyseret ved anvendelse af en avanceret økonometrisk model med henblik på at beregne de sandsynlige virkninger af beskatningen inden for fem specifikke områder både ud fra socioøkonomiske og miljømæssige aspekter. Desuden blev der udarbejdet en analyse af den aktuelle situation for så vidt angår international og national fællesskabsretten, en undersøgelse af eventuelle undgåelsesforanstaltninger og endelig en vurdering af udgifterne ved internalisering af omkostningerne inden for lufttransportsektoren sammenlignet med andre transportformer. samt ret Resultaterne havde form af en fuldstændig kvantitativ analyse for 2005, hvor udgangspunktet i 1998. Yderligere er basisåret 1992, og det forudsættes, at beskatningen blev indført udarbejdes en sensitivitetsanalyse for samme år og i et videre perspektiv en selektiv kvantitativ analyse for 2015. RESUME AF KONKLUSIONERNE Generelt Det konkluderes i undersøgelsen, at virkningerne med hensyn til miljø, provenu mv. afhænger af to hovedfaktorer: beskatningsniveauet og dækningsomfanget. Det konkluderes yderligere, at beskatningens samlede miljøvirkning bliver forholdsvis ringe, medmindre alle flyvninger til alle destinationer beskattes6. De positive miljømæssige ændringer ville være et resultat af en betydelig nedsættelse af det tempo, hvormed efterspørgslen stiger. Der er også begrænsninger som følge af lovgivningen i forbindelse med visse scenarier. Der redegøres kort for resultaterne i det følgende og i vedlagte tabeller. Socioøkonomiske virkninger I undersøgelsen tages der stilling til virkningerne af beskatningen inden for en række områder, bl. a. efterspørgslen efter lufttransport både af passagerer og fragt, udbuddet af lufttransport, virkningerne på flyvningen og driftseffektiviteten samt den regionale samhørighed. De økonomiske virkninger for bestemte aktører (luftfartsselskaber, flyfabrikker og forbrugere) og de makroøkonomiske fra (bruttoværditilvækst, brændstofbeskatningen) vurderes, og det samme gælder tendensen i retning af større transportvolumen på jorden. beskæftigelse, virkninger provenu Undersøgelsen konkluderer, som det måtte forventes, at virkningerne på efterspørgslen ved de forskellige beskatningsmuligheder, sammenlignet med et scenario uden beskatning, øges, jo højere beskatningsniveauet og jo bredere beskatningsdækningen er. Virkningen på RTK (Revenue Tonne Kilometres, provenu/t/km)7 for ruter inden for EU går fra en reduktion på 6 7 bliver Desuden undgåelsesforanstaltninger, destinationer Svarer (1 passager = 100 kg). beskatningsvirkningen ved alle som f. eks. tankering eller passagerer, der scenarier muligvis skifter begrænset af flyselskab eller til en provenu-indbringende lasteevne på 1 ton transporteret over en afstand på 1 km. 3 0,5% ved lav beskatning til 7% ved høj beskatning. Virkningen på EU-luftfartsselskabernes konkurrencesituation afhænger imidlertid i stort omfang af, om konkurrenterne uden for EU behandles på samme måde. Beskatning af EU-luftfartsselskaberne alene vil ikke blot få indflydelse på deres konkurrencesituation, men også forværre forholdet mellem fordelene for miljøet og den socioøkonomiske virkning for Fællesskabets luftfartsindustri. Selv om den økonomiske analyse viser en mindre overkompensation for negative socioøkonomiske virkninger for EF's luftfartsindustri i form af positive virkninger for andre økonomiske aktører, er implikationerne af en diskriminerende behandling af den hjemlige industri et alvorligt problem, hvis der handles inden for de nuværende retlige begrænsninger. Virkningerne på de stater, der omfattes af Samhørighedsfonden, blev særlig undersøgt med henblik på at se på, om brændstofbeskatningen havde negative virkninger på denne politik. Der viste sig ingen tegn på, at de direkte virkninger på luftfartsaktiviteten ville være større sammenholdt med virkningerne for andre medlemsstater. En dyberegående analyse viste imidlertid, at en bestemt procentvis ændring i passagerefterspørgslen kunne medføre relativt større økonomiske ulemper for samhørighedsstaterne som følge af, at de var mere afhængige af lufttransport. Miljøvirkninger De positive miljøvirkninger øges i takt med beskatningsniveauet og -dækningen trods forskellige former for undgåelse. Analysen viser, at nettonedsættelsen af CO2-emissioner i 2005 varierer fra 55 000 t ved en afgiftssats på 10 EUR pr. 1 000 liter kun på de nationale ruter til 15 millioner t ved en afgiftssats på 245 EUR pr. 1 000 liter på alle ruter. Det største tal svarer til en nedsættelse på ca. 1,4% af EU's CO2-emissioner fra transporten og til 0,34% af EU's samlede emissioner, hvis der sammenlignes med referencescenariet. De tilsvarende tal for NOx er 110 t og 70 000 t. Igen svarer de højeste tal til nedsættelser på henholdsvis ca. 0,84% og 0,47%. Hvis kun flyvninger inden for EU med EU-luftfartsselskaber beskattes, vil de tilsvarende nedsættelser andrage ca. 0,26% (CO2) og 0,12% (NOx) af de samlede emissioner fra transport. Lovkrav Chicago-konventionen fra 1944 regulerer, hvorledes det brændstof, der allerede er om bord på et fly, skal beskattes. Beskatningen af brændstof, der tankes på et fly, reguleres af et stort antal bilaterale Air Service Agreements (ASA), som alle medlemsstater og tredjelande har indgået. De indeholder sædvanligvis en bestemmelse, hvorefter både brændstof i transit og brændstof, der påtankes på de kontraherende parters område, er fritaget fra brændstofafgift. Det er selvfølgelig muligt at genforhandle alle gældende ASA med henblik på at få undtagelsen for brændstof, der leveres på de kontraherende parters område, ophævet. Dette kan imidlertid gå hen og blive en langvarig og omstændelig proces. Indtil beskatningen af brændstof i transit ændres inden for rammerne af en genforhandling af de bilaterale ASA og af de relevante bestemmelser i Chicago-konventionen, vil der fortsat være fare for skatteundgåelse. Den gældende obligatoriske undtagelse, der er indeholdt i direktiv 92/81, vil tilmed gælde, indtil den erstattes af den valgfri beskatningsbestemmelse, der findes i forslaget til beskatning af energiprodukter. Skatteundgåelse Det er på forskellig måde muligt at undgå virkningerne af beskatningen. Først og fremmest ved tankering, hvor et fly tankes med mere brændstof end nødvendigt for en etape af rejsen, 4 hvorved gentankning undgås. For kortdistanceflyvninger i EU kunne der medbringes så meget brændstof, at returflyvning blev mulig, hvorved man undgik at genoptanke efter første etape. Ved flyvninger fra Nordamerika kan tankering kun dække ca. 25% af den mængde, der er nødvendig til af brændstofskatten på 25%. returflyvningen. Det vil dog imidlertid betyde en nedbringelse Operatørernes fordele herved ville afhænge af beskatningsniveauet og af, om det er muligt at tanke beskatningsfrit op undervejs. Desuden skal der brændes mere brændstof ved transporten af den yderligere brændstofmængde, og dette ville begrænse foranstaltningens positive virkninger på miljøet. Andre muligheder for at undgå beskatning er "passengers switching" mellem luftfartsselskaber, hvis ikke alle er beskattet, og passagerer skifter destination. Internalisering af omkostninger Det omfang, hvori eksterne omkostninger dækkes, er blevet undersøgt, hvorved den største vægt blev lagt på f. eks. smogdannelse og forsuring, og klimaændringerne som følge af CO2- og NOx-emissionerne. Andre og mere specifikke mekanismer undersøges også, f. eks. vandemissionerne i store højder, emissioner af SOx og sod og virkningen af NOx på nedbrydningen af ozonlaget. luftforurening, herunder Undersøgelsen konkluderer, med forbehold af en række videnskabelige uvisheder ved den nøjagtige bestemmelse af de eksterne omkostninger, at når alle faktorer, herunder samfundets omkostninger ved ulykker, støj, luftforurening og infrastrukturer tages i betragtning, sammen med det forhold, at der består et antal klare forskelle med hensyn til beskatningsforhold og dækning af eksterne omkostninger, så dækker lufttransporten ikke i øjeblikket de eksterne omkostninger. Det er Kommissionens opfattelse, at der er behov for yderligere forskning med hensyn til beregningen af de eksterne omkostninger ved luftfart og med hensyn til de langfristede implikationer for miljøet, hvis der skal opnås en bedre forståelse og politisk fokus. Konklusioner Resultaterne af denne undersøgelse bekræfter konklusionerne fra Kommissionens rapport fra 1996 om samme spørgsmål. På nuværende tidspunkt vil det hovedsagelig af økonomiske grunde hverken være muligt eller ønskeligt for Fællesskabet som helhed at indføre beskatning af foretages af Fællesskabets flyselskaber. Denne konklusion henstår uændret i lyset af andre resultater af undersøgelsen, der viser, at miljøvirkningerne af et sådant ensidigt tiltag ville blive betydeligt mindre. flybrændstof udelukkende til inden for Fællesskabet, der flyvninger På den anden side bekræfter undersøgelsen ligeledes, at fordelene for miljøet ville blive betydeligt større, hvis der indførtes beskatning af den flybenzin, der anvendes til alle flyvninger fra Fællesskabets lufthavne. Desuden kunne medlemsstaterne som følge af det betydelige provenu fra denne foranstaltning nedsætte andre skatter og afgifter, især på arbejdskraft, således som anbefalet i artikel 1 i Kommissionens forslag til beskatning af energiprodukter. Kommissionen anbefaler derfor følgende: 1. Rådet går videre med vedtagelsen af Kommissionens forslag til Rådets direktiv om omstrukturering af Fællesskabets rammer for beskatning af energiprodukter, hvorved medlemsstaterne bliver i stand til at opkræve afgifter af flybrændstof, der anvendes 5 til nationale flyvninger eller, i kraft af bilaterale aftaler, til flyvninger inden for Fællesskabet. 2. 3. Medlemsstaterne arbejder inden for ICAO i tæt samarbejde med Kommissionen videre på at indføre afgifter på flybrændstof og andre instrumenter med lignende virkninger. Rådet gennemgår situationen på grundlag af en rapport fra Kommissionen om resultatet af de igangværende drøftelser og forhandlinger i ICAO-regi med henblik på ICAO's 33. møde. 6 Oversigtstabel: Oversigt over de vigtigste virkninger af beskatningsmulighederne for 2005 - 245 EUR pr. 1 000 liter BILAG Indikator Enhed EU2005 (1) Beskatningsmuligheder (niveau: EUR 245 pr. 1 000 liter) (3) Ruter inden for EU (5) Nationale ruter i EU Alle ruter fra EU (2) Alle ruter fra EU - Kun EU- selskaber (4) Ruter inden for EU - Kun EU- selskaber 109 1992 ECU 105 ansatte 109 1992 ECU 105 ansatte 1011 RTK pa 1011 RTK pa Lufttransport og flydrift Ruter i EU Proven/t/km (RTK) Ruter til/fra EU Proven/t/km Virk. på selskaber EU-selskaber Driftsresultater Beskæftigelse Andre selskaber Driftsresultater Beskæftigelse Økonomiske virk. for andre aktører Ændr. kons. oversk. Provenu fra skat Miljøvirkninger Brændstofforbrug Lovg. hindringer Krævede ændringer af ASAs Undgåelse ved tankering Provenutab ved beskatning Forringelse af miljøfordelene Afgiftsundgåelse ved flyskift Øk. virk. af ændr. i efterspørgsel 108 t p. a. 106 1992 ECU 106 1992 ECU 0,3 1,7 3,6 7,2 8,6 2,7 i. a. i. a. 2,0 i. a. i. a. i. a. i. a. -7,0 % -6,8 % -7,0 % -6,8 % -1,4 % -7,5 % -3,7 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % -14,7 % -6,7 % -74,6 % -6,8 % -4,0 % -1,2 % 19,3 % 0,2 % -10 223 10 822 -6 572 7 070 -7,1 % -2,6 % -0,2 % 0,1 % -3 397 3 678 -11,7 % -2,7 % -2,7 % -1,0 % 2,1 % 0,1 % -3 284 3 551 0. 0 % 0. 0 % -944 1 154 -2,4 % -1,1 % -0,5 % -0,5 % -0,2 % Ja 10-25% 35-70% Nej 10% 35% Ja Nej Nej 5-10% 10-20% 5-10% 10-20% 25-50% 35-70% + +/o + + + 7 Tabel: Økonomiske og miljømæssige virkninger af de politiske optioner i forbindelse med EU2005-scenariet (afgiftsniveau på 245 EUR pr. 1 000 liter). Scenario Politiske resultater af en brændstofbeskatning på 245 EURO pr. 1 000 liter (ændring i w. r. t. -scenariet) EU 2005 (1) Alle ruter fra EU (2) Alle ruter fra EU - Kun EU-selskaber (3) Ruter inden for EU (4) Ruter inden for EU - Kun EU- selskaber (5) Nationale ruter i EU Indikator Enhed EU Andre EU Andre EU Andre EU Andre EU Andre EU Andre Økonomiske virkninger for specifikke aktører Luftfartsselskaber Brændstofomkostn inger 1992 ECU pa Driftsomkostninge r 1992 ECU pa 7,5E+09 2,8E+10 86,5 % 12,3 % 86,5 % 0,4 % 44,4 % 0,6 % 44,4 % 0,0 % 13,9 % 0,0 % 9,7E+10 3,1E+11 1,0 % 0,2 % 0,4 % 0,4 % 0,7 % 0,0 % 0,6 % 0,0 % 0,1 % 0,0 % Driftsindtægter Ændr. driftsresultat Resultat som % af provenu 1) Omkostninger pr. RTK Flyfabrikker Flådestørrelse Forbrugere Ændr. forb. udgifter Ændr. forb. overskud 1992 ECU pa 1992 ECU pa 1,0E+11 3,1E+11 0,5 % 0,0 % -2,3 % 0,9 % 0,4 % 0,0 % 0,2 % 0,1 % 0,0 % 0,0 % 3,6E+09 8,6E+09 -5,3E+08 -3,4E+08 -2,7E+09 1,7E+09 -2,6E+08 -1,5E+07 -4,2E+08 1,8E+08 -9,9E+07 0,0 % 3,6 % 2,7 % 3,1 % 2,6 % 0,9 % 3,2 % 3,3 % 2,7 % 3,2 % 2,8 % 3,5 % 2,7% 1992 ECU/ RTK 0,8 0,7 8,3 % 1,6 % 8,7 % 0,2 % 2,4 % 0,0 % 2,4 % 0,0 % 0,5 % 0,0 % Luftfartøj 4,3E+03 2,0E+04 -6,3 % -0,4 % -6,4 % 0,2 % -4,5 % 0,0 % -4,5 % 0,0 % -2,5 % 0,0 % 1992 ECU pa i. a. 1992 ECU pa i. a. i. a. i. a. 4,5E+08 1,4E+08 -2,3E+09 2,8E+09 4,5E+08 2,4E+07 1,8E+08 2,8E+08 3,0E+07 0,0 -6,7E+09 -3,6E+09 -4,8E+09 -1,8E+09 -3,3E+09 -1,4E+08 -3,1E+09 -1,5E+08 -9,4E+08 0,0 8 Makroøkonomiske virkninger 1992 ECU Bruttoværditilvæk pa st Beskæftige Samlet de beskæftigelse 1992 ECU Skatteprovenu pa Transportmarked 4,8E+10 1,7E+11 -6,9 % -1. 1 % -11. 7 % 1. 2 % -2. 8 % 0. 0 % -3. 3 % 0. 2 % -1. 1 % 0. 0 % 7,2E+05 2,7E+06 -6,7 % -1. 2 % -6. 8 % 0. 2 % -2. 6 % 0. 1 % -2. 7 % 0. 1 % -1. 0 % 0. 0 % i. a. i. a. 1,1E+10 0. 0 7. 0E+09 0. 0 3. 7E+09 0. 0 3. 5E+09 0. 0 1. 2E+09 0. 0 Person-km p. a. person-km p. a. Person-km p. a. Ton-km p. a. Ton-km p. a. 6,3E+11 3,0E+12 -6,1 % -1,1 % -7,3 % 0,3 % -1,0 % 0,0 % -1,1 % 0,0 % -0,4 % 0,0 % 2,6E+11 1,7E+11 -8,5 % -3,9 % -8,8 % 1,1 % -4,2 % -0,2 % -4,3 % 0,0 % -0,3 % 0,0 % 8,9E+11 3,2E+12 -6,8 % -1,2 % -7,7 % 0,3 % -1,9 % 0,0 % -2,0 % 0,0 % -0,4 % 0,0 % 2,9E+10 1,2E+11 -6,6 % -1,8 % -7,5 % 0,0 % -0,8 % 0,0 % -0,8 % 0,0 % -0,3 % 0,0 % 2,5E+09 2,0E+10 -5,4 % -2,6 % -4,8 % -0,6 % -1,3 % 0,0 % -1,5 % 0,0 % -0,5 % 0,0 % 3,2E+10 1,4E+11 -6,5 % -1,9 % -7,3 % -0,1 % -0,8 % 0,0 % -0,9 % 0,0 % -0,3 % 0,0 % 1,2E+11 4,6E+11 -6,7 % -1,4 % -7,6 % 0,2 % -1,6 % 0,0 % -1,7 % 0,0 % -0,3 % 0,0 % Konkurrenceforvridning mellem selskaberne Linieflyvninger person-km Charterflyvninger person-km I alt person-km Linieflyvninger fragtgods-km Charterflyv. fragtgods-km I alt fragtgods-km Ton-km p. a. Ton-km p. a. Provenu i alt ton- km Ændringer i landtransport Biltransport (person-km)2) Biltransport (fragt)2) Transport med højhastighedstog2) Anden jernbanetransport 2) Person-km p. a. Person-km p. a. Bil-km p. a. i. a. Bil-km p. a. i. a. i. a. i. a. i. a. i. a. i. a. i. a. 3,3E+08 1,3E+07 3,1E+08 6,8E+06 3,2E+08 0,0 3,1E+08 0,0 2,0E+08 0,0 1,1E+07 3,9E+05 9,6E+06 1,9E+05 1,0E+07 0,0 9,3E+06 0,0 4,7E+06 0,0 5,2E+07 3,8E+08 0,0E+00 4,8E+07 0,0E+00 5,2E+07 0,0 4,8E+07 0,0 2,2E+07 0,0 1,1E+07 3,6E+08 5,5E+06 3,6E+08 0,0 3,6E+08 0,0 2,8E+08 0,0 9 Miljøvirkninger Brændstofforbrug og emissioner i lufttransportsektoren Samlet brændstofforbrug Kg p. a. 4,1E+10 1,6E+11 -7,1 % -1,2 % -7,1 % 0,4 % -2,3 % 0,0 % -2,3 % 0,0 % -0,8 % 0,0 % CO2 emissioner Kg p. a. 1,3E+11 5,0E+11 -7,1 % Nox-emissioner Kg p. a. 5,6E+08 2,2E+09 -7,3 % -1,2 % -1,4 % -7,1 % -7,2 % 0,4 % 0,3 % -2,3 % -2,2 % 0,0 % 0,1 % -2,3 % -2,3 % 0,0 % 0,1 % -0,8 % -0,7 % 0,0 % 0,0 % Emissioner i landtransportsektoren CO2-emissioner2) Kg p. a. Nox-emissioner2) Kg p. a. 5,0E+05 1) Både for EU2005-scenariet og de forskellige politikker præsenteres driftsresultatet som en procentdel af provenuet. 2) For disse indikatorer vedrører ‘EU’ og ‘Andre’ den geografiske region EU over for andre geografiske regioner. For alle andre indikatorer vedrører ‘EU’ og ‘Andre’ grupper af flyselskaber. 3,0E+06 7,3E+07 1,5E+06 7,9E+11 4,6E+07 2,0E+04 7,7E+07 3,7E+12 1,0E+04 4,7E+05 7,1E+07 7,6E+09 7,4E+07 2,9E+05 3,2E+10 4,6E+05 4,8E+05 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 10


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής σχετικά με την «Πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3448/93 για τον καθορισμό του καθεστώτος συναλλαγών που εφαρμόζεται για ορισμένα εμπορεύματα που προέρχονται από τη μεταποίηση γεωργικών προϊόντων»

eurovoc_concepts:
agro-industry
competitiveness
export refund
trading operation

formats: html pdf print

text: 26. 4. 2000 EL ¯(cid:240)Ø·(cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:231) ¯(cid:246)(cid:231)(cid:236)(cid:229)æØ·(cid:228)Æ (cid:244)ø(cid:237) ¯ıæø(cid:240)ÆØ¤Œø·(cid:237) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:244)(cid:231)·(cid:244)ø(cid:237) C 117/51 ˆ(cid:237)ø(cid:236)(cid:239)(cid:228)(cid:239)·(cid:244)(cid:231)(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ˇØŒ(cid:239)(cid:237)(cid:239)(cid:236)ØŒ(cid:231)·(cid:242) ŒÆØ ˚(cid:239)Ø(cid:237)ø(cid:237)ØŒ(cid:231)·(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:231)·(cid:242) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒÆ· (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231)(cid:237) «—æ(cid:239)·(cid:244)Æ(cid:243)(cid:231) ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)ı· (cid:244)(cid:239)ı (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıºØ·(cid:239)ı ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø·(cid:231)(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:239)ı ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)ı· (¯ˇ˚) ÆæØŁ. 3448/93 ªØÆ (cid:244)(cid:239)(cid:237) ŒÆŁ(cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:239)· (cid:244)(cid:239)ı ŒÆŁ(cid:229)(cid:243)(cid:244)ø·(cid:244)(cid:239)(cid:242) (cid:243)ı(cid:237)ÆººÆªø·(cid:237) (cid:240)(cid:239)ı (cid:229)(cid:246)Ææ(cid:236)(cid:239)·(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ ªØÆ (cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:229)·(cid:237)Æ (cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)ı·(cid:236)Æ(cid:244)Æ (cid:240)(cid:239)ı (cid:240)æ(cid:239)(cid:229)·æ(cid:247)(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:239)· (cid:244)(cid:231) (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:240)(cid:239)Ø·(cid:231)(cid:243)(cid:231) ª(cid:229)øæªØŒø·(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)Ø¤(cid:239)·(cid:237)(cid:244)ø(cid:237)» (2000/C 117/10) (cid:211)(cid:244)Ø(cid:242) 22 (cid:214)(cid:229)(cid:226)æ(cid:239)ıÆæØ·(cid:239)ı 2000, ŒÆØ (cid:243)ı·(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)Æ (cid:236)(cid:229) (cid:244)Æ Æ·æŁæÆ 37 ŒÆØ 262 (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:211)ı(cid:237)Ł(cid:231)·Œ(cid:231)(cid:242) (cid:240)(cid:229)æØ·Ø(cid:228)æı·(cid:243)(cid:229)ø(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯ıæø(cid:240)ÆØ¤Œ(cid:231)·(cid:242) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)·(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ(cid:242), (cid:244)(cid:239) (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ı·ºØ(cid:239) Æ(cid:240)(cid:239)(cid:246)Æ·(cid:243)Ø(cid:243)(cid:229) (cid:237)Æ (cid:230)(cid:231)(cid:244)(cid:231)·(cid:243)(cid:229)Ø Æ(cid:240)(cid:239)· (cid:244)(cid:231)(cid:237) ˇØŒ(cid:239)(cid:237)(cid:239)(cid:236)ØŒ(cid:231)· ŒÆØ ˚(cid:239)Ø(cid:237)ø(cid:237)ØŒ(cid:231)· ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:231)· (cid:244)(cid:231)(cid:237) ŒÆ(cid:244)Æ·æ(cid:244)Ø(cid:243)(cid:231) ª(cid:237)ø(cid:236)(cid:239)(cid:228)(cid:239)·(cid:244)(cid:231)(cid:243)(cid:231)(cid:242) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒÆ· (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æ(cid:237)ø(cid:244)(cid:229)·æø (cid:240)æ(cid:239)·(cid:244)Æ(cid:243)(cid:231). ˙ ˇØŒ(cid:239)(cid:237)(cid:239)(cid:236)ØŒ(cid:231)· ŒÆØ ˚(cid:239)Ø(cid:237)ø(cid:237)ØŒ(cid:231)· ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:231)· Æ(cid:240)(cid:239)(cid:246)Æ·(cid:243)Ø(cid:243)(cid:229) (cid:237)Æ Æ(cid:237)ÆŁ(cid:229)·(cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)(cid:229)(cid:244)(cid:239)Ø(cid:236)Æ(cid:243)Ø·Æ (cid:244)ø(cid:237) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒø·(cid:237) (cid:229)æªÆ(cid:243)Øø·(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:239)(cid:237) ª(cid:229)(cid:237)ØŒ(cid:239)· (cid:229)Ø(cid:243)(cid:231)ª(cid:231)(cid:244)(cid:231)·, Œ. Espuny Moyano. ˚Æ(cid:244)Æ· (cid:244)(cid:231)(cid:237) 370(cid:231)· (cid:243)ı·(cid:237)(cid:239)(cid:228)(cid:239) (cid:239)º(cid:239)(cid:236)(cid:229)·º(cid:229)ØÆ·(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242), (cid:244)(cid:231)(cid:242) 1(cid:231)(cid:242) ŒÆØ 2Æ(cid:242) (cid:204)Ææ(cid:244)Ø·(cid:239)ı 2000 ((cid:243)ı(cid:237)(cid:229)(cid:228)æØ·Æ(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) 2Æ(cid:242) (cid:204)Ææ(cid:244)Ø·(cid:239)ı), (cid:231) ˇ˚¯ ıØ(cid:239)Ł(cid:229)·(cid:244)(cid:231)(cid:243)(cid:229) (cid:236)(cid:229) 61 ł(cid:231)·(cid:246)(cid:239)ı(cid:242) ı(cid:240)(cid:229)·æ, 1 ŒÆ(cid:244)Æ· ŒÆØ 2 Æ(cid:240)(cid:239)(cid:247)(cid:229)·(cid:242), (cid:244)(cid:231)(cid:237) ÆŒ(cid:239)·º(cid:239)ıŁ(cid:231) ª(cid:237)ø(cid:236)(cid:239)(cid:228)(cid:239)·(cid:244)(cid:231)(cid:243)(cid:231). 1. —Ææ(cid:239)ı(cid:243)Ø·Æ(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)·(cid:244)Æ(cid:243)(cid:231)(cid:242) 2. ˆ(cid:229)(cid:237)ØŒ(cid:229)·(cid:242) (cid:240)ÆæÆ(cid:244)(cid:231)æ(cid:231)·(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242) ˙ (cid:240)æ(cid:239)·(cid:244)Æ(cid:243)(cid:231) (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø·(cid:231)(cid:243)(cid:231)(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)ı· (¯ˇ˚) ÆæØŁ. 1. 1. 3448/93 ªØÆ (cid:244)(cid:239)(cid:237) ŒÆŁ(cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:239)· (cid:244)(cid:239)ı ŒÆŁ(cid:229)(cid:243)(cid:244)ø·(cid:244)(cid:239)(cid:242) (cid:243)ı(cid:237)ÆººÆªø·(cid:237) (cid:240)(cid:239)ı (cid:229)(cid:246)Ææ(cid:236)(cid:239)·(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ ªØÆ (cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:229)·(cid:237)Æ (cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)ı·(cid:236)Æ(cid:244)Æ (cid:240)(cid:239)ı (cid:240)æ(cid:239)(cid:229)·æ(cid:247)(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:239)· (cid:244)(cid:231) (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:240)(cid:239)Ø·(cid:231)(cid:243)(cid:231) ª(cid:229)øæªØŒø·(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)Ø¤(cid:239)·(cid:237)(cid:244)ø(cid:237) Æ(cid:240)(cid:239)(cid:244)(cid:229)º(cid:229)Ø· Æ(cid:240)(cid:239)(cid:244)(cid:229)·º(cid:229)(cid:243)(cid:236)Æ (cid:244)ø(cid:237) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)Øø·(cid:237) ªØÆ (cid:244)(cid:231) ª(cid:229)øæªØ·Æ (cid:240)(cid:239)ı (cid:243)ı(cid:237)(cid:231)·(cid:246)Ł(cid:231)(cid:243)Æ(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:240)ºÆØ·(cid:243)Ø(cid:239) (cid:244)(cid:239)ı ˆı·æ(cid:239)ı (cid:244)(cid:231)(cid:242) ˇıæ(cid:239)ıª(cid:239)ıÆ·(cid:231)(cid:242) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒÆ· (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:239)(cid:237) (cid:240)(cid:229)æØ(cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:239)· (cid:244)(cid:239)ı (cid:243)ı(cid:237)(cid:239)ºØŒ(cid:239)ı· (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:239)ı· (cid:244)ø(cid:237) (cid:240)º(cid:231)æø(cid:236)ø·(cid:237) (cid:226)Æ·(cid:243)(cid:229)Ø (cid:229)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:244)æ(cid:239)(cid:246)ø·(cid:237). 1. 2. ´Æ·(cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)ø(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)Æ(cid:237)Æ(cid:246)(cid:229)æŁ(cid:229)Ø(cid:243)ø·(cid:237) (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)Øø·(cid:237) (cid:244)Æ (cid:240)(cid:239)(cid:243)Æ· (cid:240)(cid:239)ı ŁÆ (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:229)Ł(cid:239)ı·(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:239) (cid:243)Œ(cid:239)(cid:240)(cid:239)· Æı(cid:244)(cid:239)· (cid:228)(cid:229)(cid:237) ŁÆ (cid:240)æ(cid:229)·(cid:240)(cid:229)Ø (cid:237)Æ ı(cid:240)(cid:229)æ(cid:226)(cid:239)ı·(cid:237) (cid:244)Æ 475 (cid:229)ŒÆ(cid:244). (cid:229)ıæø· ªØÆ (cid:244)(cid:239) (cid:228)(cid:231)(cid:236)(cid:239)(cid:243)Ø(cid:239)(cid:237)(cid:239)(cid:236)ØŒ(cid:239)· (cid:229)·(cid:244)(cid:239)(cid:242) 2000 ŒÆØ (cid:244)Æ 415 (cid:229)ŒÆ(cid:244). (cid:229)ıæø· ªØÆ (cid:244)(cid:239) (cid:229)·(cid:244)(cid:239)(cid:242) 2001 ŒÆØ (cid:244)Æ (cid:229)(cid:240)(cid:239)·(cid:236)(cid:229)(cid:237)Æ (cid:229)·(cid:244)(cid:231). 1. 3. ˇ (cid:240)(cid:229)æØ(cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:239)·(cid:242) (cid:244)ø(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)Æ(cid:237)Æ(cid:246)(cid:229)æŁ(cid:229)·(cid:237)(cid:244)ø(cid:237) (cid:240)(cid:239)(cid:243)ø·(cid:237) ŒÆŁØ(cid:243)(cid:244)Æ· Æ(cid:237)ÆªŒÆØ·Æ (cid:244)(cid:231) (cid:243)ı(cid:237)(cid:229)·(cid:247)Ø(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:229)(cid:246)Ææ(cid:236)(cid:239)ª(cid:231)·(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı ŒÆŁ(cid:229)(cid:243)(cid:244)ø·(cid:244)(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:244)(cid:229)º(cid:229)Ø(cid:239)- (cid:240)(cid:239)Ø(cid:231)·(cid:243)(cid:229)ø(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Æ(cid:237)(cid:229)(cid:238)Æªøª(cid:231)· (RPA), (cid:240)æ(cid:239)Œ(cid:229)Ø(cid:236)(cid:229)·(cid:237)(cid:239)ı (cid:237)Æ (cid:228)ØÆ(cid:243)(cid:246)ÆºØ(cid:243)Ł(cid:229)Ø· (cid:231) Æ(cid:237)(cid:244)Æªø(cid:237)Ø(cid:243)(cid:244)ØŒ(cid:239)·(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ (cid:244)ø(cid:237) (cid:226)Ø(cid:239)(cid:236)(cid:231)(cid:247)Æ(cid:237)Øø·(cid:237) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯ıæø(cid:240)ÆØ¤Œ(cid:231)·(cid:242)· ¯(cid:237)ø(cid:243)(cid:231)(cid:242). ˙ ˇ˚¯ (cid:229)(cid:240)ØŒæ(cid:239)(cid:244)(cid:229)Ø· (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)·(cid:244)Æ(cid:243)(cid:231) ŒÆØ (cid:243)ı(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:229)Ø· (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231) (cid:243)ı·(cid:243)(cid:244)Æ(cid:243)(cid:231) 2. 1. (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:231)·(cid:242) (cid:228)ØÆ(cid:247)(cid:229)Ø·æØ(cid:243)(cid:231)(cid:242). ˙ ˇ˚¯ (cid:229)Œ(cid:246)æÆ·(cid:230)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æ(cid:237)(cid:231)(cid:243)ı(cid:247)Ø·Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:244)(cid:239)·(cid:243)(cid:239) ªØÆ (cid:244)(cid:239)(cid:237) Æ(cid:237)(cid:244)Æªø- 2. 2. (cid:237)Ø(cid:243)(cid:236)(cid:239)· (cid:240)(cid:239)ı ŁÆ ı(cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:244)(cid:229)Ø· (cid:231) Œ(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:244)ØŒ(cid:231)· ª(cid:229)øæªØŒ(cid:231)· (cid:240)ÆæÆªøª(cid:231)· Æ(cid:240)(cid:239)· (cid:244)Æ ª(cid:229)øæªØŒÆ· (cid:240)æ(cid:239)Ø¤(cid:239)·(cid:237)(cid:244)Æ (cid:244)ø(cid:237) (cid:244)æØ·(cid:244)ø(cid:237) (cid:247)øæø·(cid:237) (cid:239)·(cid:243)(cid:239) ŒÆØ ªØÆ (cid:244)(cid:231) (cid:228)ØÆ(cid:243)(cid:246)Æ·ºØ(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:239)ı (cid:229)(cid:246)(cid:239)(cid:228)ØÆ(cid:243)(cid:236)(cid:239)ı· (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:226)Ø(cid:239)(cid:236)(cid:231)(cid:247)Æ(cid:237)Ø·Æ(cid:242) (cid:244)æ(cid:239)(cid:246)Ø·(cid:236)ø(cid:237) (cid:243)(cid:229) (cid:240)æø·(cid:244)(cid:229)(cid:242) ı·º(cid:229)(cid:242) (cid:243)(cid:229) (cid:228)Ø(cid:229)Ł(cid:237)(cid:229)Ø·(cid:242) (cid:244)Ø(cid:236)(cid:229)·(cid:242) (cid:240)(cid:239)ı ŁÆ (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:229)·ł(cid:239)ı(cid:237) (cid:237)Æ (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:231)æ(cid:231)·(cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æ(cid:237)(cid:244)Æªø(cid:237)Ø(cid:243)(cid:244)ØŒ(cid:239)·(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ· (cid:244)(cid:231)(cid:242) ŒÆØ (cid:244)(cid:231) (cid:240)º(cid:229)(cid:239)(cid:237)(cid:229)Œ(cid:244)ØŒ(cid:231)· Ł(cid:229)·(cid:243)(cid:231) (cid:240)(cid:239)ı ŒÆ(cid:244)(cid:229)·(cid:247)(cid:229)Ø (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:240)ºÆØ·(cid:243)Ø(cid:239) (cid:244)ø(cid:237) (cid:228)Ø(cid:229)Ł(cid:237)ø·(cid:237) (cid:243)ı(cid:237)ÆººÆªø·(cid:237). 3. ¯Ø(cid:228)ØŒ(cid:229)·(cid:242) (cid:240)ÆæÆ(cid:244)(cid:231)æ(cid:231)·(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242) ˙ ˇ˚¯ Ł(cid:229)øæ(cid:229)Ø· (cid:239)·(cid:244)Ø (cid:243)(cid:229) Ø(cid:228)ØÆØ·(cid:244)(cid:229)æÆ (cid:236)(cid:229)Ø(cid:239)(cid:237)(cid:229)Œ(cid:244)ØŒ(cid:231)· Ł(cid:229)·(cid:243)(cid:231) ŁÆ 3. 1. (cid:226)æ(cid:229)Ł(cid:239)ı·(cid:237) (cid:239)Ø (cid:204)(cid:204)¯ (cid:239)·(cid:247)Ø (cid:236)(cid:239)·(cid:237)(cid:239)(cid:237) º(cid:239)·ªø (cid:244)ø(cid:237) (cid:228)ı(cid:243)Œ(cid:239)ºØø·(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)·(cid:243)(cid:226)Æ(cid:243)(cid:231)(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı(cid:242) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:229)(cid:237)(cid:231)(cid:236)(cid:229)·æø(cid:243)(cid:231) ŒÆØ (cid:244)ø(cid:237) (cid:228)ØÆ(cid:247)(cid:229)ØæØ(cid:243)(cid:244)ØŒø·(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)(cid:226)º(cid:231)(cid:236)Æ·(cid:244)ø(cid:237) (cid:240)(cid:239)ı Æ(cid:237)(cid:244)Ø(cid:236)(cid:229)(cid:244)ø(cid:240)Ø·(cid:230)(cid:239)ı(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:240)ºÆØ·(cid:243)Ø(cid:239) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:229)(cid:246)Ææ(cid:236)(cid:239)ª(cid:231)·(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı ŒÆŁ(cid:229)(cid:243)(cid:244)ø·(cid:244)(cid:239)(cid:242) (cid:244)ø(cid:237) (cid:243)ı(cid:237)ÆººÆªø·(cid:237), ÆººÆ· (cid:229)(cid:240)Ø·(cid:243)(cid:231)(cid:242) ŒÆØ º(cid:239)·ªø (cid:244)(cid:239)ı (cid:239)·(cid:244)Ø (cid:231) (cid:236)(cid:229)Ø·ø(cid:243)(cid:231) ŒÆØ (cid:231) (cid:243)ıªŒ(cid:229)·(cid:237)(cid:244)æø(cid:243)(cid:231) (cid:244)ø(cid:237) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:244)æ(cid:239)(cid:246)ø·(cid:237) (cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)Ø· (cid:237)Æ (cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)(cid:228)Ø·(cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)·(cid:243)(cid:226)Æ(cid:243)(cid:231)· (cid:244)(cid:239)ı(cid:242) (cid:244)(cid:239)·(cid:243)(cid:239) (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:243)ı·(cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:236)Æ (cid:244)ø(cid:237) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:244)æ(cid:239)(cid:246)ø·(cid:237) (cid:239)·(cid:243)(cid:239) ŒÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) ŒÆŁ(cid:229)(cid:243)(cid:244)ø·(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:244)(cid:229)º(cid:229)Ø(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:231)·(cid:243)(cid:229)ø(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Æ(cid:237)(cid:229)(cid:238)Æªøª(cid:231)· (RPA). ˆØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) ŒÆºı·(cid:244)(cid:229)æ(cid:231) (cid:247)æ(cid:231)(cid:243)Ø(cid:236)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø·(cid:231)(cid:243)(cid:231) (cid:244)ø(cid:237) (cid:240)(cid:239)(cid:243)ø·(cid:237) (cid:244)ø(cid:237) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:244)æ(cid:239)- 1. 4. (cid:246)ø·(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)(cid:244)(cid:229)Ø·(cid:237)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:231) (cid:243)ı·(cid:243)(cid:244)Æ(cid:243)(cid:231) (cid:236)Ø·Æ(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:231)·(cid:242) (cid:228)ØÆ(cid:247)(cid:229)Ø·æØ(cid:243)(cid:231)(cid:242) (cid:244)ø(cid:237) «(cid:239)æØ(cid:230)(cid:239)(cid:237)(cid:244)Ø·ø(cid:237) (cid:230)(cid:231)(cid:244)(cid:231)(cid:236)Æ·(cid:244)ø(cid:237) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒÆ· (cid:236)(cid:229) (cid:244)Ø(cid:242) (cid:243)ı(cid:237)ÆººÆª(cid:229)·(cid:242) (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:231)(cid:236)(cid:229)·(cid:237)ø(cid:237) ª(cid:229)øæªØŒø·(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)Ø¤(cid:239)·(cid:237)(cid:244)ø(cid:237) (cid:229)Œ(cid:244)(cid:239)·(cid:242) (cid:240)ÆæÆæ(cid:244)(cid:231)·(cid:236)Æ(cid:244)(cid:239)(cid:242) (cid:201)». ˙ ˇ˚¯ (cid:230)(cid:231)(cid:244)(cid:229)Ø· (cid:237)Æ º(cid:231)(cid:246)Ł(cid:239)ı·(cid:237) ı(cid:240)(cid:239)·ł(cid:231) (cid:239)Ø Æ(cid:240)(cid:239)·ł(cid:229)Ø(cid:242) (cid:240)(cid:239)ı (cid:228)ØÆ(cid:244)ı- 3. 2. (cid:240)ø·(cid:237)(cid:229)Ø ŒÆØ Ł(cid:229)øæ(cid:229)Ø· (cid:239)·(cid:244)Ø ŁÆ (cid:240)æ(cid:229)·(cid:240)(cid:229)Ø (cid:237)Æ (cid:229)(cid:240)Ø(cid:228)(cid:229)Ø(cid:247)Ł(cid:229)Ø· Ø(cid:228)ØÆØ·(cid:244)(cid:229)æ(cid:231) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)(cid:239)(cid:247)(cid:231)· ø(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æ(cid:237)(cid:244)Ø(cid:236)(cid:229)(cid:244)ø·(cid:240)Ø(cid:243)(cid:231) (cid:244)ø(cid:237) (cid:204)(cid:204)¯, (cid:240)æ(cid:239)Œ(cid:229)Ø(cid:236)(cid:229)·(cid:237)(cid:239)ı (cid:237)Æ Æ(cid:240)(cid:239)(cid:246)(cid:229)ı(cid:247)Ł(cid:229)Ø· (cid:231) (cid:228)ØÆŒæØ(cid:244)ØŒ(cid:231)· (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:247)(cid:229)Ø·æØ(cid:243)(cid:231)· (cid:244)(cid:239)ı(cid:242). ´æı(cid:238)(cid:229)·ºº(cid:229)(cid:242), 2 (cid:204)Ææ(cid:244)Ø·(cid:239)ı 2000. ˙ —æ(cid:239)·(cid:229)(cid:228)æ(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ˇØŒ(cid:239)(cid:237)(cid:239)(cid:236)ØŒ(cid:231)·(cid:242) ŒÆØ ˚(cid:239)Ø(cid:237)ø(cid:237)ØŒ(cid:231)·(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:231)·(cid:242) Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Europaparlamentets resolution om andra rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av slutsatserna från det mellanliggande ministermötet om integrering av fiske- och miljöfrågor den 13-14 mars 1997 i Bergen (KOM(1999) 270 - C5-0156/1999 - 1999/2150(COS))

eurovoc_concepts:
authorised catch
common fisheries policy
conservation of fish stocks
environmental protection
fishing controls
marine ecosystem

formats: pdf print

text: C 346/88 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 4. 12. 2000 Torsdag 2 mars 2000 20. uppmanar rådet att på ett kreativt sätt knyta an till ordförandeskapets initiativ att definiera en ny ekonomisk och politisk strategi för att man skall kunna dra nytta av innovationsprocessen i en kunskaps- baserad ekonomi på ett sådant sätt att Europa kan genomgå en genomgripande förändring och bli världens mest dynamiska område, 21. uppmanar kommissionen och rådet att, med hänsyn till att den nya tekniken kräver en ny kun- skapsbas, verka för att det ställs upp kvantitativa mål för ungdomars yrkesutbildning och långtidsarbetslösa personers fortbildning, som medlemsstaterna skall förbinda sig att uppfylla inom en bestämd tidsperiod, 22. uppmanar kommissionen att inleda en undersökning om processer och institutioner i medlems- staterna för förhandlingar om anställningsvillkor, för att bedöma om de främjar framväxten av en flexibel arbetsmarknad, som gynnar sysselsättningen både under nuvarande förhållanden och i en framtida kun- skapsbaserad ekonomi, 23. uppmanar kommissionen att beställa en årlig rapport från oberoende forskare i ekonomi om den ekonomiska och sociala situationen i EU, som skall föreläggas Europaparlamentet; anser att en sådan rapport skall ta hänsyn till konsekvenserna i Europa av nationella politiska åtgärder, för att förbättra den samordning som krävs av den europeiska ekonomiska politiken, 24. uppmanar rådet och kommissionen att avhjälpa problemet med demokratiunderskottet inom den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken, med hjälp av en interinstitutionell överenskommelse så att Europaparlamentet får medverka fullt ut i beslutsfattandet om grunddragen i den ekonomiska politiken och om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, 25. uppmanar rådet att ta vederbörlig hänsyn till de risker som en övervärdering av kapitalmarknaderna medför, en fråga som kommissionen tar upp i sin rapport, och ge kommissionen mandat att inleda för- handlingar med G7-gruppens råd för att fastställa en lämplig politik och så snart som möjligt vidta åtgärder för att öka insynen och förhindra spekulativa inslag i aktiviteten på de globala finansmarknaderna, 26. bekräftar sambandet mellan utbildning och möjligheter till långsiktig ekonomisk tillväxt och ber kommissionen att uppmana medlemsstaterna att se till att den allmänna utbildningsnivån höjs och att alla ungdomar när de lämnar skolan är redo för livet och arbetslivet och mogna att delta i att skapa vårt samhälle, uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådets ordförandeskap, 27. medlemsstaternas regeringar och de nationella parlamenten. 9. Fiske- och miljöfrågor (Bergen) den 13−14 mars 1997: andra rapporten A5-0016/2000 Europaparlamentets resolution om andra rapporten från kommissionen till rådet och Europaparla- mentet om genomförandet av slutsatserna från det mellanliggande ministermötet om integrering av fiske- och miljöfrågor den 13−14 mars 1997 i Bergen (KOM(1999) 270. C5-0156/1999. 1999/ 2150(COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution * med beaktande av andra rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet (KOM(1999) 270 * C5-0156/1999), * med beaktande av slutsatserna från det mellanliggande ministermötet om integrering av fiske- och miljöfrågor den 13−14 mars 1997 i Bergen, * med beaktande av sin resolution av den 10 mars 1999 (1) om meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet * Rapport om genomförandet av slutsatserna från det mellanliggande ministermötet om integrering av fiske- och miljöfrågor den 13−14 mars 1997 i Bergen (KOM(1998) 326 * C4-0495/1998), (1) EGT C 175, 21. 6. 1999, s. 104. 4. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 346/89 Torsdag 2 mars 2000 * med beaktande av artikel 47. 1 i arbetsordningen, * med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A5-0016/2000). 1. Parlamentet noterar de initiativ som kommissionen antog under 1998 för att uppnå de mål som ingick i slutförklaringen från Bergenkonferensen om skydd av Nordsjön, och uttrycker sin tillfredsställelse över de framsteg som gjorts för att återupprätta fiskeresurserna och ekosystemen i Nordsjön, 2. bekräftar innehållet i sin resolution av den 10 mars 1999, 3. anmodar rådet att beakta möjligheten att fastställa totala tillåtna fångstmängder (TAC) för fiske av torsk, kolja, sill, makrill, nordhavsräka, vitlinglyra, rödspätta, sej, tobisfiskar, äkta tunga, vitling och mindre rödhaj på grundval av vetenskapliga uppgifter om resursläget och i enlighet med den förebyggande strategi för fiskeförvaltningen som grundar sig på de gränsvärden som fastställts av ICES, 4. välkomnar de framsteg som kommissionen gjort 1998 när det gäller politiken för kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken och begär att de ansträngningar som gjorts för att förbättra existerande mekanismer fortsätter, 5. uppmanar kommissionen att lägga fram initiativ som syftar till att inrätta ett system som inbegriper sanktioner mot överträdelser av fiskelagstiftningen och som behandlar yrkesverksamma inom fiskesektorn på samma sätt oberoende av i vilken medlemsstat överträdelsen begås, 6. uppmanar kommissionen att fortsätta programmet för utbyte av fiskekontrollanter mellan medlems- staterna och de länder som bedriver fiske i Nordsjön, som en metod för att uppmuntra till ett enhetligt tillvägagångssätt vid tillämpningen av åtgärder för bevarande och kontroll av den gemensamma fiskeri- politiken, 7. uppmanar medlemsstaterna att anstränga sig för att skapa det gemenskapsnät av skyddade områden som går under namnet Natura 2000 och ber kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de skyldigheter som fastställs i direktiven om skydd av arter och livsmiljöer av gemenskapsintresse upp- fylls, uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas 8. regeringar. 10. Fiskeriförvaltning och bevarande av naturen i havsmiljö A5-0017/2000 Europaparlamentets resolution om meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamen- tet ”Fiskeriförvaltning och bevarande av naturen i havsmiljö” (KOM(1999) 363. C5-0176/1999. 1999/2155(COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution * med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(1999) 363 * C5-0176/1999), * med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 1996 om kommissionens meddelande om genom- förande av tekniska åtgärder i den gemensamma fiskeripolitiken (1), * med beaktande av sin resoltuion av den 18 september 1998 om kommissionens meddelande om utveckling av kontrollen inom den gemensamma fiskeripolitiken (2), * med beaktande av artikel 160 i arbetsordningen, * med beaktande av fiskeriutskottets betänkande och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor (A5-0017/2000), och av följande skäl: (1) EGT C 347, 18. 11. 1996, s. 453. (2) EGT C 313, 12. 10. 1998, s. 241


eurovoc_concepts:
European Commission
administration of the Institutions
decision-making
equal treatment
gender equality
participation of women
political involvement
political representation
position of women
public office
women's rights

text: C 346/82 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 4. 12. 2000 Donderdag, 2 maart 2000 7. Vrouwen en besluitvorming B5-0180/2000 Resolutie van het Europees Parlement over vrouwen en besluitvorming Het Europees Parlement, (cid:1) gelet op de artikelen 2, 3, lid 2, 13, 137, lid 1, vijfde streepje en 141 van het EG-Verdrag, (cid:1) gezien de viering van de Internationale Vrouwendag op 8 maart 2000, (cid:1) overwegende dat de viering van de Internationale Vrouwendag op 8 maart 1910 in Kopenhagen plaatsvond, (cid:1) onder verwijzing naar zijn resoluties over de verslagen die sinds 1984 zijn opgesteld door de Com- missie rechten van de vrouw en de Commissie rechten van de vrouw en gelijke kansen, en met name zijn resolutie van 11 februari 1994 over vrouwen in besluitvormende organen (1), waarin voorstellen voor een actieprogramma werden opgenomen, (cid:1) gezien de Conferentie van Wenen van 1993 over de rechten van de mens en het actieplatform naar aanleiding van de Vierde Wereldvrouwenconferentie in Beijing op 15 september 1995, (cid:1) gezien het belangrijke zevende besluit van die conferentie, waarin de regeringen zich ertoe verbonden vrouwen gelijke toegang te bieden tot en volledig te laten deelnemen aan machtsstructuren en het besluitvormingsproces, (cid:1) onder verwijzing naar de resolutie van de Raad van 27 maart 1995 en Aanbeveling 96/694 van de Raad van 2 december 1996 over de evenwichtige deelneming van vrouwen en mannen aan het be- sluitvormingsproces, (cid:1) gezien de ministeriële verklaring van 17 april 1999 in Parijs over mannen en vrouwen in machts- posities, A. overwegende dat de Commissie een verslag moet indienen over een evenwichtige deelname van man- nen en vrouwen aan de besluitvorming, in overeenstemming met het verzoek in voornoemde aanbe- veling van de Raad, B. overwegende dat met het oog op een evenwichtiger vertegenwoordiging van mannen en vrouwen in openbare en particuliere besluitvormingsorganen in de gehele Europese Unie een einde gemaakt moet worden aan de gevolgen van de late erkenning van het vrouwelijk stemrecht en de ingesleten attitudes en gedragspatronen in de gehele samenleving, hetgeen een grotere bewustmaking vereist alsmede de organisatie van scholing van vrouwen die verantwoordelijke posities ambiëren en vergroting van de toegang tot dergelijke posities, C. overwegende dat openbare en particuliere instellingen streefdoelen moeten vaststellen voor het corri- geren van een eventuele ongelijke vertegenwoordiging van mannen en vrouwen en dat een redelijk streefcijfer gesteld moet worden op 40 % deelname van vrouwen, waarbij de resultaten jaarlijks verge- leken kunnen worden, zoals momenteel het geval is bij de werkgelegenheidsrichtsnoeren, D. het ten zeerste betreurend dat er nog steeds sprake is van ongelijkheid, vrouwendiscriminatie en ondervertegenwoordiging van vrouwen in de politiek en openbare en particuliere instellingen, zowel in Europa als in de rest van wereld, ondanks een groot aantal politieke verklaringen, aanbevelingen, programma’s, projecten en specifieke wetgeving op Europees en nationaal niveau, E. F. constaterend dat een grotere deelname van vrouwen aan het politieke leven vaak te danken is aan het systeem van evenredige vertegenwoordiging in die landen, overwegende dat met het Verdrag van Amsterdam aanzienlijke vooruitgang is geboekt bij de erken- ning van positieve maatregelen als een gerechtvaardigd middel om de ongelijkheid tussen vrouwen en mannen op de werkplek weg te nemen, (1) PB C 61 van 28. 2. 1994, blz. 248. 4. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 346/83 Donderdag, 2 maart 2000 G. het ten zeerste betreurend dat vrouwen voor gelijkwaardige arbeid nog steeds minder loon ontvangen dan mannen, hoewel de richtlijn „gelijke beloning” al meer dan een kwart eeuw geleden is goedge- keurd, vaker dan mannen banen hebben met een onregelmatige status en minder zekerheid en het grootste deel van de gezinsverantwoordelijkheden op hun schouders dragen, terwijl in het beroeps- leven de besluitvorming nog steeds grotendeels in handen van mannen is, H. met genoegen constaterend dat het aantal vrouwelijke leden van het EP toeneemt en thans 30 % van de in juli 1999 gekozen leden uitmaakt, tegen 27 % van de verkozenen in 1994, en dat het EP voor de tweede maal sinds de eerste rechtstreekse verkiezingen van 1979 een vrouw tot voorzitter heeft geko- zen, I. J. overwegende dat vrouwen nog steeds ondervertegenwoordigd zijn in besluitvormende organen op alle niveaus en alle EU-instellingen (cid:1) in het Europees Parlement bijvoorbeeld vertegenwoordigen vrouwen slechts 20 % van alle administrateurs, 22 % van de directeuren, 15 % van de afdelingshoofden en 0 % van de directeurs-generaal, overwegende dat hoewel er veel statistieken zijn geproduceerd om de situatie in kaart te brengen, er nog belangrijke hiaten blijven bestaan, met name over de rol van de vrouw bij de economische besluitvorming, K. overwegende dat het in een democratie onaanvaardbaar is dat vrouwen (cid:1) die meer dan de helft van de bevolking uitmaken (cid:1) op politiek, economisch en sociaal gebied nog steeds ondervertegenwoor- digd zijn, L. het ten zeerste betreurend dat vrouwen, die de belangrijkste slachtoffers zijn van mensenrechtenschen- dingen, zoals verkrachting, seksueel misbruik, huiselijk geweld, mensenhandel, enz. , ondervertegen- woordigd zijn in rechtsprekende en wetgevende organen die over genoemde misdrijven oordelen en over wettelijke bepalingen beslissen, zodat er weinig of geen prioriteit wordt verleend aan de bestrij- ding van dit soort delicten, hetgeen er dikwijls toe leidt dat de schuldigen, zelfs als hun identiteit bekend is, niet worden vervolgd, M. het ten zeerste betreurend dat vrouwen (cid:1) die tot de belangrijkste slachtoffers horen van gewapende conflicten (cid:1) geen stem hebben in de belangrijke besluiten ter handhaving van de vrede en het opzet- ten van wederopbouwprogramma’s na afloop van de conflicten, N. ervan overtuigd dat ongelijkheid, vrouwendiscriminatie en geweld tegen vrouwen alleen met succes kunnen worden bestreden als vrouwen op gelijke voet met mannen besluitvormingsfuncties bekleden, en dat dit ook de maatschappij in het algemeen ten goede komt, 1. onderschrijft andermaal zijn resolutie van 11 februari 1994; verzoekt de Commissie voor het eind van dit jaar een verslag in te dienen over de daadwerkelijk 2. ondernomen acties en waar nodig een statistisch overzicht te geven van de geboekte resultaten, aangezien het reeds zes jaar geleden is dat bovengenoemde resolutie werd aangenomen; stelt vast dat quotering als een overgangsmaatregel wordt ingevoerd die ertoe bijdraagt de participatie 3. van mannen en vrouwen aan het politieke leven in evenwicht te brengen, en pleit ervoor dat politieke partijen vrouwen cursussen in politiek en voorlichting geven zodat zij met het volste vertrouwen in het politieke leven kunnen stappen; dringt er bij de lidstaten op aan zich actief in te zetten om een evenwichtiger vertegenwoordiging 4. van vrouwen en mannen tot stand te brengen in alle EU-instellingen; verwelkomt het plan van de Commissie om een vijfde actieprogramma inzake gelijke kansen in te 5. dienen; 6. wijst erop dat gender mainstreaming een strategie van lange adem impliceert om op grote schaal veranderingen door te voeren bij het concipiëren en uitvoeren van beleid en een aanvulling moet vormen op positieve maatregelen; C 346/84 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 4. 12. 2000 Donderdag, 2 maart 2000 7. verwelkomt het plan van de Commissie om de deelname van vrouwen aan haar commissies en werk- groepen te bevorderen en haar toezeggingen om het aantal vrouwen in het besluitvormingsproces van haar administratie te vergroten; 8. verzoekt de Commissie prioriteit te verlenen aan de verbetering van de statistische gegevens om een volledig statistisch overzicht van vrouwen in het besluitvormingsproces in de gehele EU op te stellen dat regelmatig wordt geactualiseerd; is van mening dat zowel mannen als vrouwen aan het besluitvormingsproces moeten deelnemen, 9. omdat hun specifieke kwaliteiten elkaar aanvullen, hetgeen alleen maar tot een beter management kan leiden; verzoekt de lidstaten opleidingen te bevorderen voor managers en leiders (cid:1) mannen zowel als 10. vrouwen (cid:1), teneinde ervoor te zorgen dat er op de werkplek niet wordt gediscrimineerd; 11. verzoekt de lidstaten ervoor te zorgen dat in overheidsdienst de mogelijkheid voor werknemers wordt geschapen hun capaciteiten te ontwikkelen teneinde de carrièremogelijkheden voor vrouwen te bevorderen; 12. verzoekt de sociale partners te bevorderen dat verantwoordelijke en besluitvormende functies even- wichtig over vrouwen en mannen worden verdeeld, en hiertoe de noodzakelijke stappen te nemen bij de aanwerving en beroepsopleiding van hun vertegenwoordigers in de diverse sociale dialoogorganen; 13. verzoekt de Commissie de vigerende Verdragsbepalingen te gebruiken om de regeringen aan te moedigen beleidsvormen en programma’s te ontwikkelen en door te voeren om ervoor te zorgen dat mannen en vrouwen op gelijke voet vertegenwoordigd zijn in besluitvormende organen en de organen en delegaties die bij de uitbreiding van de EU zijn betrokken; 14. verzoekt de lidstaten meer vrouwen te laten deelnemen aan alle activiteiten die de handhaving van de vrede, het tot stand brengen van de vrede en het voorkomen van conflicten beogen en waaraan de lidstaten deelnemen; verzoekt zijn daarvoor competente commissie speciale aandacht aan de rol van de vrouw op deze gebieden te besteden en aanbevelingen te doen om bij alle aspecten van conflictoplossingen rekening met gender mainstreaming te houden; hoopt dat het standpunt van de EU en de NGO’s bij de komende UN-conferentie over de follow-up 15. van het actieplatvorm „Beijing plus vijf” in juni in New York een balangrijke rol zal spelen en dat dit door de regeringen slagvaardig ten uitvoer wordt gelegd om hun afspraken via concrete maatregelen na te komen; verzoekt zijn Voorzitter deze resolutie te doen toekomen aan de Raad, de Commissie, de andere EU- 16. instelingen en (cid:1) organen, de regeringen en de parlementen van de lidstaten. 8. Economisch jaarverslag 1999 A5-0041/2000 Resolutie van het Europees Parlement over het document van de Commissie „Economisch jaarver- slag 1999” (C5-0081/2000 , 2000/2046(COS)) Het Europees Parlement, (cid:1) gezien het document van de Commissie (C5-0081/2000), (cid:1) gezien het verslag van de Commissie „Heroverweging van het mechanisme voor financiële ondersteu- ning op middellange termijn van de betalingsbalansen van de lidstaten” (COM(1999) 628), (cid:1) gelet op artikelen 99 en 104 van het EG-Verdrag,


title: Vuosikertomus 1997.

eurovoc_concepts:
Community body
European patent
activity report
plant propagation


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0705/00 esittäjä(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle. Yleisen erityisiä sairauskuluja koskevan lain muuttaminen Alankomaissa.

eurovoc_concepts:
Belgium
EU law
Netherlands
health insurance
right of establishment

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/207 (2000/C 330 E/239) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0700/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): James Nicholson (PPE-DE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Kanariansaarten tuontis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset Voiko komissio selitt(cid:228)(cid:228), miksi varmennettujen siemenperunoiden tuontis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset Kanariansaarilla poik- keavat muiden Euroopan unionin alueiden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) ja onko nykyiseen j(cid:228)rjestelyyn koskaan tulossa muutosta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (25. huhtikuuta 2000) Yhteis(cid:246)n kasvinsuojeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), joka luotiin kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien j(cid:228)sen- valtioihin kulkeutumisen est(cid:228)miseen liittyvist(cid:228) suojatoimenpiteist(cid:228) 21. joulukuuta 1976 annetulla neuvos- ton direktiivill(cid:228) 77/93/ETY (1), mukautettiin direktiivill(cid:228) 94/13/EY (2) Kanariansaarten erityisen kasvien terveystilanteen ottamiseksi huomioon. Saarten syrj(cid:228)inen sijainti ja saaristoasema sek(cid:228) n(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) johtuva niille ominainen kasvien terveystilanne tunnustettiin. Lis(cid:228)ksi s(cid:228)(cid:228)dettiin, ett(cid:228) direktiivin liitteiss(cid:228) on annet- tava erityiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset Kanariansaarten suojelemiseksi. Kanariansaaria ei kuitenkaan ole viel(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) otettu osaksi yhteis(cid:246)n kasvinsuojeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), koska Espanja ei ole viel(cid:228) toimittanut ajan tasalle saatettua luetteloa Kanariansaarten kannalta haitallisista organismeista eik(cid:228) asianmukaisiksi katsotuista kasvinsuojelutoimenpiteist(cid:228). Kanariansaarten poikkeuksellinen maantieteellinen sijainti on niille suuri haitta, mink(cid:228) vuoksi niihin sovelletaan my(cid:246)s asetusta N:o 1601/92, jolla my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n vapautus maksuista ja/tai tulleista tuotaessa tiettyj(cid:228) tuotteita, varmennetut siemenperunat mukaan luettuina, suoraan kolmansista maista. J(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) hy(cid:246)tyvien tuotteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vahvistetaan vuosittain taseen perusteella. (1) EYVL L 26, 31. 1. 1977, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivill(cid:228) 1999/53/EY, EYVL L 142, 5. 6. 1999. (2) EYVL L 92, 9. 4. 1994. (2000/C 330 E/240) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0705/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Nelly Maes (Verts/ALE) neuvostolle (2. maaliskuuta 2000) Aihe: Yleisen erityisi(cid:228) sairauskuluja koskevan lain muuttaminen Alankomaissa Alankomaissa kaikki kuuluvat yleisen erityisi(cid:228) sairauskuluja koskevan lain (AWBZ) piiriin. Kuitenkin kaikki ulkomailla asuvat alankomaalaiset, joilla ei ole sairausvakuutusta, eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) 1. tammikuuta 2000 alkaen ole voineet k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) AWBZ-palveluja. Alankomaalaiset eiv(cid:228)t voi kuitenkaan liitty(cid:228) sairauskassaan Belgian liittovaltiossa, koska Belgian sosiaalilains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaan t(cid:228)m(cid:228) ei sovi yhteen Alankomaiden AWBZ- palvelujen kanssa. T(cid:228)ss(cid:228) on selke(cid:228)sti kyse nk. Catch 22 -tilanteesta: Belgian liittovaltiossa asuvan alankomaalaisen on liitytt(cid:228)v(cid:228) sairauskassaan, jotta h(cid:228)nell(cid:228) olisi oikeus AWBZ-palveluihin, mutta Belgian sairauskassat eiv(cid:228)t ota henkil(cid:246)(cid:228) j(cid:228)seneksi, koska ne olettavat ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) on oikeus AWBZ-maksuihin. 1. Onko Alankomaiden hallituksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, jonka mukaan ulkomailla asuvat alankomaalaiset, joilla ei ole sairausvakuutusta, eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) 1. tammikuuta 2000 alkaen ole voineet k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) AWBZ-palveluja, vastoin yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja erityisesti mahdollisuutta henkil(cid:246)iden ja potilaiden vapaaseen oleskeluun muissa EU-maissa (Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin, 28. huhtikuuta 1998, asia N:o C-158/96)? a) Jos p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n lain vastaisena, mihin toimiin neuvosto aikoo ryhty(cid:228) tilanteen muuttamiseksi? b) Jos p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ei ole ristiriidassa, katsooko neuvosto silloin, ett(cid:228) Alankomaiden toimenpide ei loukkaa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja erityisesti mahdollisuutta henkil(cid:246)iden ja potilaiden vapaaseen oleskeluun muissa EU-maissa (Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin, 28. huhtikuuta 1998, asia N:o C-158/96)? C 330 E/208 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Onko Alankomaiden viranomaisten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ristiriidassa luottamuksensuojan kanssa, koska asianomai- 2. set henkil(cid:246)t ovat muuttaneet vilpitt(cid:246)m(cid:228)ss(cid:228) uskossa ulkomaille luullen s(cid:228)ilytt(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) sairauskuluvakuutuksen AWBZ:n kautta? Jos ristiriitaa ei ole, katsooko neuvosto, ett(cid:228) Alankomaiden toimenpide ei loukkaa luottamuksensuojaa? Vastaus (2. toukokuuta 2000) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esille ottama kysymys ei kuulu neuvoston toimivaltaan. EY:n perustamisso- pimuksen mukaan komissio valvoo yhteis(cid:246)n oikeuden soveltamista ja antaa tarvittaessa neuvostolle tai neuvostolle ja Euroopan parlamentille s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sehdotuksia yhteis(cid:246)n toimivaltaan kuuluvista asioista. (2000/C 330 E/241) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0712/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Direktiivien 98/95/EY ja 98/96/EY muuttaminen Voiko komissio ilmoittaa, est(cid:228)(cid:228)k(cid:246) joko direktiivi 98/95/EY (1) tai direktiivi 98/96/EY (2) Britannian hallitusta pit(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) voimassa kansallisen asetuksen 1982/844 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) (3 luku, kohdat 21(cid:129)30), jotka koskevat julkista kuulemista? (1) EYVL L 25, 1. 2. 1999, s. 1. (2) EYVL L 25, 1. 2. 1999, s. 27. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2000) Siementen merkitsemist(cid:228) kansalliseen viljelykasvilajikkeiden luetteloon koskevan Yhdistyneen kuningaskun- nan s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksen III luvun 2130 pyk(cid:228)l(cid:228)ss(cid:228) [The Seeds [National List of Varieties) Regulations 1987] s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n julkisen kuulemismenettelyn j(cid:228)rjest(cid:228)misest(cid:228), ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan viran- omaiset voivat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) siementen tai niiden hallussapit(cid:228)j(cid:228)n merkitsemisest(cid:228) kansalliseen luetteloon tai t(cid:228)llaisen merkitsemisen ep(cid:228)(cid:228)misest(cid:228), uusimisesta tai peruuttamisesta. N(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset eiv(cid:228)t perustu yhteis(cid:246)n velvoitteeseen vaan Yhdistyneen kuningaskunnan lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)j(cid:228)n tekem(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Direktiivit 98/95/EY (1) ja 98/96/EY (2) eiv(cid:228)t vaikuta mahdollisuuteen pit(cid:228)(cid:228) voimassa edell(cid:228) mainittuja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). J(cid:228)senvaltion viranomaisten kuulemismenettelyn seurauksena tekemien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten on kuitenkin oltava EY:n perustamissopimuksen yleisten ja erityisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten tai toimielinten t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen nojalla antamien s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten mukaisia. (1) Neuvoston direktiivi 98/95/EY, annettu 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998, juurikkaiden siementen pit(cid:228)misest(cid:228) kaupan annetun direktiivin 66/400/ETY, rehukasvien siementen pit(cid:228)misest(cid:228) kaupan annetun direktiivin 66/401/ETY, viljakasvien siementen pit(cid:228)misest(cid:228) kaupan annetun direktiivin 66/402/ETY, siemenperunoiden pit(cid:228)misest(cid:228) kaupan annetun direktiivin 66/403/ETY, (cid:246)ljy- ja kuitukasvien siementen pit(cid:228)misest(cid:228) kaupan annetun direktiivin 69/208/ ETY, viljelykasvilajien yleisest(cid:228) lajikeluettelosta annetun direktiivin 70/457/ETY ja vihannesten siementen pit(cid:228)misest(cid:228) kaupan annetun direktiivin 70/458/ETY muuttamisesta sis(cid:228)markkinoiden vahvistamisen, geneettisesti muunnettujen kasvilajikkeiden ja kasvien geenivarojen osalta. (2) Neuvoston direktiivi 98/96/EY, annettu 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1998, juurikkaiden siementen, rehukasvien siemen- ten, viljakasvien siementen, siemenperunoiden, (cid:246)ljy- ja kuitukasvien siementen ja vihannesten siementen pit(cid:228)misest(cid:228) kaupan sek(cid:228) viljelykasvilajien yleisest(cid:228) lajikeluettelosta annettujen direktiivien 66/400/ETY, 66/401/ETY, 66/402/ ETY, 66/403/ETY, 69/208/ETY, 70/457/ETY ja 70/458/ETY muuttamisesta muun muassa ep(cid:228)virallisten viljelystar- kastusten osalta


title: QUESTION ÉCRITE E-0573/00 posée par Christopher Huhne (ELDR) au Conseil. Effectifs du Conseil.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
administration of the Institutions
personnel administration
staff

text: C 330 E/188 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/215) QUESTION (cid:201)CRITE E-0573/00 posØe par Christopher Huhne (ELDR) au Conseil (2 mars 2000) Objet: Effectifs du Conseil Le Conseil voudrait-il prØciser le nombre de ses effectifs, y compris ceux des services tels que l(cid:146)interprØta- tion et la traduction, et ce pour chacune des cinq derniŁres annØes? RØponse (2 mai 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire trouvera, ci-aprŁs, un tableau reprenant l(cid:146)Øvolution des effectifs au SecrØtariat gØnØral du Conseil, au cours des cinq derniŁres annØes. (cid:201)volution de l(cid:146)effectif en place au SecrØtariat gØnØral du Conseil (Fonctionnaires et temporaires 1995-1999) CatØgorie/Cadre 1995 1996 A L/A (1) B C D 246 509 190 1 205 127 Total 2 277 261 554 192 1 246 128 2 381 AnnØe 1997 280 588 188 1 246 131 2 433 1998 1999 283 581 196 1 253 134 2 447 290 616 202 1 260 132 2 500 (1) Il n(cid:146)y a pas de fonctionnaires interprŁtes en fonction au SecrØtariat gØnØral du Conseil. Ces t(cid:226)ches sont assurØes dans le cadre du SCIC (Commission). (2000/C 330 E/216) QUESTION (cid:201)CRITE P-0577/00 posØe par Niall Andrews (UEN) (cid:224) la Commission (24 fØvrier 2000) Objet: Fusion entre Sprint et MCI WorldCom En 1998, la Commission a reconsidØrØ la proposition de fusion entre MCI et WorldCom et estimØ que l(cid:146)entreprise issue de la fusion contr(cid:244)lerait 50 % ou plus de la principale industrie amØricaine et elle a dØduit que cette concentration aurait un impact nØfaste (cid:224) la concurrence, sur les opØrateurs europØens, les utilisateurs d(cid:146)ISP et d(cid:146)Internet. En consØquence la Commission a imposØ la dØpossession de MCI d(cid:146)Internet comme activitØ principale. 1. La Commission est-elle (cid:224) prØsent au courant de la proposition de fusion entre Sprint et MCI WorldCom et du fait que celle-ci aboutirait (cid:224) la plus importante capitalisation pour le marchØ au monde, (cid:224) une domination sur Internet et aurait d(cid:146)importantes rØpercussions nØfastes (cid:224) la concurrence dans l(cid:146)ensemble de l(cid:146)Europe? 2. Sait-elle par ailleurs qu(cid:146)une telle fusion entre le premier et le deuxiŁme fournisseurs amØricains ferait que cette entreprise dØtiendrait 80 % du marchØ amØricain sachant qu(cid:146)il existe d(cid:146)importantes capacitØs europØennes et transatlantiques? 3. Les rØseaux europØens d(cid:146)IP se prØsentent de telle maniŁre que les activitØs intraeuropØennes passent frØquemment par les (cid:201)tats-Unis. Gr(cid:226)ce (cid:224) son installation d(cid:146)accŁs (cid:224) Internet (cid:224) Washington DC, MCI WorldCom traite 85 % de l(cid:146)ensemble des activitØs intraeuropØennes sur Internet. Sprint possŁde la seule


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta"

eurovoc_concepts:
beef
health control
labelling
meat product
third country

text: 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/47 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta” (2000/C 117/09) Neuvosto päätti 12. marraskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -jaosto antoi lausuntonsa 9. helmikuuta 2000. Esittelijä oli David Evans. ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. Talous- täysistunnossa (maaliskuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 64 ääntä puolesta, 3 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. ja 2. maaliskuuta 2000 pitämässään 370. 1. Johdanto (1) Uusi nautaeläinten tunnistusta ja rekisteröintiä sekä naudanli- han ja naudanlihatuotteiden merkitsemistä koskeva järjestelmä perustuu kahteen ehdotukseen. Ensimmäisessä ehdotuksessa (99/0205 COD) (2), jota neuvosto ja parlamentti käsittelivät joulukuussa 1999, yksinkertaisesti pidennetään nykyisten va- paaehtoisten järjestelyjen voimassaoloaikaa, koska monien jäsenvaltioiden on ollut vaikea panna täysin täytäntöön vaadit- tu nautaeläinten tunnistusjärjestelmä. Neuvosto ei hyväksynyt parlamentin ehdottamia muutoksia, mutta suostui siihen, että voimaantulopäivää lykätään. Komissio toimi 19 artiklan nojalla ja jatkoi nykyistä käytäntöä 1. päivään syyskuuta 2000 saakka. Tästä syystä neuvosto hyväksyi 21. joulukuuta 1999 asetuksen (EY) N:o 2772/1999, jossa säädetään naudanlihan pakollisen merkintäjärjestelmän yleisistä säännöistä (3). 1. 1. Toinen ehdotus (99/0204 COD) koskee pakollisen tunnistus-, rekisteröinti- ja merkintäjärjestelmän käyttöönottoa vaiheittain sekä rinnakkaista vapaaehtoista merkintäjärjes- telmää. Joulukuussa 1999 tehtyjen päätösten seurauksena sen on nyt tultava voimaan ennen syyskuun 1. päivää 2000. Ensimmäisessä vaiheessa vaadittaisiin, että kaikkien 1. 2. tuoretta tai pakastettua naudan- tai vasikanlihaa kaupan pitä- vien toimijoiden ja järjestöjen on sisällytettävä merkintään seuraavat tiedot 1. syyskuuta 2000 alkaen: – – – – – – viitenumero tai -koodi; tämä numero voi olla sen yksittäi- sen eläimen tunnistenumero, josta liha on peräisin, tai eläinryhmän tunnistusnumero alue tai jäsenvaltio tai kolmas maa, jossa teurastamo ja ruhon luuttomaksi leikannut leikkaamo sijaitsevat teurastamon ja leikkaamon hyväksymisnumerot teurastuspäivä eläimen luokka (ei määritelty ehdotuksessa) lihan raakakypsytyksen ihanteellinen vähimmäisaika. Ehdotetussa toisessa vaiheessa, joka alkaa 1. tammi- 1. 3. kuuta 2003, otettaisiin käyttöön seuraavat pakolliset mer- kinnät: – – – – jäsenvaltio tai alue tai tila tai kolmas maa, jossa eläin on syntynyt jäsenvaltio tai alue tai tila tai kolmas maa, jossa eläin on lihotettu jäsenvaltio tai alue tai teurastamo tai kolmas maa, jossa eläin on teurastettu jäsenvaltio tai alue tai leikkaamo tai kolmas maa, jossa ruho on leikattu luuttomaksi. 1. 4. Ehdotuksen mukaan sallittaisiin myös eräiden laajem- pien maantieteellisten määritelmien käyttö, jos esim. kaikki edellä mainittu on tapahtunut (1) Pohjana on käytetty seuraavia asiakirjoja: KOM(1999) 486 lopullinen – Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle naudanlihan merkintäjärjestelmien täytäntöönpanoa koskevasta tilanteesta eri jäsenvaltioissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti. KOM(1999) 487 lopullinen – ehdotukset 99/0204 COD ja 99/0205 COD. KOM(1999) 487 lopullinen/2 – korjaus 99/0204:n 22 artiklaan. (2) Joulukuun 8. ja 9. päivänä 1999 pidetyn täysistunnon esityslistalla. (3) EYVL L 334, 28. 12. 1999, s. 1. – – – yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, merkintänä voi olla ”alkuperä: EY” kolmannessa maassa ja EU:n jäsenvaltiossa, merkintänä voi olla ”alkuperä: EY ja muu kuin EY” yhdessä tai useammassa kolmannessa maassa, merkintänä voi olla ”alkuperä: muu kuin EY”. C 117/48 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 1. 5. joiden Ehdotukseen sisältyvät myös yleiset säännöt, perusteella vapaaehtoisia merkintäjärjestelmiä voidaan käyttää pakollisen järjestelmän rinnalla. Vapaaehtoisia järjestelmiä valvovat toimivaltaiset viranomaiset, ja niissä vaaditaan tunnis- tusta koskevaa todennettavissa olevaa valvontaa. Tällaisia vapaaehtoisia järjestelmiä voidaan soveltaa sekä EU:ssa että kolmansissa maissa tuotettuun naudanlihaan. 2. Yleistä 2. 1. Oikeudelliset seikat 2. 1. 1. Ehdotetun asetuksen oikeusperusta on kiistanalainen. Vaikka vielä ei ole annettu tuomiota asiassa, jossa komissio ja Euroopan parlamentti veivät neuvoston tuomioistuimeen perustamissopimuksen entisen 43 artiklan käytöstä nykyisen asetuksen N:o 820/97 oikeusperustana, komissio katsoo Ams- terdamin sopimuksen 152 artiklan olevan asianmukainen oikeusperusta. 2. 1. 2. 22 artiklan soveltamista koskevissa yksityiskohtai- sissa säännöissä – joiden perusteella komissio voi suorittaa valvontaa ja varmistaa asetuksen noudattamisen – vaaditaan komissiota tietyissä tapauksissa pyytämään päätöstä tai apua pysyvältä eläinlääkintäkomitealta (1). 2. 2. Poliittiset tavoitteet 2. 2. 1. Komitea huomauttaa ehdotetun asetuksen poliittis- ten tavoitteiden olevan mutkikkaat: johdanto-osassa on peräti 33 perustelukappaletta. Komitea arvelee kuitenkin seuraavien kysymysten olevan tärkeimmät: – – – – – – kuluttajien luottamusta naudanlihatuotteisiin on parannet- tava eläinlääkintäviranomaisten on voitava tarkastaa asianmu- kaisella tavalla sekä EU:ssa kasvatetut että muualta tuodut eläimet eläintautien torjumiseksi on varmistettava, että kaikki vähittäismyynnissä oleva naudanliha voidaan jäljittää sen käsittelijään, teurastamoon ja lopulta kotitilaan saakka on helpotettava nopeaa ja täsmällistä tiedonvaihtoa jäsen- valtioiden välillä sekä yhteistyötä komission kanssa nauta- eläinten liikkumisen valvonnassa ja jäljittämisessä on vahvistettava tiettyjen yhteisön tukijärjestelmien hal- lintoa on vältettävä kohtuuttoman hallinnollisen taakan aiheutta- mista tuottajille – naudanlihamarkkinoista on tehtävä mahdollisimman avoimet. (1) Korjaus KOM(1999) 487 lopullinen/2. 2. 2. 2. Komiteassa käydyissä keskusteluissa on esitetty vaka- via epäilyjä siitä, onko järkevää yhdistää yhteen ainoaan asetukseen oikeudellisia ja hallinnollisia toimenpiteitä, joilla pyritään yhtäältä varmistamaan asianmukainen eläinlääketie- teellinen ja kansanterveydellinen valvonta ja toisaalta anta- maan säännökset merkinnöistä, joiden on määrä auttaa kulut- tajia. Näin I osasto koostuu säännöksistä, joilla pyritään varmistamaan jäljitettävyys (korvamerkinnät, rekisterit, passit, tietokannat), kun taas II osastossa käsitellään merkintöjä koskevia säännöksiä (teurastamon ja leikkaamon hyväksymis- numero, eläimen luokka, teurastuspäivä, ihanteellinen raaka- kypsytysaika). Merkintäsäännökset on osittain tarkoitettu avus- tamaan täytäntöönpanoa, mutta niiden avulla on määrä myös tarjota luottamusta herättävää tai hyödyllistä tietoa kuluttajalle. 2. 2. 3. Komitea korostaa painokkaasti, että kansanterveyden suojelun tulee olla tärkein kysymys ja että tavoitteena tulee olla uusien järjestelyiden täytäntöönpano mahdollisimman pian. Tässä yhteydessä komitea huomauttaa, että parlamentti ei ollut suostuvainen pidentämään asetuksen 820/97 koskeman vapaaehtoisen järjestelmän voimassaoloaikaa yli syyskuun 2000. Ottaen huomioon eräissä jäsenmaissa syntyneet käytännön ongelmat tietokannan luomisessa asianomaisten viranomaisten on ryhdyttävä varsin päättäväisiin toimiin, jotta nopeutetussa aikataulussa pysyttäisiin. 2. 2. 4. Komiteaa huolettaa myös se, että naudanlihan tuo- tantoketju tilalta kuluttajalle on pitkä ja sille ovat leimallisia organisointiin ja käytäntöihin liittyvät erot eri jäsenvaltioissa. Komitea pitää erittäin tärkeänä, että ehdotuksissa määriteltyjä valvontatoimia sovelletaan tehokkaasti jokaisessa tuotantoket- jun kohdassa kaikissa jäsenvaltioissa. 2. 2. 5. Komissio myöntää, että on kiinnitettävä erityishuo- miota sellaisen naudanlihan ja sellaisten naudanlihatuotteiden kohteluun, jotka on tuotu EU:n ulkopuolisista maista. Eräissä maissa toimijoilla ei välttämättä ole käytettävissään kaikkia tietoja, joita EU:n merkinnöissä vaaditaan. Komissio ehdottaa, että tilanne hoidettaisiin hyväksymällä poikkeus, jonka mu- kaan voitaisiin käyttää merkintää ”muu kuin EY” tai ”teurastettu [kolmannen maan nimi]:ssa” WTO:n sääntöjen mukaisesti. Ehdotettuun asetukseen ei kuulu hallinnollisia järjestelyitä, joilla varmistettaisiin, että tällainen tuontiliha täyttää asianmu- kaiset kansanterveysnormit. 2. 2. 6. Komitea on myös huolissaan elintarvikemerkintöjä jota nyt käsi- koskevien erilaisten säännösten runsaudesta, teltävänä oleva asetusehdotus entisestäänkin lisää. Komitea kehottaa komissiota ryhtymään kuluttajien turvallisuuden ni- missä viipymättä toimenpiteisiin elintarvikkeiden turvallisuut- ta koskevan ohjelmansa puitteissa, jotta elintarvikemerkintöjä voidaan yksinkertaistaa ja varmistaa, että niiden sisältämät tiedot ovat merkityksellisiä. 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/49 3. Erityistä tulee voida informoida asiakkaitaan lihan alkuperästä kaupassa olevien tiedotteiden avulla. Asetuksen tarkoituksena on ennen kaikkea palvella 3. 1. yhteistä etua ja kansanterveyttä. Näin ollen komitea kehottaa- kin tarkistamaan yleisesti voimassa olevaa käytäntöä kustan- nusten jakamiseksi pelkästään tuottajien kesken. 3. 2. Merkintöjä koskevat seikat 3. 2. 1. Komitea on sitä mieltä, että eläinten alkuperä on alun pitäen ilmoitettava kaikille kuluttajille etiketissä. Komissio sitä vastoin ehdottaa, että tämä olisi pakollista vasta toisessa vaiheessa 1. tammikuuta 2003 lähtien. 3. 2. 2. Komitea on pohtinut tarkoin kysymystä teurastamon tai leikkaamon lupanumeron merkitsemisestä etikettiin. Kaikki tätä koskeva tieto on kuluttajalle hyödyllistä, ja kuluttajan luottamusta lisää jo se, että hän voi merkinnästä nähdä tuotteen läpikäyneen tiukan jäljitettävyysjärjestelmän. Näin ollen komitea kannattaa tällaista määräystä. 3. 2. 3. Komitea on niin ikään keskustellut perusteellisesti ehdotuksesta, jonka mukaan merkintään tulisi sisällyttää tieto ”naudanlihan ideaalisesta vähimmäiskypsytysajasta” (tarkoite- taan raakakypsytystä). Tämän kypsymisominaisuuksiin ja ma- kuun vaikuttavan varauksen sisällyttäminen merkintöihin, joiden on määrä koskea turvallisuutta ja jäljitettävyyttä, on yllättävä. Raakakypsyysaste on monimutkainen asia, joka ei riipu pelkästään siitä, kuinka kauan sitten teurastus on tapahtunut. Siihen vaikuttavat myös teurastuksen olosuhteet, varastoinnin lämpötila ja tasaisuus sekä muut tekijät, jotka liittyvät tuotteen käsittelyyn matkalla teurastamolta kuluttajal- le. Laatuparametrejä koskevat tiedot (esim. naudanlihan raaka- kypsyysaste) tulisi ilmoittaa vain vapaaehtoisesti. 3. 2. 4. Kohdassa 2. 2. 2 sanotusta riippumatta komitea kat- soo, että lihatuotteen alkuperäeläimen luokitusmerkintä on omiaan lisäämään kuluttajien luottamusta. 3. 3. Asetusten sovellutusala 3. 3. 1. Komissio on myöntänyt, että asetuksen soveltamises- ta pieniin vähittäislihakauppoihin ja maataloustuotteiden suo- ramyyntiin syntyy käytännön ongelmia. Vaikka tällaiset yrityk- set hankkivat varastonsa yleensä yhdeltä ja samalta tuottajalta tai tukkukauppiaalta, monet ostavat myös useista eri lähteistä ja voivat myydä paloja eri eläimistä asiakkaan valinnan mu- kaan. Edellyttäen, että tunnistus- ja rekisteröintimenetelmiä on sovellettu ja valvottu oikein, tällainen käytäntö ei aiheuta lisäriskejä kuluttajalle. Näin voidaan perustella sitä, että pienet lihakaupat, jotka leikkaavat lihaa asiakkaan toivomusten mu- kaan, tulisi jättää merkitsemissääntöjen ulkopuolelle. Periaat- teessa komitea ei kuitenkaan kannata tällaisen poikkeuksen myöntämistä. Komitea katsoo, että pienten lihakauppojen tiukasta soveltamisesta. 3. 3. 2. 14 artiklassa annetaan jauhettua naudanlihaa, leik- kuujätettä ja leikattua naudanlihaa koskeva poikkeus mer- kintäjärjestelmän Tammikuun 1. päivän 2003 jälkeen vaaditaan, että näiden tuotteiden alkuperänä mainitaan alue, valtio, EU tai ”muu kuin EU”. Komitea katsoo tämän poikkeuksen voivan olla ristiriidassa niiden kansanterveystavoitteiden kanssa, jotka ovat asetuseh- dotuksen ytimenä. Jäljitettävyys on ilmeisen tärkeä seikka tuotteissa, joiden raaka-aineet tulevat monesta lähteestä. Komi- tea on kuitenkin vakuuttunut siitä, että tässä vaiheessa olisi epäkäytännöllistä asettaa tiukempia merkintävaatimuksia. On myönnettävä, että monet tällä naudanlihateollisuuden alalla käytetyistä eläimistä (joihin kuuluu myös maitokarja) ovat ja todennettavat saattaneet syntyä ennen kuin tehokkaat tunnistusjärjestelmät on otettu käyttöön. On myös myön- nettävä, että näiden tuotteiden kauppa on monimutkaista ja että ne ovat hyvin tärkeitä kuluttajille ja ateriapalveluyrityksille. Siksi komitea kehottaa komissiota pitämään näiden ongelmien ratkaisemista erityisen tärkeänä ja tekemään tarkempia ehdo- tuksia hyvissä ajoin ennen tammikuuta 2003. 3. 4. BSE:n seulontatestit Komitea suosittaa, että asetukseen sisällytetään velvoite käyttää EU:n virallisesti hyväksymää seulontatestiä BSE:n toteamiseksi kaikista teurastetuista nautaeläimistä, kunhan tällainen testi tulee käyttöön. Tutkimuksia tällaisen seulontatestin kehittämi- seksi tulee kiirehtiä. 4. Päätelmät 4. 1. Komitea kannattaa voimakkaasti pyrkimystä tiukentaa kansanterveyttä edistäviä valvontasäännöksiä ihmisten ravin- noksi tarkoitetun naudanlihan tuotannossa, käsittelyssä ja myynnissä. Komitea on samaa mieltä siitä, että tämän tavoit- teen saavuttamiseksi kuluttajalle on annettava mahdollisuus jäljittää luotettavasti kaikkien naudanlihatuotteiden vaiheet myyntipaikalta alkuperätilalle saakka. Komitea uskoo ehdote- tun asetuksen avulla päästävän tähän tavoitteeseen. Komitea tukee myös toissijaista tavoitetta, jonka mukaan on vahvistetta- va kuluttajien luottamusta naudanlihaan tekemällä näistä val- vontamenetelmistä avoimia pakollisen merkintäjärjestelmän avulla. Näin ollen komitea kannattaa komission ehdotuksia edellä mainituin varauksin. Komitean mielestä sekä naudanlihan merkintöjen että 4. 2. yleensä elintarvikemerkintöjen suhteen on vielä paljon tehtävää, ennen kuin voidaan katsoa järjestelmien antavan kuluttajalle hyödyllistä ja luotettavaa tietoa. Edellä mainitaan eräitä naudanlihaa koskevia erityiskysymyksiä, joita komitean mielestä on viipymättä tutkittava lähemmin. Elintarvikemer- kintöjä on tarkasteltava laajemmin, ja komitea toivoo, että komissio selvittäisi tarkemmin joulukuussa 1998 hyväksytyssä kuluttajapolitiikan toimintaohjelmassa 1999–2001 mainitun direktiivin kodifioimistyön tilannetta. C 117/50 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 4. 3. Komitea kehottaa komissiota ryhtymään kaikkiin tar- vittaviin toimenpiteisiin, jotta vältetään kyseisen uuden siir- tymäjärjestelyn pitkittyminen edelleen. Pitkittyminen vähentäi- si kuluttajien luottamusta naudanlihasektoriin ja EU:n järjestel- miin. Tämä merkitsee, että sekä Euroopan parlamentin että neuvoston tulee noudattaa olemassa olevia nopeita menette- lyjä, jotta ne saavat työnsä valmiiksi ajoissa. 4. 4. Komitea kehottaa komissiota samalla perustamaan pikaisesti asianmukaisen verkoston valvomaan asetuksen (EY) N:o 820/97 (nautaeläinten tunnistusta ja rekisteröintiä koske- van) I osaston säännösten noudattamista sen varmistamiseksi, että merkintäjärjestelmän ”ensimmäisen vaiheen” aloittamista varten tarvittavat tiedot kaikista nautaeläimistä saadaan käy- tettäväksi 31. elokuuta 2000 mennessä. Samoihin toimenpitei- siin tulisi ryhtyä myös ”toisen vaiheen” aloittamiseksi. Tätä tarkoitusta varten soveliaat komission yksiköt (esim. Dubli- nissa sijaitseva elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto) voisivat aloittaa koko EU:ta koskevan valvontaohjelman sen varmista- miseksi, että kaikki täytäntöön nykyiset nautaeläinten tunnistusta ja rekisteröintiä koskevat säännökset. jäsenvaltiot ovat panneet 4. 4. 1. Lisäksi komitea ehdottaa komissiolle, että se laatisi ennen vuoden 2000 elokuun loppua väliaikaraportin, jossa se selvittäisi nykyisen (tunnistusta ja rekisteröintiä koskevan) lainsäädännön noudattamista kaikissa jäsenvaltioissa. Bryssel 2. maaliskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon A Seuraava muutosehdotus, joka sai yli neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin käsittelyssä. Kohta 3. 2. 2, viimeinen virke Korvataan seuraavalla: ”TSK kuitenkin katsoo, että etikettiin olisi merkittävä ainoastaan ketjun viimeisen yrityksen lupanumero. ” Perustelu Ongelmana on, että muussa tapauksessa etikettiin merkitään sekä teurastamon että leikkaamon lupanumero, eli kaksi lupanumeroa. Saadakseen riittävästi toivotun laatuista lihaa, leikkaamot ostavat yleensä ruhoja usealta teurastamolta. Mikäli myös teurastamon lupanumero on ilmoitettava, joutuvat leikkaamot pitämään eri teurastamoista peräisin olevat lihat erillään, ja näin muodostuu useita pieniä eriä. Tästä on seurauksena pienten teurastamojen syrjäytyminen markkinoilta, koska niiden toimittamat erät ovat suuria eriä toivoville leikkaamoille liian pieniä. A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 15, ei-ääniä: 37, tyhjiä: 6


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0705/00 af Nelly Maes (Verts/ALE) til Rådet. Ændring af Nederlandenes almindelige lov om særlige sygdomsudgifter (AWBZ).

text: 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/207 (2000/C 330 E/239) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0700/00 af James Nicholson (PPE-DE) til Kommissionen (17. marts 2000) Om: Importbestemmelser for De Canariske (cid:216)er Vil Kommissionen forklare, hvorfor De Canariske (cid:216)er har andre bestemmelser for import af certificerede l(cid:230)ggekartofler end andre EU-regioner, og kan den oplyse, om de nuv(cid:230)rende ordninger nogen sinde bliver (cid:230)ndret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (25. april 2000) F(cid:230)llesskabets plantesundhedsordning, som er indfłrt med R(cid:229)dets direktiv 77/93/E(cid:216)F af 21. december 1976 om foranstaltninger mod indsl(cid:230)bning i F(cid:230)llesskabet af skadegłrere p(cid:229) planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for F(cid:230)llesskabet (1) blev vedtaget med direktiv 94/13/EF (2) for at tage hensyn til den s(cid:230)rlige plantesundhedssituation p(cid:229) De Canariske (cid:216)er. Der er med dette direktiv taget hensyn til disse łers isolerede beliggenhed, som er (cid:229)rsagen til den s(cid:230)rlige plantesundhedssituation, samt til behovet for s(cid:230)rlige bestemmelser i bilagene til direktiverne for at beskytte De Canariske (cid:216)er. Den praktiske gennemfłrelse af integrationen af De Canariske (cid:216)er i F(cid:230)llesskabets plantesundhedsordning er imidlertid endnu ikke gennemfłrt, fordi Spanien ikke er udarbejdet og fremsendt en ajourfłrt liste over organismer, der kan głre skade p(cid:229) planter p(cid:229) De Kanariske (cid:216)er, og heller ikke en beskrivelse af de relevante fytosanit(cid:230)re foranstaltninger. P(cid:229) grund af den s(cid:230)rlige geografiske situation, som er et alvorligt handicap, finder forordning 1601/92 ogs(cid:229) anvendelse p(cid:229) disse łer; dette er en ordning om undtagelser for afgifter og/eller told for forskellige produkter, herunder certificerede l(cid:230)ggekartofler importeret direkte fra tredjelande. M(cid:230)ngden af varer, der er omfattet af denne ordning, fasts(cid:230)ttes (cid:229)rligt p(cid:229) basis af efterspłrgslen. (1) EFT L 26 af 31. 1. 1977, (cid:230)ndret ved Kommissionens direktiv 1999/53/EF, EFT L 142 af 5. 6. 1999. (2) EFT L 92 af 9. 4. 1994. (2000/C 330 E/240) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0705/00 af Nelly Maes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (2. marts 2000) Om: ˘ndring af Nederlandenes almindelige lov om s(cid:230)rlige sygdomsudgifter (AWBZ) I Nederlandene er alle omfattet af ydelserne efter den almindelige lov om s(cid:230)rlige sygdomsudgifter (AWBZ). Fra 1. januar 2000 er nederlandske statsborgere, der bor i udlandet og ikke er forsikret i en sygekasse, udelukket fra AWBZ-lovens ydelser. Nederlandske statsborgere, som bor i Belgien, kan imidlertid ikke tilslutte sig en sygekasse, da dette ifłlge den belgiske socialsikringslovgivning er uforeneligt med de nederlandske AWBZ-ydelser. Der er tydeligvis tale om en s(cid:229)kaldt catch 22-situation, hvor (cid:229)rsag og virkning afstedkommer et ulłseligt problem: nederlandske statsborgere med bop(cid:230)l i Belgien skal tilslutte sig en sygekasse for at have ret til AWBZ-ydelser, men de belgiske sygekasser vil ikke optage dem, fordi de har ret til AWBZ-ydelser. 1. Er det i strid med EU-retten og bl. a. borgeres og patienters mulighed for at bos(cid:230)tte sig og modtage behandling i andre EU-medlemsstater (jf. Domstolens dom af 28. april 1998 i sag C-158/96), n(cid:229)r den nederlandske regering har bestemt, at nederlandske statsborgere, der bor i udlandet og ikke er forsikret i en sygekasse, i bekr(cid:230)ftende fald tage for at sikre, at denne situation bringes til ophłr? b) Finder R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald, at den nederlandske lov(cid:230)ndring ikke er i strid med EU-retten og bl. a. borgeres og patienters mulighed for at bos(cid:230)tte sig og modtage behandling i andre EU-medlemsstater (jf. Domstolens dom af 28. april 1998 i sag 158/96)? fra AWBZ-lovens ydelser? a) Hvilke skridt vil R(cid:229)det januar 2000 er udelukket fra 1. C 330 E/208 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Er de nederlandske myndigheders afgłrelse i strid med princippet om berettiget forventning, eftersom 2. de p(cid:229)g(cid:230)ldende personer i god tro har bosat sig i udlandet i forventning om at kunne bevare en fuldst(cid:230)ndig d(cid:230)kning af sygdomsudgifter i henhold til AWBZ-loven? Finder R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald, at den neder- landske afgłrelse ikke er i strid med ovenn(cid:230)vnte princip? Svar (2. maj 2000) spłrgsm(cid:229)l, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem rejser, henhłrer Det ikke under R(cid:229)dets befłjelser. I overensstemmelse med traktaten er det Kommissionen, der skal drage omsorg for gennemfłrelsen af f(cid:230)llesskabsretten og i givet fald forel(cid:230)gge R(cid:229)det eller Europa-Parlamentet og R(cid:229)det i f(cid:230)llesskab lovgiv- ningsforslag om de emner, der er omfattet af F(cid:230)llesskabets kompetence. (2000/C 330 E/241) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0712/00 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (17. marts 2000) Om: ˘ndring af direktiv 98/95/EF og 98/96/EF Kan Kommissionen oplyse, om direktiv 98/95/EF (1) eller 98/96/EF (2) forhindrer Det forenede Kongeriges regering i at opretholde bestemmelsen om offentlig hłring (del 3, pkt. 21-30) i lovinstrument 1982/844? (1) EFT L 25 af 1. 2. 1999, s. 1. (2) EFT L 25 af 1. 2. 1999, s. 27. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (18. april 2000) III i den britiske forordning om registrering af I artikel 21-30 i del frł i den nationale liste over landbrugsplantesorter [The Seeds (National List of Varieties) Regulations 1987] er der fastlagt en offentlig hłringsprocedure, inden de britiske myndigheder tager beslutning om registrering, afvisning af registrering, fornyelse eller tilbagekaldelse af en registrering af en frłart eller ejeren heraf i den nationale liste. Disse bestemmelser er ikke en fłlge af krav fra EU men er resultatet af den britiske lovgivende myndigheds beslutning. Direktiverne 98/95/EF (1) og 98/96/EF (2) p(cid:229)virker ikke muligheden for at fastholde de ovenn(cid:230)vnte bestemmelser. Under alle omst(cid:230)ndigheder skal afgłrelser, der er vedtaget af de nationale myndigheder efter en hłringsprocedure, v(cid:230)re i overensstemmelse med de generelle og s(cid:230)rlige bestemmelser i EF- traktaten eller i de love, der er vedtaget af institutionerne p(cid:229) grundlag af denne traktat. (1) R(cid:229)dets direktiv 98/95/EF af 14. december 1998 om (cid:230)ndring med hensyn til konsolidering af det indre marked, genetisk modificerede plantesorter og plantegenetiske ressourcer af direktiv 66/400/E(cid:216)F, 66/401/E(cid:216)F, 66/402/E(cid:216)F, 66/403/E(cid:216)F, 69/208/E(cid:216)F, 70/457/E(cid:216)F og 70/458/E(cid:216)F om handel med bederoefrł, frł af foderplanter, s(cid:230)dekorn, l(cid:230)ggekartofler, frł af olie- og spindplanter og grłntsagsfrł og om den f(cid:230)lles sortsliste over landbrugsplantearter. (2) R(cid:229)dets direktiv 98/96/EF af 14. december 1998 om (cid:230)ndring af bl. a. uofficielle afprłvninger i henhold til direktiv 66/400/E(cid:216)F, 66/401/E(cid:216)F, 66/402/E(cid:216)F, 66/403/E(cid:216)F, 69/208/E(cid:216)F, 70/457/E(cid:216)F og 70/458/E(cid:216)F om handel med bederoefrł, frł af foderplanter, s(cid:230)dekorn, l(cid:230)ggekartofler, frł af olie- og spindplanter og grłntsagsfrł og om den f(cid:230)lles sortsliste over landbrugsplantearter