title: Az Európai Parlament és a Tanács 2000/9/EK irányelve (2000. március 20.) a személyszállító kötélvontatású vasutakról

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
cable transport
carriage of passengers
harmonisation of standards
transport safety

text: 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 3 32000L0009 2000. 5. 3. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 106/21 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2000/9/EK IRÁNYELVE (2000. március 20. ) a személyszállító kötélvontatású vasutakról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, (3) tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, valamint 55. és 95. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfe- lelően (3), mivel: (1) (a továbbiakban együtt: A személyszállító kötélpályákat és kötélvontatású vasúti létesítményeket „kötélpálya- létesítmények”) személyszállítás céljára tervezik, gyártják, helyezik üzembe és működtetik. A kötélpálya-létesítmé- nyek alapvetően magashegyi turistaközpontokban hasz- nált hegyi szállítórendszerek, amelyek siklók, függőpá- lyák, kabinos és függőszékes pályák, sí- és szánfelvonók, valamint városi közlekedésben használt kötélpálya- létesítmények lehetnek. Egyes kötélpályafajták adott eset- ben teljesen eltérő alapelven működhetnek, amit nem lehet előzetesen kizárni. Ezért gondoskodni kell az ezekre vonatkozó követelmények bevezetéséről is, hogy az ezen irányelvben rögzített biztonsági célkitűzések el- érése ugyanúgy biztosítható legyen. (2) A kötélpálya-létesítményeket elsősorban a turizmushoz főleg olyan hegyvidékeken, kapcsolódóan működtetik, ahol a turizmus fontos szerepet játszik a régió gazdasá- gában, és növekvő fontosságú tényezővé válik a tagálla- mok kereskedelmi mérlegében. Műszaki szempontból a kötélpálya-ágazat a munkaeszközök gyártásához kap- tevékenységek, valamint a magas- és csolódó ipari mélyépítő ipari tevékenységek közé sorolható. (1) HL C 70. , 1994. 3. 8. , 8. o. és HL C 22. , 1996. 1. 26. , 12. o. (2) HL C 388. , 1994. 12. 31. , 26. o. (3) Az Európai Parlament 1995. április 6-i véleménye (HL C 109. , 1995. 5. 1. , 122. o. ), megerősítve 1999. október 27-én (még nem jelent meg a Hivatalos Lapban), a Tanács 1999. június 28-i közös álláspontja (HL C 243. , 1999. 8. 27. , 1. o. ) és az Európai Parlament 1999. október 27-i határozata (még nem jelent meg a Hivatalos Lap- ban). A Tanács 1999. december 16-i határozata. (4) (5) (6) (7) A tagállamok feladata a kötélpálya-létesítmények bizton- ságosságának a gyártás, az üzembe helyezés és az üzemeltetés során történő biztosítása. Emellett a tagálla- mok a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együtt felelő- sek a területhasznosítási, a regionális tervezési és a környezetvédelmi ügyekért. A nemzeti szabályozások jelentősen eltérnek a nemzeti ipar, valamint a helyi szo- kások és a know-how következtében. Ezek egyedi mére- teket és berendezéseket, továbbá különleges jellemzőket írnak elő. Ennek folytán a gyártók arra kényszerülnek, hogy az egyes piacokra egyedileg gyártsák le termékei- ket. Ez akadályozza a szabványos megoldásokat, és hát- rányosan befolyásolja a versenyképességet. Továbbá, a kötélpálya-létesítmények biztonságossága érdekében az alapvető egészségügyi és biztonsági előírá- sokat be kell tartani. Ezeket az előírásokat az építés idő- pontja szerinti technika állására és a műszaki és gazda- sági követelményekre figyelemmel kell alkalmazni. Továbbá, kötélpálya-létesítmények országhatárokat is keresztezhetnek, ezért ezek építése egymással ellentétben álló nemzeti szabályozásokba ütközhet. Közösségi szintű lépéseket kell tenni a kötélpálya-létesít- ményekre, azok részegységeire és biztonsági alkatrészeire vonatkozó alapvető baleset- és egészségvédelmi, környe- zetvédelmi és fogyasztóvédelmi előírások megállapítá- sára. Ezek hiányában a nemzeti szabályozó rendelkezé- sek kölcsönös elismerése megoldhatatlan politikai és műszaki nehézségeket okozna az értelmezés és a felelős- ség tekintetében. Az összehangolt szabályozási követel- mények nélküli szabványosítás ugyanilyen okból nem megfelelő a problémák megoldására. A kötélpálya-létesítményeket általában a hatáskörrel ren- delkező nemzeti hatóságok szervei hagyják jóvá. Bizo- nyos esetekben azonban az egyes alkatrészeket nem lehet csak a fogyasztó kérelmére történhet. Hasonlóképpen előfordul- hat, hogy a kötélpálya-létesítmények használatbavétel előzetesen jóváhagyni, jóváhagyás a 4 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet előtt kötelező felülvizsgálata egyes alkatrészek jóváha- gyásának elutasításához, illetve eltérő műszaki megoldá- sokhoz vezethet. Ez növekvő költségeket és hosszabb szállítási időt von maga után, és különösen a külföldi gyártókat sújtja. Ezenkívül a kötélpálya-létesítményeket működés közben is szigorúan ellenőrzik a hatóságok. A súlyos balesetek okai a helykiválasztással, a szállítási rendszerrel, rendszer üzemeltetésének és karbantartásának módjával állnak összefüggésben. felépítményekkel, illetve a a (8) (9) Ilyen körülmények között a kötélpálya-létesítmények biz- tonságossága egyaránt függ a környezeti feltételektől, a beszerelt ipari termékek minőségétől és attól, hogyan szerelték ezeket össze, állították fel a helyszínen, és ellenőrizték az üzemelés során. A biztonság szintjének értékelése érdekében fontos a kötélpálya-létesítmények felmérése és közösségi szintű minőségbiztosítási kon- cepció elfogadása. A fentiek alapján annak érdekében, hogy a gyártók jelenlegi nehézségeiket leküzdhessék, a felhasználók pedig a kötélpálya-létesítmények előnyeit és a fejlődés azonos szintjét élvezhessék valamennyi tagál- lamban, egységes, minden tagállamban alkalmazandó követelményrendszert, valamint megfelelő ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat kell megállapítani. A kötélpálya-létesítményeket használó utazóközönség – akár a tagállamok állampolgárai, akár más országbeliek – számára kielégítő biztonsági szintet kell biztosítani. E követelmény teljesítése érdekében eljárásokat és vizsgá- lati, valamint ellenőrzési és felügyeleti módszereket kell megállapítani. Ehhez a kötélpálya-létesítményekbe beépí- tett szabványosított műszaki berendezéseket kell hasz- nálni. (10) Ha azt a Tanács 85/337/EGK irányelve (1) előírja, fel kell mérni a kötélpálya-létesítmények környezetre gyakorolt hatását. Az ebben az irányelvben említett hatásokon kívül a környezetvédelmet és a turizmus fenntartható fejlődésével kapcsolatos követelményeket is figyelembe kell venni. (11) A kötélpálya-létesítmények a vízügyi, energia-, szállítási és távközlési ágazatban működő szervezetek beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i 93/38/EGK tanácsi irányelv (2) hatálya alá tartozhatnak. (1) Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (HL L 175. , 1985. 7. 5. , 40. o. ). Legutóbb módosította a 91/11/EK irányelv (HL L 73. , 1997. 3. 14. , 5. o. ). (2) HL L 199. , 1993. 8. 9. , 84. o. Legutóbb módosította a 98/4/EK irány- elv (HL L 101. , 1998. 4. 1. , 1. o. ). (12) Az általános dokumentációnak, illetve az egyes szerző- tartalmazniuk. E előírásokra történő déseknek műszaki előírásokat kell műszaki előírásokat az európai hivatkozással kell megadni, ha vannak ilyenek. (13) Az alapvető előírások betartása bizonyításának meg- könnyítése érdekében célszerű olyan összehangolt euró- pai szabványokat alkalmazni, amelyek betartása esetén feltételezhető, hogy a termék megfelel az említett előírá- soknak. A magánszektorba tartozó szervezetek dolgoz- zák ki az összehangolt európai szabványokat, és ezeknek nem kötelező jellegűnek kell maradniuk. E célból az Európai Szabványügyi Bizottságot (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságot (Cenelec) jelö- lik ki az összehangolt szabványok elfogadására hatáskör- rel rendelkező szervnek, amelyek követik a Bizottság és a két szerv között 1984. november 13-án aláírt általános együttműködési iránymutatásokat. (14) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az összehangolt szabvány olyan műszaki előírás (európai szabvány vagy összehangolási dokumentum), amelyet a fenti két szerv egyike vagy mindkettő fogadott el a Bizottság felkérésére a műszaki szabványok és előírások terén történő tájé- koztatás eljárásának megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK tanácsi és európai parlamenti irányelv (3) szerint a fenti általános iránymutatásokkal összhangban. A Bizottságot a szabványosítással kapcsolatban a fenti irányelvben említett bizottság segíti, amely szükség ese- tén műszaki szakértőkkel konzultál. (15) A létesítmények biztonsági alkatrészei és részegységei közül csak azok elégítik ki ezen irányelv alapvető előírá- sait, amelyek külön indoklás nélkül megfelelnek egy olyan nemzeti szabványnak, amely egy olyan összehan- golt szabvány átültetése, amelyre a hivatkozást az Euró- pai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdették. (16) (17) Európai előírások hiányában a műszaki előírásokat lehe- tőség szerint a Közösségben használatos más szabványo- kra hivatkozva kell meghatározni. Az építtetők meghatá- rozhatják az európai előírások és egyéb szabványok ki- egészítéséhez szükséges további előírásokat. E rendelke- zésekkel kell biztosítani azt, hogy teljesüljenek azok a közösségi szintű összehangolt követelmények, amelyek- nek a kötélpálya-létesítményeknek meg kell felelniük. Emellett a tagállamok érdekében áll, hogy olyan nem- zetközi szabványosítási rendszert alakítsanak ki, amely- nek keretében olyan szabványokat lehet megalkotni, amelyeket a nemzetközi kereskedő partnerek ténylegesen használnak, és amely megfelel a közösségi politika köve- telményeinek. (3) HL L 204. , 1998. 7. 21. , 37. o. Legutóbb módosította a 98/48/EK irányelv (HL L 217. , 1998. 8. 5. , 18. o. ). 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 5 (18) Jelenleg egyes tagállamokban a szerződésekhez tartozó általános dokumentációban, illetve előírásokban az épít- tetők megjelölhetik az ellenőrzési és felügyeleti eljáráso- kat. Különösen a biztonsági berendezések tekintetében ezeknek az eljárásoknak a jövőben, a megfelelőség meg- állapításának globális megközelítéséről szóló, 1989. de- cember 21-i tanácsi állásfoglalás (1) hatálya alá kell tar- tozniuk. A biztonsági alkatrész fogalma fizikai és szellemi termékeket is magában foglal, ilyen például a szoftver. A biztonsági alkatrészek megfelelőségének megállapítására szolgáló eljárásoknak a Tanács 93/465/ EGK határozatában (2) szereplő modulok használatán kell alapulniuk. A biztonsági alkatrészekkel kapcsolatban meg kell határozni a tervezés minőségbiztosításának feltételeket; alkalmazására vonatkozó alapelveket ez azért szükséges, hogy elősegítsük a minőségbiztosítási rendszer vállalkozások által történő általános alkal- mazását. és (19) A kötélpálya-létesítmények módszeres biztonsági vizsgá- latánál meg kell határozni azokat az alkatrészeket, ame- lyektől a kötélpálya-létesítmények biztonságossága függ. (20) Az építtetők szerződési dokumentációjukban – az euró- pai előírásokra hivatkozva – rögzítik azokat a jellemző- ket, amelyeket a gyártóknak szerződéses kötelezettsége betartani, különösen a biztonsági alkatrészek tekinteté- ben. Ennek alapján az alkatrészek megfelelősége elsősor- ban azok felhasználási területéhez kötődik, és nem csu- pán a közösségi piacon történő szabad áramláshoz. (21) A biztonsági alkatrészeket CE-jellel kell ellátni, amelyet vagy a gyártónak, vagy a Közösségben honos meghatal- mazott képviselőjének kell az alkatrészen elhelyezni. A CE-jel azt jelenti, hogy a biztonsági alkatrész megfelel ezen irányelv, valamint a CE-jelre vonatkozó többi közösségi irányelv rendelkezéseinek. (22) Az ezen irányelv rendelkezéseinek hatálya alá tartozó részegységeken nem szükséges feltüntetni a CE-jelet, a megfelelőségnek az ebben az irányelvben rögzített eljá- rások szerinti megállapítása alapján elegendő a megfele- lőségi nyilatkozat. Ez nem érinti a gyártók azon kötele- zettségét, hogy bizonyos részegységeket CE-jellel lássa- nak el annak tanúsítására, hogy a részegységek megfelel- nek más, rájuk vonatkozó közösségi rendelkezéseknek. (1) HL C 10. , 1990. 1. 16. , 1. o. (2) A megfelelőségtanúsítási eljárások különböző szakaszainak elemei- ről és az EK-megfelelőségi jelzés feltüntetését és használatát rögzítő, irányelvekben használni kívánt szabá- a műszaki összehangolási lyokról szóló, 1993. július 22-i 93/465/EGK tanácsi határozat. (23) A biztonság, egészség és egyéb alapvető követelmények tekintetében a tagállamok területükre vonatkozó felelős- ségét a megfelelő közösségi eljárásokról rendelkező véd- záradékban kell elismerni. (24) A kötélpálya-létesítmények részegységeinek üzembe helyezés előtti ellenőrzésére szolgáló eljárásokat kell kidolgozni. Ez az ellenőrzés arra szolgál, hogy a hatósá- gok meggyőződhessenek arról, hogy a kapott eredmény a tervezés, a gyártás és az üzembe helyezés minden fázi- sában megfelel ezen irányelv vonatkozó rendelkezései- nek. Ez lehetővé teszi, hogy a gyártók bármely tagállam- ban egyenlő bánásmódra számíthassanak. Ezért meg kell határozni a létesítmények részegységei EK-ellenőrzésének alapelveit és feltételeit. (25) A kötélpálya-létesítmények üzemeltetéséhez kapcsolódó követelményeket figyelembe kell venni a biztonsági ellenőrzésnél, de az nem sértheti az áruk szabad áramlá- sának elvét, illetve a kötélpálya-létesítmények biztonsá- gosságát. Ebből következően – bár ez az irányelv nem vonatkozik a kötélpálya-létesítmények tényleges üzemel- tetésére – a Bizottságnak olyan ajánlásokat kell tennie a tagállamok számára, amelyek arra szolgálnak, hogy a tagállamok területén lévő ilyen létesítményeket úgy működtessék, hogy az a felhasználók, az üzemeltető sze- mélyzet és harmadik személyek számára nagyfokú védel- met biztosítson. (26) A kötélpálya-létesítményekkel kapcsolatos műszaki fej- lesztések vizsgálatára csak egy új létesítmény építésénél van lehetőség. Ezért rendelkezni kell egy olyan eljárásról, amely amellett, hogy biztosítja az alapvető követelmé- nyek betartását, lehetővé teszi különleges feltételek meg- valósítását is. (27) Azoknak a kötélpálya-létesítményeknek, amelyeket már engedélyeztek, de amelyek kivitelezése még nem kez- dődött meg, vagy még folyamatban van, meg kell felel- niük ezen irányelv rendelkezéseinek, kivéve ha a tagálla- mok indokaik megjelölésével másképp határoznak és egyben ugyanolyan magas szintű biztonságot tesznek lehetővé. Ezen irányelv rendelkezéseinek meg kell felelni a már meglévő kötélpálya-létesítmények átalakítása ese- tén is, ha a nemzeti jogszabályok szerint az átalakítás engedélyköteles. (28) Nem szükséges azonban minden meglévő kötélpálya- létesítményt úgy átalakítani, hogy az megfeleljen az új létesítményekre vonatkozó rendelkezéseknek. Ez azon- ban mégis szükséges lehet, ha az alapvető biztonsági követelmények nem teljesülnek. Ilyen esetben a Bizott- ságnak olyan ajánlásokat kell tennie a tagállamoknak, amelyek arra szolgálnak, hogy a tagállamok területén működő létesítmények a felhasználók számára magas szintű védelmet nyújtsanak az új létesítményekre vonat- kozó rendelkezések szerint. 6 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet (29) A kötélpálya-létesítmények biztonsági és részegységei megfelelőségének megállapítására szolgáló eljárásokért felelős bejelentett szerveknek – különösen európai előírás hiányában – döntéseiket a lehető legszo- rosabban kell összehangolniuk. A Bizottságnak ezt az összehangolást ellenőriznie kell. alkatrészei (30) Az alapvető előírások végrehajtására, különös tekintettel a létesítmény biztonságára és az eljárások összehangolá- sára, egy bizottságot kell létrehozni. (31) Ennek az irányelvnek a végrehajtásához szükséges intéz- kedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának szabályairól június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (1) szerint kell elfogadni, szóló, 1999. ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Ezen irányelv hatálya a személyszállító kötélpályákra és (1) kötélvontatású vasutakra terjed ki. (2) Ezen irányelv alkalmazásában a „személyszállító kötélpá- lyák és kötélvontatású vasutak” különböző alkatrészekből álló, személyszállítás céljára tervezett, gyártott és üzembe helyezett létesítmények. Ezeket a helyhez kötött létesítményeket szállítóeszközökben vagy vonóeszközökkel történő személyszállításra használják oly módon, hogy a felfüggesztés és/vagy vontatás az utazás vonala mentén futó kötelekkel történik. (3) A szóban forgó létesítmények lehetnek: a) b) siklók és egyéb létesítmények, amelyeknél a jármű kere- kekre, illetve más felfüggesztőszerkezetre van erősítve, és a vontatást egy vagy több kötél végzi; függővasutak, amelyeknél a kabinokat egy vagy több tartókötél tartja függve és/vagy továbbítja; ebbe a kategóri- ába tartoznak a kiskabinos és függőszékes kötélpályák is; c) sí- és szánfelvonók, amelyek az utasokat egy megfelelő szerkezet segítségével kötéllel vontatják. (4) Ezt az irányelvet: – a hatálybalépését követően megépített és üzembe helyezett létesítményekre, (1) HL L 184. , 1999. 7. 17. , 23. o. – a hatálybalépését követően forgalomba hozott részegysé- gekre és biztonsági alkatrészekre kell alkalmazni. Ezt az irányelvet kell alkalmazni azokra az összehangolási ren- delkezésekre is, amelyek a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelmények teljesüléséhez szükségesek és elégsége- sek. Abban az esetben, ha meglévő létesítmények lényeges jellem- zőiben, részegységeiben vagy biztonsági alkatrészeiben történik olyan módosítás, amelyhez a szóban forgó tagállam egy új üzembehelyezési engedélyt ír elő, akkor a módosításnak és az egész létesítményre gyakorolt hatásainak meg kell felelniük a 3. cikk (1) bekezdésben említett alapvető követelményeknek. (5) Ennek az irányelvnek az alkalmazásában: – – – – – „létesítmény”: a teljes helyszíni rendszer, amely az I. mellék- letben felsorolt infrastruktúrából és részegységekből áll; az adott létesítményhez külön megtervezett és a helyszínen kialakított infrastruktúra: az elrendezés, a rendszeradatok, a létesítmény megépítéséhez és üzemeltetéséhez szükséges állomás és pálya menti szerkezetek, az alapozásokat is bele- értve, „biztonsági alkatrész”: a létesítménybe biztonsági funkcióval beépített és a biztonsági elemzés által azonosított berende- zés és készülék minden olyan alapvető alkatrésze, alkatrész- csoportja, szerelvénye és teljes részegysége, amelynek meg- hibásodása az emberek egészségét veszélyezteti, legyenek azok utasok, az üzemeltető személyzet tagjai avagy harma- dik személyek, „építtető”: az a természetes vagy jogi személy, aki megren- deli egy létesítmény megépítését, „működési követelmények”: azon műszaki rendelkezések és intézkedések összessége, amelyek hatással vannak a tervezé- sre és megvalósításra, és amelyek a létesítmény biztonságos üzemeltetéséhez szükségesek, „karbantartási követelmények”: azon műszaki rendelkezések és intézkedések összessége, amelyek hatással vannak a ter- vezésre és megvalósításra, és amelyek a létesítmény bizton- ságos üzemeltetését biztosító karbantartáshoz szükségesek. (6) Ez az irányelv nem vonatkozik: – a 95/16/EK irányelv (2) szerinti felvonókra, – hagyományos építésű, kötéllel működő villamosokra, (2) Az Európai Parlament és a Tanács 1995. június 29-i 95/16/EK irányelve a felvonókra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésé- ről (HL L 213. , 1995. 9. 7. , 1. o. ). 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 7 – mezőgazdasági célra használt létesítményekre, – – – – – vásárok és/vagy vidámparkok területén használatos helyhez kötött vagy mobil berendezésekre, amelyek szórakoztatási célokra, és nem személyszállításra szolgálnak, bányászati helyszíni létesítményekre, létesítményekre, illetve ipari célokra használt kötéllel működtetett kompokra, fogaskerekű vasutakra, lánchajtású létesítményekre. 2. cikk Ezt az irányelvet más közösségi (1) irányelvek sérelme nélkül kell alkalmazni, azonban az ezen irányelvben említett alapvető követelményeknek történő megfeleléshez szükséges lehet az e célból elfogadott különleges európai előírások alkal- mazása. „Európai előírás” alatt közös műszaki előírást, európai (2) műszaki tanúsítványt vagy egy európai szabványt átültető nem- zeti szabványt kell érteni. Az európai előírások – amelyek közös műszaki előírá- (3) tanúsítványok, sok, a 93/38/EGK irányelv szerinti műszaki illetve összehangolt európai szabványokat átültető nemzeti szabványok lehetnek – hivatkozásait közzé kell tenni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában. A tagállamok közzéteszik az összehangolt európai szab- (4) ványokat átültető nemzeti szabványok hivatkozásait. Ha egy olyan összehangolt európai szabványt átültető (2) nemzeti szabvány, amelyet az Európai Közösségek Hivatalos Lap- jában közzétettek, tartalmazza a II. mellékletben szereplő alap- vető biztonsági követelményeket, akkor a szabványnak megfe- lelően készült létesítményeket és infrastruktúrájukat, valamint a létesítmények részegységeit és biztonsági alkatrészeit úgy kell tekinteni, hogy azok a rájuk vonatkozó alapvető követelmé- nyeknek megfelelnek. 4. cikk (1) Az építtető vagy meghatalmazott képviselője kívánságára minden tervezett létesítményt alá kell vetni a III. mellékletben meghatározott biztonsági vizsgálatnak, amely kiterjed a rend- szer és környezete minden tervezéssel, kivitelezéssel és üzembe helyezéssel kapcsolatos biztonsági vonatkozására, és a múltbeli tapasztalatok alapján lehetővé teszi az üzemeltetés során esetle- gesen fellépő veszélyek felmérését. (2) A biztonsági vizsgálatról biztonsági jelentést kell készí- teni, amelyben intézkedéseket kell javasolni a veszélyek kezelé- sére, és amelynek tartalmaznia kell azon biztonsági alkatrészek, illetve részegységek jegyzékét, amelyekre – a körülményektől függően – a II. vagy III. fejezet rendelkezései vonatkoznak. II. FEJEZET BIZTONSÁGI ALKATRÉSZEK 5. cikk A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak (1) annak érdekében, hogy a biztonsági alkatrészek: (5) Összehangolt európai szabványok hiányában a tagálla- mok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy az érintetteket az olyan, már meglévő nemzeti szabványokról és műszaki elő- írásokról tájékoztassák, amelyek a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelmények helyes átültetése szempont- jából fontosak, illetve hasznosak. – – (6) Azok a műszaki előírások, amelyek az európai előírások, illetve egyéb szabványok kiegészítéséhez szükségesek, nem aka- dályozhatják a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető köve- telmények teljesülését. (7) Ha egy tagállam vagy a Bizottság úgy véli, hogy a (2) bekezdésben említett európai előírás nem felel meg teljes mér- tékben a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követel- ményeknek, akkor a Bizottság, illetve az érintett tagállam az indokok megjelölésével a 17. cikkben említett bizottság elé viszi az ügyet. A bizottság az ügyben késedelem nélkül állást foglal. A bizottság véleménye alapján, összehangolt európai szabvá- nyok esetén pedig a 98/34/EK irányelv szerint felállított bizott- sággal folytatott konzultációt követően a Bizottság tájékoztatja a tagállamokat arról, hogy szükséges-e a szóban forgó európai előírást a (3) bekezdésben említett tájékoztatóból törölni. csak akkor kerüljenek forgalomba, ha olyan létesítmények megépítését szolgálják, amelyek megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésben említett alapvető követelményeknek, csak akkor kerüljenek üzembe helyezésre, ha olyan létesít- mények megépítését szolgálják, amelyek nem veszélyeztetik az emberi egészséget és biztonságot, illetve az anyagi javak biztonságát, ha megépítésük, karbantartásuk és használatuk rendeltetésüknek megfelelően történik. Ezen irányelv nem sérti a tagállamok jogát, hogy a Szer- (2) ződésnek megfelelően rögzítsék azokat az általuk szükségesnek tartott követelményeket, amelyek a személyek, és különösen a személyzet létesítmény használata szolgálják a közben, feltéve hogy ez nem jelenti a létesítmény átalakítását az ezen irányelvben foglaltaktól eltérő módon. védelmét 6. cikk A tagállamok ezen irányelv alapján nem tilthatják be, nem kor- látozhatják és nem akadályozhatják nemzeti piacaikon a létesít- ményekhez használandó biztonsági alkatrészek forgalmazását, ha azok megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek. 3. cikk 7. cikk (1) A létesítményeknek és infrastruktúrájuknak, a létesítmé- nyek részegységeinek és biztonsági alkatrészeinek meg kell fe- lelniük a II. mellékletben említett, rájuk vonatkozó alapvető követelményeknek. (1) A tagállamok úgy tekintik azokat a 4. cikk (2) bekezdé- sében említett biztonsági alkatrészeket, amelyek a IX. melléklet- ben szereplő CE megfelelőségi jelet viselik, és amelyekhez a IV. 8 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet mellékletben említett megfelelőségi nyilatkozatot mellékelték, hogy megfelelnek az ezen irányelvben meghatározott, rájuk vonatkozó rendelkezéseknek. (2) A biztonsági alkatrészek forgalomba hozatala előtt a gyártónak, vagy a Közösségben honos meghatalmazott képvise- lőjének: a) a biztonsági alkatrészt a megfelelőség megállapítására szol- gáló, az V. mellékletben említett eljárásnak kell alávetnie; valamint b) a biztonsági alkatrészt CE megfelelőségi jellel kell ellátnia, továbbá a 93/465/EGK határozatban rögzített modulok alapján EK-megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítania a IV. mellékletben foglaltak szerint. (3) A biztonsági alkatrész megfelelőségének megállapítására szolgáló eljárást a gyártó vagy a Közösségben honos meghatal- mazott képviselőjének kérelmére a 16. cikkben említett és az általa e célra kijelölt bejelentett szerv végzi. (4) Ha a biztonsági alkatrész más szempontok alapján egyéb olyan irányelvek hatálya alá is tartozik, amelyek szintén rendel- keznek a CE megfelelőségi jel feltüntetéséről, akkor a jelzésnek utalnia kell arra, hogy a biztonsági alkatrész az egyéb irányel- vek rendelkezéseinek is megfelel. (5) Ha sem a gyártó, sem a Közösségben honos meghatal- mazott képviselője nem teljesíti az (1)–(4) bekezdésben említett kötelezettségeket, azok átszállnak arra, aki a biztonsági alkat- részt a Közösségben forgalomba hozza. Ezek a kötelezettségek vonatkoznak arra is, aki saját felhasználásra gyárt biztonsági alkatrészeket. III. FEJEZET RÉSZEGYSÉGEK 8. cikk A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak, hogy az I. mellékletben említett részegységek csak akkor kerüljenek forgalomba, ha ezek olyan létesítmények kivitelezését szolgál- ják, amelyek megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelményeknek. 9. cikk A tagállamok ezen irányelv alapján nem tilthatják be, nem kor- látozhatják és nem akadályozhatják nemzeti piacaikon a létesít- ményekhez használatos a részegységek megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek. részegységek forgalmazását, ha 10. cikk (1) A tagállamok úgy tekintik azokat az I. mellékletben emlí- tett részegységeket, amelyekhez a VI. mellékletben szereplő EK- megfelelőségi nyilatkozatot és az e cikk (3) bekezdése szerinti műszaki dokumentációt mellékelték, hogy azok megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésében említett, a részegységekre vonatkozó alapvető követelményeknek. (2) A biztonsági alkatrész EK-megfelelőségének megállapítá- sára szolgáló eljárást a gyártó vagy a Közösségben honos meg- hatalmazott képviselője, illetve ezek hiányában a szóban forgó részegységet forgalomba hozó természetes vagy jogi személy kérésére az a 16. cikkben említett szerv végzi, amelyet a gyártó vagy meghatalmazott képviselője, illetve a fent említett személy e célra kijelöl. Az EK-megfelelőségi nyilatkozatot a gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének vagy a fent említett sze- mélynek kell az EK-vizsgálat alapján megtennie a VII. melléklet- nek megfelelően. A bejelentett (3) szerv a VII. mellékletnek megfelelően készíti el az EK-vizsgálati tanúsítványt és az ahhoz mellékelt műszaki dokumentációt. A műszaki dokumentációnak tartal- maznia kell a részegység jellemzőire vonatkozó összes doku- mentumot, és szükség esetén a biztonsági alkatrészek megfele- lőségét tanúsító dokumentumokat. A műszaki dokumentáció- nak tartalmaznia kell emellett a biztonsági alkatrészek felhasz- nálására vonatkozó összes feltételt és korlátozást, valamint az üzemeltetési utasításokat is. IV. FEJEZET LÉTESÍTMÉNYEK 11. cikk (1) A tagállamok a területükön lévő létesítmények megépíté- sének és üzembe helyezésének engedélyezésére eljárásokat állapítanak meg. (2) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, és eljárásokat állapítanak meg arra, hogy a területükön lévő létesítményekbe beépített, az I. mellékletben említett biztonsági alkatrészek és részegységek csak akkor kerüljenek beszerelésre és üzembe helyezésre, ha ezek olyan létesítmények megépítését szolgálják, amelyek nem veszélyeztetik az emberi egészséget és biztonságot, illetve az anyagi javak biztonságát, ha e részegysé- gek beszerelése, karbantartása és használata rendeltetésüknek megfelelően történt. (3) Ha egy tagállam úgy ítéli meg, hogy egy adott, az I. mel- lékletben említett biztonsági alkatrész vagy részegység terve- zése, illetve kivitelezése újszerű megoldással valósult meg, meg- teszi a megfelelő intézkedéseket, és egyedi feltételeket támaszt- hat azon létesítmény megépítésével és üzembe helyezésével kapcsolatosan, amelyhez ilyen újszerű alkatrészt vagy részegy- séget használnak fel. Erről döntésének indokait megjelölve hala- déktalanul értesíti a Bizottságot. A Bizottság az ügyet haladék- talanul a 17. cikk szerinti bizottság elé terjeszti. A tagállamok megteszik a szükséges (4) intézkedéseket, hogy csak olyan létesítmények kerüljenek megépítésre és üzembe helyezésre, amelyek tervezése és kivitelezése megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelményeknek. (5) Az (1) bekezdésben említett rendelkezések alapján a tagállamok nem tilthatják, korlátozhatják és akadályozhatják meg az I. mellékletben említett azon biztonsági alkatrészek és részegységek szabad forgalmazását, amelyekhez mellékelték a 7. vagy 10. cikkben említett EK-megfelelőségi nyilatkozatot. Az I. mellékletben említett biztonsági alkatrészekkel és (6) részegységekkel kapcsolatos biztonsági elemzést, az EK-megfe- lelőségi nyilatkozatokat és a kísérő műszaki dokumentációt az építtetőnek, illetve meghatalmazott képviselőjének kell benyúj- tania a létesítmény engedélyezéséért felelős hatóságnak; e doku- mentumok egy példányát pedig a létesítményben kell tartani. 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 9 A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a biztonsági (7) elemzés, a biztonsági jelentés és a műszaki dokumentáció elkészüljön és tartalmazza a létesítmény jellemzőire vonatkozó dokumentumokat, továbbá az I. mellékletben említett bizton- sági alkatrészek és részegységek megfelelőségét tanúsító doku- mentumokat. Ezenkívül rendelkezésre kell állniuk azon doku- mentumoknak, amelyek a szükséges üzemeltetési feltételeket, köztük az üzemelési korlátozásokat, valamint a részletes fel- ügyeleti, beállítási és karbantartási adatokat rögzítik. – – 12. cikk Az egyéb jogszabályi rendelkezések sérelme nélkül, a tagálla- mok nem tilthatják, korlátozhatják és akadályozhatják meg azon létesítmények megépítését és üzembe helyezését a terü- letükön, amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek. 13. cikk A tagállamok biztosítják, hogy egy létesítmény csak akkor üzemelhessen tovább, ha megfelel a biztonsági jelentésben megállapított feltételeknek. V. FEJEZET VÉDINTÉZKEDÉSEK 14. cikk (1) Ha egy tagállam megállapítja, hogy egy forgalomba hozott, CE megfelelőségi jelet viselő és rendeltetésszerűen alkal- mazott biztonsági alkatrész, vagy egy, a 10. cikk (1) bekezdés- ben említett EK-megfelelőségi nyilatkozattal ellátott és rendelte- tésszerűen alkalmazott részegység az emberi egészséget és biz- tonságot, és adott esetben vagyontárgyak biztonságát veszélyez- teti, megteszi a szükséges intézkedéseket az adott alkatrész vagy részegység felhasználási feltételeinek szigorítására, illetve betiltja az alkatrész vagy részegység használatát. Az érintett tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot intéz- kedéseiről, döntésének indokait és azt megjelölve, hogy a nem megfelelő állapot az alábbiak közül különösen melynek a következménye: a) a 3. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelmények teljesítésének elmulasztása; b) a 2. cikk (2) bekezdésében szereplő európai előírások hely- telen alkalmazása, ha az előírások alkalmazására sor került; c) a 2. cikk (2) bekezdésében szereplő európai előírások hiá- nyosságai. A Bizottság a lehető legrövidebb időn belül konzultációt (2) kezdeményez az érintett felekkel. Ha a konzultációt követően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy: – az intézkedések indokoltak, ezt haladéktalanul közli az intézkedést hozó tagállammal és a többi tagállammal; ha az (1) bekezdésben említett döntés indoka az európai előírá- sok hiányossága volt, az érintett felekkel történt konzultá- ciót követően a Bizottság kezdeményezi a 2. cikk (7) bekez- désében említett eljárást, ha a döntést meghozó tagállam azt fenn kívánja tartani, a biztonsági alkatrésszel kapcsolatos intézkedések nem indokoltak, akkor azonnal értesíti erről a gyártót vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjét és az intézkedést meghozó tagállamot, a részegységgel kapcsolatos intézkedések nem indokoltak, akkor azonnal értesíti erről a gyártót vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjét, illetve ezek hiányában azt a természetes vagy jogi személyt, aki, illetve amely a szóban forgó részegységet forgalmazza, és az intézkedést meghozó tagállamot. (3) Ha egy CE megfelelőségi jellel ellátott biztonsági alkat- rész nem bizonyul megfelelőnek, az érintett tagállam megfelelő intézkedést hoz azzal szemben, aki az alkatrészt a jellel ellátta és az EK-megfelelőségi nyilatkozatot készítette, és erről tájékoz- tatja a Bizottságot és a többi tagállamot. Ha egy EK-megfelelőségi nyilatkozattal ellátott részegység (4) nem bizonyul megfelelőnek, az érintett tagállam megfelelő intézkedést hoz azzal szemben, aki az EK-megfelelőségi nyilat- kozatot készítette, és erről tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot. A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat az eljárás kime- (5) neteléről. 15. cikk Ha egy tagállam úgy véli, hogy egy rendeltetésszerűen használt, engedélyezett létesítmény az emberi egészséget és biztonságot, illetve adott esetben vagyontárgyak biztonságát veszélyezteti, megteszi a szükséges intézkedéseket a létesítmény üzemeltetési feltételeinek korlátozására, illetve betiltja annak üzemeltetését. VI. FEJEZET BEJELENTETT SZERVEK 16. cikk A tagállamok bejelentik a Bizottságnak és a többi tagál- (1) lamnak azokat a szerveket, amelyek a megfelelőség megállapí- tására szolgáló, 7. és 10. cikkben említett eljárás lefolytatásáért felelősek és meghatározzák e szervek hatáskörét. A Bizottság azonosító számot ad ezeknek a szerveknek. A Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszi a bejelentett szervek jegyzékét, azonosítási számukkal, terü- letükkel együtt, és biztosítja a jegyzék mindenkori korsze- rűsítését. illetékességi (2) A tagállamoknak a bejelentendő szervek értékelésekor a VIII. mellékletben szabályozott kritériumokat kell alkalmazniuk. Az összehangolt európai szabványokban szereplő értékelési kri- tériumoknak megfelelő szerveket úgy kell tekinteni, mint ame- lyek e kritériumoknak is megfelelnek. (3) A bejelentő tagállamnak vissza kell vonnia bejelentését, ha megítélése szerint a szerv már nem felel meg a VIII. mellék- letben megállapított követelményeknek. Erről a tagállam azon- nal értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot. 10 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet Ha szükséges, a bejelentett szervek koordinálását a 17. (4) cikknek megfelelően kell végezni. érintett féllel, akit egyidejűleg tájékoztatni kell az érintett tagál- lamban hatályos jogszabályok szerint rendelkezésére álló jogor- voslati lehetőségekről és ezek határidejéről. VII. FEJEZET BIZOTTSÁG 17. cikk (1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. (2) Erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/ 468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve a határozat 8. cikkének rendelkezéseit. (3) A bizottság megalkotja eljárási szabályzatát. VIII. FEJEZET CE MEGFELELŐSÉGI JEL 18. cikk A CE megfelelőségi jel a „CE” betűkből áll. A IX. mellék- (1) let tartalmazza a felhasználandó mintát. A CE megfelelőségi jelet világosan és láthatóan fel kell (2) tüntetni minden biztonsági alkatrészen, illetve – ha ez nem lehetséges – az alkatrészhez elválaszthatatlanul hozzáerősített címkén. (3) Tilos olyan jelzések feltüntetése a biztonsági alkatrésze- ken, amelyek megtéveszthetnek harmadik személyeket a CE megfelelőségi illetően. Bármilyen egyéb jelzést fel lehet tüntetni a biztonsági alkatrészen, amely nem befolyásolja hátrányosan a CE megfelelőségi jel láthatósá- gát és olvashatóságát. jelentését és formáját jel (4) A 14. cikk sérelme nélkül: a) ha egy tagállam megállapítja, hogy a CE megfelelőségi jel helytelenül van feltüntetve, úgy a biztonsági alkatrész gyártója vagy annak a Közösségben honos meghatalmazott képviselője köteles a terméket a CE megfelelőségi jelre vonatkozó rendelkezéseknek megfelelővé tenni és a sza- bálysértést a tagállam által megszabott feltételek mellett megszüntetni; b) ha a nem megfelelő állapotot nem szüntetik meg, a tagál- intézkedéseket a tennie a szükséges lamnak meg kell szóban forgó biztonsági alkatrész forgalmazásának korláto- zására, illetve betiltására, valamint biztosítania kell az alkat- rész forgalomból történő kivonását a 14. cikkben szabályo- zott eljárásnak megfelelően. IX. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 20. cikk Azoknak az ezen irányelv hatálybalépése előtt engedélyezett kötélpálya-létesítményeknek, amelyek kivitelezése még nem kezdődött meg, meg kell felelniük az ebben az irányelvben említett rendelkezéseknek, kivéve ha a tagállamok indokaik megjelölésével másképp határoznak, és ha ugyanolyan magas szintű biztonság megvalósítása biztosított. 21. cikk (1) A tagállamok hatályba léptetik és közzéteszik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2002. május 3-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoz- tatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azok- ban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatko- zás módját a tagállamok határozzák meg. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti (2) joguknak azokat a legfontosabb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irány- elv által szabályozott területen fogadtak el. A tagállamok az ezen irányelv hatálybalépését követő (3) négy évig megengedik: – – olyan létesítmények megépítését és üzembe helyezését, olyan biztonsági alkatrészek és részegységek forgalmazását, amelyek megfelelnek a területükön az ezen irányelv hatálybalé- pésének időpontjában hatályos rendelkezéseknek. (4) Ezen irányelv és különösen 1. cikkének (6) bekezdése és 17. cikke végrehajtásáról a Bizottság legkésőbb 2004. május 3- ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és szükség esetén javaslatokat terjeszt elő a megfelelő módosítások érdekében. 22. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. 23. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 19. cikk Kelt Brüsszelben, 2000. március 20-án. Indokolni kell az ezen irányelv alapján hozott bármely olyan döntést, amely megtiltja egy biztonsági alkatrész vagy részegy- ség egy létesítményben történő alkalmazását, illetve forgalma- zását. Ezeket a döntéseket a lehető leghamarabb közölni kell az az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök N. FONTAINE az elnök J. GAMA 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11 I. MELLÉKLET EGY LÉTESÍTMÉNY RÉSZEGYSÉGEI Ezen irányelv alkalmazásában a létesítmények infrastruktúrára és az alább felsorolt részegységekre vannak felosztva, a működési és karbantartási követelményeket azonban minden esetben figyelembe kell venni: 1. 2. 3. Kötelek és kötélkapcsolások Hajtások és fékek Gépészeti berendezések 3. 1. Kötélhajtás 3. 2. Állomási gépészet 3. 3. Pálya menti gépészeti berendezés 4. Járművek 4. 1. Kabinok, függőszékek, illetve vonószerkezetek 4. 2. Függesztékek 4. 3. Futómű 4. 4. Kapcsolókészülékek 5. Elektromos berendezés 5. 1. Ellenőrző, vezérlő- és biztonsági berendezések 5. 2. Kommunikációs és tájékoztatóberendezések 5. 3. Villámvédelmi berendezés 6. Mentőberendezések 6. 1. Rögzített mentőberendezések 6. 2. Mobil mentőberendezések 12 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet II. MELLÉKLET ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK 1. Tárgy Ez a melléklet az ezen irányelv 1. cikke (5) bekezdésében szereplő létesítményekkel szemben támasztott alap- vető tervezési, építési és üzembehelyezési követelményeket állapítja meg, beleértve a karbantartási és üzemelési követelményeket is. 2. Általános követelmények 2. 1. Személybiztonság A felhasználók, dolgozók és harmadik személyek biztonsága a létesítmény tervezésének, megépítésének és üzemeltetésének alapvető követelménye. 2. 2. A biztonság alapelvei A létesítményeket az alábbi alapelvek szerint kell megtervezni, üzemeltetni és karbantartani, és ezeket az alábbi sorrendben kell alkalmazni: – – – a veszélyek tervezési és építési megoldásokkal történő kiküszöbölése, vagy ha ez nem lehetséges, csökken- tése, a védelemhez szükséges tervezési és építési megoldásokkal nem kiküszöbölhető veszélyek elleni intézkedé- sek meghozatala és végrehajtása, olyan óvintézkedések meghatározása és rögzítése, amelyek azon veszélyek elhárítására szolgálnak, amelye- ket az első két rendelkezésekkel nem lehetett kiküszöbölni. francia bekezdésben szereplő intézkedésekkel és 2. 3. Külső tényezők figyelembevétele A létesítményeket úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy biztonságosan üzemeltethetők legyenek, figye- jellemzőit, ahol felállításra kerül, lembe véve a létesítmény típusát, annak a területnek a jellegét és fizikai környezetét, valamint a légköri és meteorológiai tényezőket, illetve a közelben – akár a földön, akár a levegő- ben – lévő építményeket és akadályokat. 2. 4. Méretezés A létesítményt, a részegységeket és minden biztonsági alkatrészét úgy kell méretezni, megtervezni és besze- relni, hogy kielégítő biztonsággal ellenálljanak minden igénybevételnek a várható körülmények között, bele- értve azokat is, amelyek üzemen kívüli helyzetben következhetnek be, továbbá figyelembe véve különösen a külső behatásokat, dinamikus hatásokat és fáradási jelenségeket, és eleget téve a szakma elismert szabályainak. A fentiek különösen vonatkoznak az anyagok megválasztására is. 2. 5. Összeszerelés 2. 5. 1. A létesítményt, a részegységeket és minden biztonsági alkatrészt úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy azo- kat biztonságosan össze lehessen szerelni és be lehessen építeni. 2. 5. 2. A biztonsági alkatrészeket úgy kell megtervezni, hogy – akár kialakításuk, akár a rajtuk feltüntetett jelölések révén – szerelési hibákra ne kerülhessen sor. 2. 6. A létesítmény biztonsága 2. 6. 1. A biztonsági alkatrészeket úgy kell megtervezni és beszerelni, illetve felhasználásukat oly módon kell kialakí- tani, hogy az minden esetben biztosítsa működésük és/vagy a létesítmény biztonságát a III. mellékletben sze- replő biztonsági elemzés szerint úgy, hogy meghibásodásuk nagyon valószínűtlen és megfelelő biztonsági tűrésen belüli legyen. 2. 6. 2. A létesítményt oly módon kell megtervezni és megépíteni, hogy bármely olyan alkatrész üzemelés közbeni meghibásodása, amely a biztonságot akár csak közvetetten is befolyásolja, kellő időben kiváltsa a megfelelő intézkedést. 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13 2. 6. 3. 2. 6. 4. A 2. 6. 1. és 2. 6. 2. pontokban említett biztosítékok az érintett alkatrész két tervszerű felülvizsgálata közötti idő- szakra érvényesek. A biztonsági alkatrészek tervszerű felülvizsgálatának időintervallumát a kezelési útmutató- ban egyértelműen meg kell adni. A létesítményekbe pótalkatrészként beépített biztonsági alkatrészeknek meg kell felelniük ezen irányelv alap- vető követelményének és a létesítmények egyéb alkatrészeivel történő zökkenőmentes kölcsönhatásra vonat- kozó feltételeknek. 2. 6. 5. Intézkedéseket kell utazóközönség és a személyzet biztonságát. tenni annak érdekében, hogy a létesítményben keletkezett tűz ne veszélyeztesse az 2. 6. 6. Külön intézkedéseket kell tenni a létesítmények és személyek villámcsapás elleni védelmére. 2. 7. Biztonsági berendezések 2. 7. 1. A létesítmény minden olyan hibáját, amely biztonságot veszélyeztető meghibásodást idézhet elő, ha ez lehetsé- ges, biztonsági készülékkel kell érzékelni, jelezni és feldolgozni. Ugyanez vonatkozik minden előre látható külső eseményre, amely veszélyeztetheti a biztonságot. 2. 7. 2. A létesítmény manuális leállítását mindenkor biztosítani kell. 2. 7. 3. Biztonsági készülékkel történt leállítás után a létesítményt csak a megfelelő intézkedés megtételét követően lehet újraindítani. 2. 8. Karbantartási követelmények A létesítményt úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy a rendszeres és eseti karbantartási és javítási műveleteket biztonságosan lehessen rajta végrehajtani. 2. 9. Káros környezeti hatás A létesítményt úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy az ártalmas gáz-, zaj-, illetve rezgésforrások okozta belső, illetve külső káros hatás az előírt határértékeken belül maradjon. 3. Infrastrukturális követelmények 3. 1. Elrendezés, sebesség, járművek közötti távolság 3. 1. 1. 3. 1. 2. 3. 1. 3. 3. 1. 4. A létesítményt úgy kell megtervezni, hogy biztonságosan működjön, figyelembe véve a terület és a környezet jellemzőit, a légköri és meteorológiai feltételeket, a közelben a földön és a levegőben található építményeket és akadályokat úgy, hogy ezek ne zavarjanak és ne jelentsenek veszélyt semmilyen üzemi, illetve karbantartási körülmény, illetőleg a mentőszemélyzet tevékenysége esetén. A járművek, vonóeszközök, pályák, kötelek stb. , valamint a földön vagy a levegőben a közelben található eset- leges építmények és akadályok között elegendő távolságot kell tartani oldalirányban és függőlegesen egyaránt, figyelembe véve a kötelek és járművek, illetve a vontatókészülékek függőleges, hosszirányú és oldalirányú moz- gását a várható legszélsőségesebb üzemelési feltételek mellett. A jármű és a terep közötti maximális távolságnál figyelembe kell venni a létesítmény jellegét, a járművek fajtá- ját és a mentési eljárásokat. Nyitott kocsik esetén számításba kell venni a leesés veszélyét, valamint a járművek és a terep közötti távolsággal összefüggő pszichológiai szempontokat is. A járművek, illetve vonóeszközök maximális sebességét, a köztük lévő minimális távolságot, gyorsulásukat és a fékezési teljesítményt úgy kell megválasztani, hogy a személyek biztonsága és a létesítmény biztonságos üzemelése biztosítható legyen. 3. 2. Állomások és pályaszerkezetek 3. 2. 1. Az állomásokat és a pálya mentén lévő szerkezeteket a stabilitásuk biztosításával kell megtervezni, felállítani és felszerelni. Az állomásoknak és a pálya mentén lévő szerkezeteknek lehetővé kell tenniük a kötelek, a járművek és a vonóeszközök biztonságos vezetését és a karbantartás biztonságos elvégzését, mindenféle üzemelési feltételek mellett. 14 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet 3. 2. 2. területeit úgy kell megtervezni, hogy az biztosítsa a járművek, a A létesítmény beszállási és kiszállási vonóeszközök és a személyek közlekedésének biztonságát. A járművek és a vonóeszközök állomásokon történő mozgását úgy kell lehetővé tenni, hogy ne veszélyeztessék az utazóközönséget, figyelembe véve lehet- séges aktív együttműködésüket a járművek és a vonóeszközök mozgásával. 4. A kötelekkel, hajtóművekkel, fékekkel, valamint a gépészeti és elektromos berendezésekkel szemben támasztott követelmények 4. 1. Kötelek és tartószerkezeteik 4. 1. 1. A legújabb technikai fejlesztéseknek megfelelően minden intézkedést meg kell tenni: – – – – a kötelek és rögzítéseik szakadásának elkerülésére, ezek minimális és maximális feszítési értékeinek biztosítására, annak biztosítására, hogy ezek biztonságosan legyenek felerősítve tartószerkezeteikre és megelőzzék a ki- siklást, a fentiek felügyeletének lehetővé tételére. 4. 1. 2. A kötél kisiklásának lehetőségét nem lehet teljesen kizárni, ezért intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy kisiklás esetén a létesítményt le lehessen állítani a személyek veszélyeztetése nélkül, és a köteleket a meg- felelő helyzetükbe vissza lehessen helyezni. 4. 2. Gépészeti berendezések 4. 2. 1. H a j t ó m ű v e k A létesítmény meghajtórendszerének a különböző üzemelési rendszereknek és üzemmódoknak megfelelő ki- alakításúnak és kapacitásúnak kell lennie. 4. 2. 2. Ta r t a l é k h a j t ó m ű A létesítményt tartalék hajtóművel kell felszerelni, amelynek energiaellátása a fő meghajtás rendszerétől függet- len. Nincs szükség azonban tartalék hajtóműre akkor, ha a biztonsági elemzés azt mutatja ki, hogy az utasok akkor tudják hagyni a szállítóeszközöket, és különösen a vonóeszközöket, ha nincs tartalék hajtómű. is könnyen, gyorsan és biztonságosan el 4. 2. 3. F é k e z é s 4. 2. 3. 1. A megengedett terhelés és hajtókorong-súrlódás legkedvezőtlenebb körülményei között is lehetővé kell tenni a létesítménynek és/vagy a járműveknek az üzemelés közben bekövetkezett vészhelyzet esetén történő minden- kori leállítását. A megállási távolságnak a lehető legrövidebbnek kell lennie, amit a létesítmény biztonsága meg- követel. 4. 2. 3. 2. A lassulási értékeket a megfelelő határokon belül úgy kell megállapítani, hogy ezáltal biztosítani lehessen a sze- mélyek biztonságát és a járművek, kötelek, valamint a létesítmény egyéb részeinek megfelelő viselkedését. 4. 2. 3. 3. A létesítményeken két vagy több fékrendszernek kell lennie, amelyek képesek a létesítményt megállítani, és amelyeket úgy koordináltak, hogy automatikusan az aktív rendszer helyére lépjenek, ha annak hatékonysága nem megfelelő. A vonókötél utolsó fékrendszerének közvetlenül a hajtókorongra kell hatnia. E rendelkezések a sí- és szánfelvonókra nem vonatkoznak. 4. 2. 3. 4. A létesítményt hatékony rögzítő- és zárómechanizmussal kell felszerelni, amely az idő előtti újraindítást meg- akadályozza. 4. 3. Vezérlőberendezések A vezérlőberendezéseket úgy kell megtervezni és beszerelni, hogy biztonságosak és megbízhatók legyenek, ellenálljanak az általános üzemi igénybevételnek és olyan külső tényezőknek, mint a nedvesség, a szélsőséges hőmérsékletek vagy az elektromágneses interferencia, és ne idézzenek elő veszélyhelyzeteket még működési hiba esetén sem. 4. 4. Kommunikációs eszközök A kezelőszemélyzet számára alkalmas berendezéseket kell biztosítani, hogy bármikor tudjanak egymással kom- munikálni és vészhelyzet esetén az utasokat tájékoztatni. 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15 5. 5. 1. Járművek és vonóeszközök A szállítóeszközöket és/vagy vonóeszközöket úgy kell megtervezni és felszerelni, hogy előre látható üzemi körülmények között az utasok ne eshessenek ki, és ne legyenek egyéb veszélynek kitéve. 5. 2. A járművek és vonóeszközök szerelvényeit úgy kell méretezni és kialakítani, hogy: – – ne sértsék meg a kötelet, illetve ne csússzanak meg, kivéve ha ez a megcsúszás nem érinti jelentősen a jármű, a vonóeszköz, illetőleg a létesítmény biztonságát a legkedvezőtlenebb körülmények között sem. 5. 3. 5. 4. 5. 5. 5. 6. 5. 7. 5. 8. A járművek ajtóit (kocsikon, kabinokon) úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy azok becsukhatóak és zár- hatóak legyenek. A jármű padlózatát és falait úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy minden körülmény között ellenálljanak az utasok által kifejtett nyomásnak és terhelésnek. Ha a járművön üzemeltetési okból egy kezelő jelenléte szükséges, a járművet fel kell szerelni a kezelő feladatai- nak ellátásához szükséges berendezésekkel. A járműveket és/vagy vonóeszközöket, és különösen ezek felfüggesztőszerkezeteit úgy kell megtervezni és fel- szerelni, hogy ezek a vonatkozó szabályoknak és utasításoknak megfelelően biztosítsák a karbantartó személy- zet biztonságát. Kioldható kapcsolókészülékekkel ellátott járművek esetén az utasok veszélyeztetése nélkül minden intézkedést meg kell tenni, az olyan járműnek az indulás pillanatában történő megállítására, amelynek kapcsolókészüléke helytelenül kapcsolódott a kötélhez, illetve az olyan járműnek az érkezés pillanatában történő megállítására, amelynek kapcsolója nem oldott ki, továbbá a szállítóeszköz lezuhanásának megelőzésére. A siklókocsikat és – ha a létesítmény kialakítása ezt megengedi – a kétköteles rendszer járműveit a pályán lévő automatikusan működő fékberendezéssel kell felszerelni, ha a vonókötél szakadásának lehetőségét nem lehet kizárni. Ha a jármű kisiklásának veszélyét más intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, a járművet olyan kisiklás elleni berendezéssel kell felszerelni, amely lehetővé teszi a jármű megállítását a személyek veszélyeztetése nélkül. 6. Utasok számára szolgáló berendezések A beszállóhelyek megközelítését és a kiszállóhelyek elhagyását, valamint az utasok be- és kiszállását a járművek mozgását és megállását is figyelembe véve úgy kell megszervezni, hogy az biztosítsa a személyek biztonságát, különösen olyan helyeken, ahol fennáll a leesés veszélye. A létesítménynek alkalmasnak kell lenni arra, hogy gyermekek és mozgáskorlátozott személyek használják, ha a létesítményt ilyen személyek szállítására tervezték. 7. Működési követelmények 7. 1. Biztonság 7. 1. 1. Annak érdekében, hogy a létesítményt tervezett céljára, műszaki specifikációinak és a megadott üzemelési felté- teleknek megfelelően használják, illetve hogy a biztonságos üzemelésre és karbantartásra vonatkozó utasítások betarthatóak legyenek, minden műszaki intézkedést és rendelkezést meg kell hozni. A kezelési utasításnak és az útmutatóknak a Közösség azon hivatalos nyelvén, illetve nyelvein kell készülnie, amelyet a Szerződésnek megfelelően az a tagállam határozhat meg, amelynek a területén a létesítményt megépítették. 7. 1. 2. A létesítmény üzemeltetéséért felelős személyeket megfelelő munkaeszközökkel kell ellátni, és feladatuk ellátá- sához megfelelő képzettséggel kell rendelkezniük. 7. 2. Biztonság a létesítmény üzemzavara esetén Ha olyan üzemzavar lép fel a létesítménynél, amely miatt nem indítható újra rövid időn belül, minden műszaki intézkedést és rendelkezést meg kell tenni annak érdekében, hogy az utasokat biztonságba helyezzék a létesít- mény típusától és környezetétől függően megadott időn belül. 16 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet 7. 3. A biztonságra vonatkozó egyéb különleges rendelkezések 7. 3. 1. K e z e l ő i á l l á s o k é s m u n k a h e l y e k Az állomásokon felszerelt hozzáférhető mozgó alkatrészeket úgy kell megtervezni és beszerelni, hogy eleve kizárt legyen bármely veszélyhelyzet, illetve ha a veszély lehetősége fennáll, olyan védőberendezésekkel kell az alkatrészeket ellátni, amelyek megakadályozzák a létesítmény azon részeivel való érintkezést, amelyek balesetet okozhatnak. E védőberendezéseknek nehezen eltávolíthatónak, valamint nehezen üzemen kívül helyezhetőnek kell lennie. 7. 3. 2. L e z u h a n á s v e s z é l y e Ha ez így önmagában nem elegendő, a munkahelyeket a leesés megelőzésére a személyes védőeszközök rögzítésére szolgáló pontokkal kell felszerelni. 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 17 III. MELLÉKLET BIZTONSÁGI ELEMZÉS Ezen irányelv 1. cikkének (5) bekezdésében említett kötélpálya-létesítményeknél megkövetelt biztonsági elemzésben figyelembe kell venni valamennyi tervezett üzemmódot. Az elemzést valamely elismert és bevált módszer szerint kell végezni, és figyelembe kell venni a technika állását és a szóban forgó létesítmény összetettségét. A cél emellett az, hogy a létesítmény megtervezése és felszerelése során a megfelelő biztonsági feltételek teljesítése érdekében a helyi környezetet és a legkedvezőtlenebb helyzeteket is figyelembe vegyék. Az elemzésnek ki kell terjednie a biztonsági berendezésekre és arra, hogy ezek milyen hatással vannak a létesítményre mint egészre, és azokra a részegységekre, amelyeket működésbe hoznak, oly módon, hogy vagy – – – az általuk érzékelt kezdeti meghibásodásra vagy a jelzett hibára úgy képesek reagálni, hogy biztonságot biztosító állapotban maradnak, alacsonyabb üzemmódban vagy csökkent biztonsági állapotban, túlméretezettek és megfigyelés alatt vannak, vagy olyanok, hogy meghibásodásuk valószínűségét fel lehet mérni, és ugyanazt lehet velük elérni, mint az első és máso- dik francia bekezdésben szereplő kritériumoknak megfelelő biztonsági berendezésekkel. A biztonsági elemzést arra kell felhasználni, hogy sor kerüljön a veszélyek és a veszélyes helyzetek felmérésére ezen irányelv 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően, továbbá hogy a 4. cikk (2) bekezdésében említett biztonsági alkatrészek jegyzékét összeállíthassák. A biztonsági elemzés eredményét biztonsági jelentésben kell összefoglalni. 18 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet IV. MELLÉKLET BIZTONSÁGI ALKATRÉSZEK: EK-MEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT Ezt a mellékletet ezen irányelv 1. cikke (5) bekezdésében szereplő biztonsági alkatrészekre kell alkalmazni abból a célból, hogy megállapítható legyen, hogy az ezekre vonatkozó, az ezen irányelv 3. cikkének (1) bekezdésben említett és a II. mellékletben meghatározott alapvető követelmények teljesültek-e. Az EK-megfelelőségi nyilatkozatot és a kísérő dokumentációt dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot és a dokumentációt ugyanazon a nyelve(ke)n kell elkészíteni, mint a II. melléklet 7. 1. 1. pontjában említett kezelési utasítást. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell a következőket: – – – – – – – – hivatkozást erre az irányelvre, a gyártó vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjének nevét, cégnevét és teljes címét. A meghatalma- zott képviselőnek meg kell adnia a gyártó nevét, cégnevét és teljes címét is, az alkatrész leírását (gyártmány, típus stb. ), az alkalmazott megfelelőségi eljárás adatait (ezen irányelv 7. cikke), az összes vonatkozó rendelkezést, amelyeknek az alkatrész meg kell feleljen, és az alkalmazási feltételeket, a megfelelőségi eljárásban közreműködő bejelentett szerv(ek) nevét és címét, továbbá az EK-vizsgálati bizonyítvány dátumát, szükség esetén a bizonyítvány érvényességének időtartamával és feltételeivel együtt, a vonatkozó összehangolt szabványokat, ahol lehetséges, annak a személynek a nevét, akit felhatalmaztak arra, hogy a gyártó vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjének nevében aláírjon. 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 19 V. MELLÉKLET BIZTONSÁGI ALKATRÉSZEK: A MEGFELELŐSÉG MEGÁLLAPÍTÁSA 1. Hatály E melléklet célja annak vizsgálata, hogy a biztonsági alkatrészek megfelelnek-e az ezen irányelv 3. cikke (1) bekezdésében említett és a II. mellékletében meghatározott alapvető követelményeknek. Ez a melléklet a bejelen- tett szerv vagy szervek által végzett olyan értékeléssel foglalkozik, amely egy önmagában vizsgált alkatrésznek az előírt műszaki leírásokkal való megfelelőségére vonatkozik. 2. Eljárások A bejelentett szervek által a tervezési és gyártási fázisban végzett értékelési eljárások a Tanács 93/465/EGK hatá- rozatában meghatározott modulokon alapulnak az alábbi táblázat szerint. A táblázatban szereplő megoldások egyenértékűnek tekintendők és ezeket a gyártó saját döntése szerint alkalmazhatja. A BIZTONSÁGI ALKATRÉSZEK MEGFELELŐSÉGÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSA Tervezés Gyártás 2. 3. 1. 2. 1. EK-típusvizsgálat „B” modul Teljes minőségbiztosítás „H” modul Egységigazolás „G” modul 1(a) Gyártási minőségbiztosítás „D” modul 1(b) Termékigazolás „F” modul 2. 3. Teljes minőségbiztosítás „H” modul Egységigazolás „G” modul A modulokat az egyes modulokban szereplő kiegészítő feltételek figyelembevételével kell alkalmazni. B MODUL: EK-TÍPUSVIZSGÁLAT Ez a modul azt az eljárást ismerteti, amely során a bejelentett szerv meggyőződik arról és tanúsítja azt, hogy egy minta, amely jellemző a tervezett gyártásra, megfelel ezen irányelv rendelkezéseinek. Az EK-típusvizsgálat iránti kérelmet a gyártónak vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjének kell az általa kiválasztott bejelentett szervhez benyújtania. A kérelemnek tartalmaznia kell: – – – a gyártó nevét és címét, valamint – ha a kérelmet meghatalmazott képviselője nyújtja be – annak nevét és címét is, írásbeli nyilatkozatot arról, hogy ugyanezt a kérelmet nem adták be más bejelentett szervhez, a 3. pontban ismertetett műszaki dokumentációt. A kérelmezőnek a bejelentett szerv rendelkezésére kell bocsátania egy mintát (a továbbiakban: „típus”), amely a tervezett gyártásra jellemző. A bejelentett szerv további mintákat kérhet, ha ezekre szüksége van vizsgálati prog- ramjának végrehajtásához. 3. A műszaki dokumentációból ki kell tűnnie annak, hogy az alkatrész megfelel-e ezen irányelv követelményeinek. A műszaki dokumentációnak – ha ez a megállapításhoz szükséges – ki kell terjednie az alkatrész tervezésére, gyártására és üzemelésére is. 20 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet A dokumentációnak tartalmaznia kell – ha ez a megállapításhoz szükséges – a következőket: – – – – – – az általános típusleírást, az alkatrészek, részegységek, áramkörök stb. elvi tervezési és gyártási rajzait és vázlatait, az említett tervek és rajzok leírását és a megértésükhöz szükséges magyarázatokat és a termék működésének ismertetését, az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésében szereplő – részben vagy egészben alkalmazandó – európai előírá- sok jegyzékét, továbbá azon alapvető követelmények teljesítésére alkalmazott megoldások leírását, amelyekre nem léteznek az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdése szerinti európai előírások, az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményeit, a vizsgálati jegyzőkönyveket. Meg kell jelölni az alkatrész felhasználási területét is. 4. A bejelentett szerv: 4. 1. megvizsgálja a műszaki dokumentációt, ellenőrzi, hogy a típust a műszaki dokumentációnak megfelelően gyár- tották le, és azonosítja azokat az alkatrészeket, amelyek az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésében szereplő európai előírások vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően készültek, valamint azokat, amelyek az európai elő- írás vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása nélkül készültek; 4. 2. elvégzi vagy elvégezteti a szükséges vizsgálatokat annak ellenőrzésére, hogy – ha nem az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésében szereplő európai előírásokat alkalmazták – a gyártó által alkalmazott megoldások megfelelnek- e ezen irányelv alapvető követelményeinek; 4. 3. elvégzi vagy elvégezteti a szükséges vizsgálatokat annak ellenőrzésére, hogy – ha a gyártó a vonatkozó európai előírások alkalmazását választotta – ténylegesen ezeket alkalmazták-e; 4. 4. megállapodik a kérelmezővel abban, hogy a vizsgálatokat és a szükséges ellenőrzéseket hol végzik el. 5. 6. 7. 8. 9. Ha a típus megfelel ezen irányelv rendelkezéseinek, a bejelentett szervnek ki kell adnia az EK-típusvizsgálati tanúsítványt a kérelmezőnek. A tanúsítványnak tartalmaznia kell a gyártó nevét és címét, a vizsgálat eredményét, az érvényesség feltételeit és időtartamát, valamint a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat. A tanúsítványhoz csatolni kell a műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek jegyzékét, ennek egy példányát a bejelentett szervnél meg kell őrizni. Ha a bejelentett szerv elutasítja az EK-típusvizsgálati tanúsítvány gyártónak történő kiadását, az elutasítást részletesen indokolni kell. A fellebbezési eljárásról is rendelkezni kell. A kérelmezőnek a jóváhagyott alkatrész bármely módosításáról tájékoztatnia kell az EK-típusvizsgálat dokumen- tációját őrző bejelentett szervet, mert a módosított alkatrésznek kiegészítő jóváhagyásban kell részesülnie, ha a változás befolyásolhatja az alkatrész használatára előírt feltételekre vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelőséget. Ezt a kiegészítő jóváhagyást az EK-típusvizsgálati tanúsítványhoz csatolt kiegészítés formájában adják ki. Minden bejelentett szerv köteles értesíteni a többi bejelentett szervet a kiadott és visszavont EK-típusvizsgálati tanúsítványokkal és kiegészítésekkel kapcsolatos adatokról. A bejelentett szervek másolatokat kérhetnek az EK-típusvizsgálati tanúsítványokról és azok kiegészítéseiről. A tanúsítványok mellékleteit kérelem esetén a többi bejelentett szerv rendelkezésére kell bocsátani. A gyártó, illetve meghatalmazott képviselője köteles a műszaki dokumentáció mellett az EK-típusvizsgálati tanúsítványokat és azok kiegészítéseit az utolsó alkatrész gyártásának befejezését követő legalább 30 évig meg- őrizni. 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 21 Ha sem a gyártó, sem a meghatalmazott képviselője nem honos a Közösségben, a műszaki dokumentáció ren- delkezésre tartásának kötelezettsége azt terheli, aki az alkatrészt a közösségi piacon forgalomba hozza. D MODUL: GYÁRTÁSI MINŐSÉGBIZTOSÍTÁS 1. 2. Ez a modul azt az eljárást ismerteti, amely során a 2. pontban említett kötelezettségeket teljesítő gyártó biztosítja és kijelenti, hogy a szóban forgó alkatrészek megegyeznek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típussal és megfelelnek ezen irányelv követelményeinek. A gyártónak vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselő- jének minden alkatrészen fel kell tüntetnie a CE-jelet, és írásos megfelelőségi nyilatkozatot kell tennie. A CE-jel- hez csatolni kell annak a bejelentett szervnek az azonosító jelét, amely a 4. pontban említett felügyeletért felelős. A gyártónak jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert kell működtetnie a gyártást, az alkatrészek végellenőrzését és vizsgálatát illetően a 3. pont előírásai szerint, illetve felügyeletet kell biztosítania a 4. pont szerint. 3. M i n ő s é g b i z t o s í t á s i r e n d s z e r 3. 1. A gyártónak az általa kiválasztott bejelentett szervnél kérelmeznie kell az érintett alkatrészekre vonatkozó minő- ségbiztosítási rendszerének minősítését. A kérelemnek tartalmaznia kell: – – – a tervezett alkatrész-kategóriára vonatkozó összes adatot, a minőségbiztosítási rendszerre vonatkozó dokumentációt, a jóváhagyott típus műszaki dokumentációját és az EK-típusvizsgálati tanúsítvány egy példányát, ha van ilyen. 3. 2. A minőségbiztosítási rendszer alkalmazásával az alkatrészeknek meg kell felelniük az EK-típusvizsgálati tanúsít- ványban szereplő típusnak és ezen irányelv követelményeinek. A gyártó által bevezetett bármely elemet, követelményt és rendelkezést rendszerezett és áttekinthető módon írás- beli célkitűzések, eljárások és utasítások formájában kell dokumentálni. A minőségbiztosítási rendszer dokumen- tációjának lehetővé kell tennie a minőségbiztosítási programok, kézikönyvek és kimutatások ellentmondásmentes értelmezését. A dokumentációnak különösen az alábbiak pontos leírását kell tartalmaznia: – – – – – a vezetés minőségi célkitűzései és szervezeti felépítése, felelőssége és hatásköre a megfelelő minőséget ille- tően, az alkalmazandó gyártási, minőség-ellenőrzési és minőségbiztosítási módszerek, folyamatok és rendszeres intézkedések, a gyártás előtt, alatt és után végzendő vizsgálatok és ellenőrzések, és ezek elvégzésének gyakorisága, a minőségi kimutatások, mint például felügyeleti jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érin- tett személyzetre vonatkozó minősítő jelentések stb. , a kívánt termékminőség elérésének és a minőségbiztosítási rendszer hatékony működésének nyomon követé- sét szolgáló eszközök. 3. 3. A bejelentett szervnek értékelnie kell a minőségbiztosítási rendszert, hogy az megfelel-e a 3. 2. pontban említett követelményeknek. Ha a minőségbiztosítási rendszerek megfelelnek az összehangolt szabványoknak, akkor úgy kell ezeket tekinteni, mint amelyek kielégítik a rájuk vonatkozó követelményeket. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának értékelési tapasztalatokkal kell rendelkeznie az érintett alkat- rész-technológiában. Az értékelési folyamat során legalább egyszer szemlét kell tartani a gyártó telephelyén. A határozatot közölni kell a gyártóval. Az értesítésnek a vizsgálat eredményét és indokolással ellátott értékelő határozatot kell tartalmaznia. 22 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet 3. 4. A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségek teljesítését, és biz- tosítania kell, hogy a rendszer megfelelően és hatékonyan működjön. A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének tájékoztatnia kell a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervet a minőségbiztosítási rendszer tervezett korszerűsítéseiről. A bejelentett szervnek meg kell vizsgálnia a javasolt módosításokat, és döntenie kell arról, hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer továbbra is megfelel-e a 3. 2. bekezdésben szereplő követelményeknek, vagy újbóli értékelésre van szükség. A bejelentett szerv közli a gyártóval határozatát. Az értesítésnek a vizsgálat eredményét és indokolással ellátott értékelő határozatot kell tartalmaznia. 4. A b e j e l e n t e t t s z e r v á l t a l g y a k o r o l t f e l ü g y e l e t 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a jóváhagyott minőségbiztosítási rend- szerből eredő kötelezettségeit. A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szerv ellenőrzési céllal a gyártási, ellenőrzési és vizsgálati, valamint tárolási helyekre belépjen, illetve a szerv rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges adatot, különösen: – – a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját, a minőségi kimutatásokat, mint például ellenőrzési jelentéseket és vizsgálati adatokat, az érintett személyzet minősítési jelentéseit stb. A bejelentett szervnek időszaki ellenőrzéseket kell végeznie, hogy meggyőződjön arról, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza-e a minőségbiztosítási rendszert, és erről ellenőrzési jelentést kell készítenie a gyártó számára. A bejelentett szerv előre be nem jelentett időpontban is tarthat szemlét a gyártónál. E szemlék során a bejelen- tett szerv szükség esetén ellenőrző vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet annak igazolására, hogy a minőség- biztosítási rendszer rendeltetésszerűen működik. A bejelentett szervnek a szemléről jelentést kell a gyártó rendel- kezésére bocsátania, és ha ellenőrző vizsgálatra került sor, akkor vizsgálati jelentést is át kell adnia a gyártó részére. 5. A gyártó az utolsó alkatrész gyártásának befejezését követő legalább 30 évig köteles a nemzeti hatóságok részére megőrizni: 6. 1. 2. 3. – – – a 3. 1. pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentációt, a 3. 4. pont második bekezdésében említett korszerűsítést, a bejelentett szervtől kapott, a 3. 4. , 4. 3. és 4. 4. pontokban említett határozatokat és jelentéseket. A bejelentett szerveknek tájékoztatniuk kell a többi bejelentett szervet a minőségbiztosítási rendszerek kiadott és visszavont jóváhagyásairól. F MODUL: TERMÉKIGAZOLÁS Ez a modul azt az eljárást ismerteti, amely során a gyártó vagy Közösségben honos meghatalmazott képviselője ellenőrzi és tanúsítja, hogy a 3. pont rendelkezéseinek hatálya alá tartozó alkatrészek megegyeznek az EK-típus- vizsgálati tanúsítványban szereplő típussal és megfelelnek ezen irányelv követelményeinek. A gyártónak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, hogy a gyártási folyamat során az alkatrészek az EK- típusvizsgálati tanúsítványban szereplő típussal megegyezzenek és ezen irányelv követelményeinek megfeleljenek. A gyártó minden alkatrészen feltünteti a CE-jelet és megfelelőségi nyilatkozatot készít. A gyártó választhatja ki, hogy a bejelentett szerv – amely a megfelelő vizsgálatokat és ellenőrzéseket végzi el annak érdekében, hogy ellenőrizze az alkatrészek megegyezését az EK-típusvizsgálati tanúsítványban szereplő típussal, illetve azt, hogy az alkatrészek megfelelnek-e ezen irányelv követelményeinek – a 4. pont rendelkezései szerint minden alkatrészen elvégezze-e a vizsgálatokat és ellenőrzéseket, vagy pedig az 5. pont rendelkezései sze- rint az alkatrészek statisztikai alapon történő vizsgálatát és ellenőrzését folytassa le. A gyártó, illetve meghatalmazott képviselője köteles a megfelelőségi nyilatkozat egy példányát az utolsó alkatrész gyártásának befejezését követő legalább 30 évig megőrizni. 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 23 4. E l l e n ő r z é s m i n d e n a l k a t r é s z v i z s g á l a t á v a l 4. 1. Minden alkatrészt egyenként kell megvizsgálni és ezeken el kell végezni a 2. cikkben említett vonatkozó európai előírás(ok)ban szereplő vagy ezzel egyenértékű ellenőrző vizsgálatokat annak igazolására, hogy megegyeznek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban szereplő típussal és megfelelnek ezen irányelv követelményeinek. 4. 2. Minden jóváhagyott alkatrészen fel kell tüntetni a bejelentett szerv azonosító jelét, és az elvégzett vizsgálatokról írásbeli megfelelőségi tanúsítványt kell készíteni. 4. 3. A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének igény esetén a bejelentett szerv megfelelőségi tanúsítványait rendelkezésre kell bocsátania. 5. S t a t i s z t i k a i e l l e n ő r z é s 5. 1. A gyártónak egységes tételekben kell alkatrészeit rendelkezésre bocsátania, és minden szükséges intézkedést meg kell tennie, hogy a gyártási folyamat során az elkészült tételek egységessége megmaradjon. 5. 2. Az ellenőrzéshez az alkatrészeket egységes tételként kell előkészíteni. Minden tételből véletlenszerűen kell mintát venni. A mintában lévő alkatrészeket egyedileg kell megvizsgálni, és el kell végezni rajtuk az ezen irányelv 2. cikk (2) bekezdésében említett európai előírás(ok)ban szereplő vagy ezzel egyenértékű ellenőrző vizsgálatokat annak megállapítására, hogy az alkatrészek megfelelnek-e az ezen irányelvben említett követelményeknek, és ezáltal a vizsgált tételt jóváhagyják vagy jóváhagyását elutasítják-e. 5. 3. A statisztikai eljárásban az alábbi elemeket kell felhasználni: – – egy statisztikai módszert, egy mintavételi tervet a működési jellemzőkkel együtt. 5. 4. Jóváhagyott tétel esetén minden jóváhagyott alkatrészen fel kell tüntetni a bejelentett szerv azonosító jelét, és az elvégzett vizsgálatokról írásbeli megfelelőségi tanúsítványt kell készíteni. A tétel bármely alkatrésze forgalomba hozható a minta azon alkatrészeinek kivételével, amelyek nem bizonyultak megfelelő állapotúnak. Ha egy tétel jóváhagyását elutasították, a bejelentett szervnek vagy a hatáskörrel rendelkező hatóságnak meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket a tétel forgalomba hozatalának megakadályozására. A tételek jóváhagyásának gyakori elutasítása esetén a bejelentett szerv leállíthatja a statisztikai ellenőrzést. A gyártó – a bejelentett szerv felelőssége mellett – ez utóbbi azonosító számát a gyártási folyamat során tüntet- heti fel. 5. 5. A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének igény esetén a bejelentett szerv megfelelőségi tanúsítványait rendelkezésre kell bocsátania. G MODUL: EGYSÉGIGAZOLÁS 1. 2. Ez a modul azt az eljárást ismerteti, amely során a gyártó tanúsítja és kijelenti, hogy a szóban forgó, a 2. pont- ban említett tanúsítvánnyal kibocsátott alkatrész megfelel az ezen irányelv rá vonatkozó követelményeinek. A gyártónak vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjének az alkatrészen fel kell tüntetnie a CE-jelet és megfelelőségi nyilatkozatot kell tennie. A bejelentett szervnek meg kell vizsgálnia az alkatrészt és el kell végeznie rajta az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésében említett vonatkozó európai előírás(ok)ban szereplő vagy ezzel egyenértékű ellenőrző vizsgálatokat abból a célból, hogy ellenőrizze, hogy az alkatrészek megfelelnek-e ezen irányelv vonatkozó követelményeinek. Minden jóváhagyott alkatrészen fel kell tüntetni a bejelentett szerv azonosító jelét, és az elvégzett vizsgálatokról írásbeli megfelelőségi tanúsítványt kell készíteni. 3. A műszaki dokumentáció célja az, hogy lehetővé tegye az ezen irányelv követelményeinek való megfelelőség megállapítását, továbbá az alkatrész tervezésének, gyártásának és működtetésének megértését. 24 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet Az értékelés alkalmazásában a dokumentációnak a következőket kell tartalmaznia: – – – – – – – a típus általános leírását, az alkatrészek, részegységek, áramkörök stb. elvi tervezési és gyártási rajzait és vázlatait, az említett tervek és rajzok leírását és a megértésükhöz szükséges magyarázatokat és a termék működésének ismertetését, az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésében szereplő – részben vagy egészben alkalmazandó – európai előírá- sok jegyzékét, továbbá az ezen irányelvben szereplő alapvető követelmények teljesítésére alkalmazott megol- dások leírását, ha nem az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésében szereplő európai előírásokat alkalmazták, az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményeit, a vizsgálati jegyzőkönyveket, az alkatrészek alkalmazási területét. H MODUL: TELJES MINŐSÉGBIZTOSÍTÁS 1. 2. Ez a modul azt az eljárást ismerteti, amely során a gyártó tanúsítja és kijelenti, hogy az érintett alkatrészek meg- felelnek az ezen irányelv 2. pontjában említett követelményeknek. A gyártónak vagy a Közösségben honos meg- hatalmazott képviselőjének az alkatrészen fel kell tüntetnie a CE-jelet és megfelelőségi nyilatkozatot kell tennie. A CE-jelhez csatolni kell a 4. pont rendelkezései szerint a felügyeletért felelős bejelentett szerv azonosító jelét. A gyártó köteles a 3. pont rendelkezései szerint jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert működtetni a tervezés, gyártás, az alkatrészek végellenőrzése és vizsgálata során; e vizsgálatokat és ellenőrzéseket a 4. pont szerinti fel- ügyelettel kell ellenőrizni. 3. M i n ő s é g b i z t o s í t á s i r e n d s z e r 3. 1. A gyártónak egy bejelentett szervnél kell kérelmeznie minőségbiztosítási rendszerének értékelését. A kérelemnek tartalmaznia kell: – – a tervezett alkatrész-kategóriára vonatkozó minden adatot, a minőségbiztosítási rendszerre vonatkozó dokumentációt. 3. 2. A minőségbiztosítási rendszernek biztosítania kell, hogy az alkatrész megfeleljen ezen irányelv vonatkozó köve- telményeinek. A gyártó által bevezetett összes elemet, követelményt és rendelkezést rendszerezve és áttekinthető módon, írás- beli célkitűzések, eljárások és utasítások formájában kell dokumentálni. A minőségbiztosítási rendszer dokumen- tációjának lehetővé kell tennie a minőségi célkitűzések és eljárások – például minőségi programok, tervek, kézikönyvek és kimutatások – közös értelmezését. A dokumentációnak különösen az alábbiak pontos leírását kell tartalmaznia: – a vezetés minőségi célkitűzései és szervezeti felépítése, felelőssége és hatásköre a tervezés és az alkatrészek minőségét illetően, – műszaki tervezési előírások, beleértve azokat az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésében szereplő európai előírásokat, amelyeket alkalmazni fognak, továbbá – ha az európai előírásokat nem teljeskörűen alkalmazzák – azokat az eszközöket, amelyekkel biztosítani fogják, hogy ezen irányelvnek a termékre vonatkozó alapvető követelményei teljesüljenek, – – a tervezési, ellenőrzési és vizsgálati módszerek, folyamatok és rendszeres intézkedések, amelyeket az érintett alkatrész-kategóriába tartozó alkatrészek tervezésénél alkalmaznak, a megfelelő gyártási, minőség-ellenőrzési és minőségbiztosítási módszerek, folyamatok és rendszeres intézke- dések, amelyeket alkalmaznak, 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 25 – – – a gyártás előtt, alatt és után végzendő vizsgálatok és ellenőrzések, és ezek elvégzésének gyakorisága, a minőségi kimutatások, mint például felügyeleti jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érin- tett személyzetre vonatkozó minősítő jelentések stb. , a kívánt termékminőség elérésének és a minőségbiztosítási rendszer hatékony működésének nyomon követé- sét szolgáló eszközök. 3. 3. A bejelentett szervnek értékelnie kell a minőségbiztosítási rendszert, hogy az megfelel-e a 3. 2. pontban említett követelményeknek. Ha a minőségbiztosítási rendszerek megfelelnek az összehangolt szabványoknak, akkor úgy kell ezeket tekinteni, mint amelyek kielégítik a rájuk vonatkozó követelményeket. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának értékelési tapasztalatokkal kell rendelkeznie az érintett alkat- rész-technológiában. Az értékelési folyamat során legalább egyszer szemlét kell tartani a gyártó telephelyén. A határozatot közölni kell a gyártóval. Az értesítésnek a vizsgálat eredményét és indokolással ellátott értékelő határozatot kell tartalmaznia. 3. 4. A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségek teljesítését, és biz- tosítania kell, hogy a rendszer megfelelően és hatékonyan működjön. A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének tájékoztatnia kell a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervet a minőségbiztosítási rendszer tervezett korszerűsítéseiről. A bejelentett szervnek meg kell vizsgálnia a javasolt módosításokat, és döntenie kell arról, hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer továbbra is megfelel-e a 3. 2. bekezdésben szereplő követelményeknek, vagy újbóli értékelésre van szükség. A bejelentett szerv közli a gyártóval határozatát. Az értesítésnek a vizsgálat eredményét és indokolással ellátott értékelő határozatot kell tartalmaznia. 4. A b e j e l e n t e t t s z e r v á l t a l g y a k o r o l t f e l ü g y e l e t 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a jóváhagyott minőségbiztosítási rend- szerből eredő kötelezettségeit. A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szerv ellenőrzési céllal a gyártási, ellenőrzési és vizsgálati, valamint tárolási helyekre belépjen, valamint a szerv rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges adatot, különösen: – – – a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját, a minőségbiztosítási rendszer tervezési részére vonatkozó minőségi kimutatásokat, mint például az elemzési, számítási, vizsgálati eredményeket stb. , a minőségbiztosítási rendszer gyártási részére vonatkozó minőségi kimutatásokat, mint például az ellenőr- zési jelentéseket és vizsgálati adatokat, kalibrációs adatokat, az érintett személyzetre vonatkozó minősítési jelentéseket stb. A bejelentett szervnek időszaki ellenőrzéseket kell végeznie, hogy meggyőződjön arról, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségbiztosítási rendszert, és erről ellenőrzési jelentést kell készítenie a gyártó számára. A bejelentett szerv előre be nem jelentett időpontban is tarthat szemlét a gyártónál. E szemlék során a bejelen- tett szerv szükség esetén ellenőrző vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet annak igazolására, hogy a minőség- biztosítási rendszer rendeltetésszerűen működik. A bejelentett szervnek a szemléről jelentést kell a gyártó rendel- jelentést is át kell adni a gyártó kezésére bocsátani, és ha ellenőrző vizsgálatra került sor, akkor vizsgálati részére. 5. A gyártó az utolsó alkatrész gyártásának befejezését követő legalább 30 évig köteles a nemzeti hatóságok részére megőrizni: – – – a 3. 1. pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentációt, a 3. 4. pont második bekezdésében említett korszerűsítést, a bejelentett szervtől kapott, a 3. 4. , 4. 3. és 4. 4. pontokban említett határozatokat és jelentéseket. 26 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet 6. A bejelentett szerveknek tájékoztatniuk kell a többi bejelentett szervet a minőségbiztosítási rendszerek kiadott és visszavont jóváhagyásairól. 7. K i e g é s z í t ő k ö v e t e l m é n y e k ; t e r v e z é s i f e l ü l v i z s g á l a t 7. 1. A gyártónak egy bejelentett szervhez kell kérelmet benyújtania a tervezés felülvizsgálatára vonatkozóan. 7. 2. A kérelemből az alkatrész tervezésének, gyártásának és működésének, illetve az ezen irányelv követelményeinek teljesülésének nyilvánvalónak kell lennie. A kérelemnek tartalmaznia kell: – – az alkalmazott műszaki tervezési előírásokat, beleértve az ezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésében szereplő európai előírásokat, a megfelelőség alátámasztásához szükséges bizonyítékokat, különösen olyan esetben, amikor az ezen irány- elv 2. cikke (2) bekezdésében szereplő európai előírásokat nem teljeskörűen alkalmazták. A bizonyítékokhoz a gyártó laboratóriumában vagy a részére más alkalmas laboratóriumban elvégzett ellenőrző vizsgálatok eredményeit is mellékelni kell. 7. 3. 7. 4. A bejelentett szervnek meg kell vizsgálnia a kérelmet, és ha a tervezés megfelel ezen irányelv rendelkezéseinek, ki kell adnia a kérelmezőnek egy EK tervezés-felülvizsgálati tanúsítványt. A tanúsítvány a vizsgálat eredményeit, érvényességének feltételeit, a jóváhagyott terv azonosításához szükséges adatokat, és adott esetben az alkatrész működésének leírását tartalmazza. A kérelmezőnek az EK tervezés-felülvizsgálati tanúsítványt kiadó bejelentett szervet a jóváhagyott terv bármely módosításáról tájékoztatnia kell. A jóváhagyott tervet érintő módosításokra kiegészítő jóváhagyást kell szereznie attól a bejelentett szervtől, amely az EK tervezés-felülvizsgálati tanúsítványt kiadta, ha a változtatások érinthetik az ezen irányelv 3. cikke (1) bekezdésében említett alapvető követelmények, illetve az alkatrész alkalmazására előírt feltételek teljesülését. Ezt a kiegészítő jóváhagyást az eredeti EK tervezés-felülvizsgálati tanúsítványhoz adott kiegészítésként bocsátják ki. 7. 5. A bejelentett szerveknek a többi bejelentett szerv felé továbbítaniuk kell az alábbiakra vonatkozó adatokat: – – – a kiadott EK tervezés-felülvizsgálati tanúsítványokat és kiegészítéseiket, a visszavont EK tervezés-felülvizsgálati tanúsítványokat és kiegészítéseiket, az elutasított EK tervezés-felülvizsgálati tanúsítványokat és kiegészítéseiket. 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 27 VI. MELLÉKLET RÉSZEGYSÉGEK: EK-MEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT Ez a melléklet az ezen irányelv 9. cikkében szereplő részegységekre vonatkozik abból a célból, hogy megfeleljenek a 3. cikk (1) bekezdésében említett rájuk vonatkozó alapvető követelményeknek. Az EK-megfelelőségi nyilatkozatot a gyártónak vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselőjének kell elkészíte- nie, illetve ha nincs ilyen személy, akkor annak a természetes vagy jogi személynek, aki, illetve amely a részegységet for- galomba hozza; a nyilatkozatot és a kísérő műszaki dokumentációt dátummal és aláírással kell ellátni. Az EK-megfelelőségi nyilatkozatot és a műszaki dokumentációt ugyanazon a nyelve(ke)n kell készíteni, mint a II. mellék- let 7. 1. 1. pontjában említett kezelési utasítást, és az alábbi adatokat kell tartalmazniuk: – – – – hivatkozást erre az irányelvre, az EK-vizsgálatot megrendelő személy nevét és címét, a részegység leírását, az ezen irányelv 11. cikkében említett bejelentett szerv nevét és címét, amely az EK-vizsgálatot elvégezte, – minden vonatkozó rendelkezést, amelynek a részegységnek meg kell feleljen, különösen az esetleges üzemelési kor- látozásokat és üzemelési feltételeket, – – a VII. mellékletben említett EK-vizsgálat eredményét (EK-megfelelőségi tanúsítvány), annak a személynek az adatait, aki meghatalmazással rendelkezik, hogy érvényes nyilatkozatot írjon alá a gyártó vagy meghatalmazott képviselőjének nevében, illetve ha nincs ilyen személy, úgy annak a természetes vagy jogi sze- mélynek a nevében, aki, illetve amely a részegységet forgalomba hozza. 28 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet VII. MELLÉKLET RÉSZEGYSÉGEK: A MEGFELELŐSÉG MEGÁLLAPÍTÁSA 1. Az EK-vizsgálat során a gyártó vagy a Közösségben honos meghatalmazott képviselője kérelmére, illetve, ha nincs ilyen személy, akkor annak a természetes vagy jogi személynek a kérelmére, aki, illetve amely a részegység forgalmazásáért felelős, egy bejelentett szerv megvizsgálja és tanúsítja azt, hogy az adott részegység: – megfelel ezen irányelv rendelkezéseinek és a Szerződéssel összhangban lévő egyéb vonatkozó rendelkezések- nek, – megfelel a műszaki dokumentációnak, továbbá – elkészült. 2. A részegység vizsgálatát az alábbi szakaszok mindegyikében el kell elvégezni: – – tervezés, konstrukciós és elfogadási próbák a részegység elkészültét követően. 3. A vizsgálati tanúsítványt kísérő műszaki dokumentációnak az alábbiakat kell tartalmaznia: – – – konstrukciós tervek és számítások, elektromos és hidraulikus diagramok, vezérlő áramköri diagramok, számítógépes és automatikus rendszerek, üzemelési és karbantartási utasítások stb. , az ezen irányelv 4. cikke (2) bekezdésében említett, a részegységben alkalmazott biztonsági alkatrészek jegy- zéke, a biztonsági alkatrészek IV. mellékletben említett EK-megfelelőségi nyilatkozatainak egy-egy példánya a meg- felelő konstrukciós tervekkel együtt, és az elvégzett egyéb ellenőrző vizsgálatok, valamint próbák jelentései- ből egy példány. Az EK-vizsgálati eljárással kapcsolatos dokumentációt és levelezést ugyanazon a nyelve(ke)n kell készíteni, mint a II. melléklet 7. 1. 1. pontjában említett kezelési útmutatót. Felügyelet Felügyelet révén kell biztosítani azt, hogy a részegység építése során a műszaki dokumentációból eredő kötele- zettségek teljesüljenek. EK-vizsgálatért felelős bejelentett Az a gyártóműhelyekbe, raktárakba, és szükség esetén az előkészítő üzemekbe, vizsgálati üzemekbe és általában min- den olyan helyre, amelyet a bejelentett szerv feladatának teljesítéséhez szükségesnek tart. A gyártónak vagy meg- hatalmazott képviselőjének, illetve ha nincs ilyen személy, akkor annak a természetes vagy jogi személynek, aki, illetve amely a részegységet forgalomba hozza, biztosítania, illetve biztosíttatnia kell a bejelentett szerv részére e célból minden dokumentumot, nevezetesen a részegységre vonatkozó terveket és dokumentációt. állandó belépési kell biztosítani lehetőséget részére szerv Az EK-vizsgálatért felelős bejelentett szerv köteles rendszeres időszakonként ellenőrzéseket tartani annak érdeké- ben, hogy ezen irányelv rendelkezéseit betartsák. Minden szemléről ellenőrzési jelentést kell átadnia a telephely vezetőjének. Belépési engedélyt kérhet, hogy a munkálatok különböző szakaszait ellenőrizze. Ezen túlmenően a bejelentett szerv előre be nem jelentett időpontban is tarthat szemlét a gyártó üzemekben. Ennek során teljes vagy részleges ellenőrzéseket végezhet. A bejelentett szerv köteles a szemléről jelentést készí- teni és szükség esetén ellenőrzési jelentést benyújtani a telephely vezetőjének. 4. 5. 5. 1. 5. 2. 5. 3. 5. 4. 6. A bejelentett szervek kötelesek rendszeresen közzétenni az alábbiakkal kapcsolatos adatokat: – – – beérkezett EK-vizsgálati kérelmek, kiadott EK-vizsgálati tanúsítványok, elutasított EK-vizsgálati tanúsítványok. 07/5. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 29 VIII. MELLÉKLET A BEJELENTETT SZERVEK KIJELÖLÉSEKOR A TAGÁLLAMOK ÁLTAL FIGYELEMBE VEENDŐ MINIMÁLIS KRITÉRIUMOK 1. A bejelentett szerv, annak vezetője és az igazolási tevékenységekért felelős személyzete nem lehet a bejelentett szerv által vizsgált biztonsági alkatrész, illetve részegység tervezője, gyártója, szállítója, valamint beszerelője vagy ezeknek, illetve annak a természetes vagy jogi személynek a meghatalmazott képviselője, aki, illetve amely a biztonsági alkat- részt, illetve részegységet forgalomba hozza. Az előbbi személyek nem vehetnek részt sem közvetlenül, sem megha- talmazottként a biztonsági alkatrészek, illetve részegységek tervezésében, gyártásában, értékesítésében, javításában vagy üzemeltetésében. Ez nem zárja ki a műszaki információk cseréjét a gyártó és a bejelentett szerv között. 2. A bejelentett szervnek és vizsgáló személyzetének az ellenőrzési műveleteket a legnagyobb fokú szakmai egységes- séggel és műszaki hozzáértéssel kell végeznie, mentesnek kell lenniük bármely olyan – különösen anyagi jellegű – nyomástól és kísértéstől, amely befolyásolná ítéletüket, illetve a vizsgálat eredményét, különösen olyan személyek vagy csoportok részéről, akik az ellenőrzés eredményében érdekeltek. 3. A bejelentett szervnek rendelkezésére kell álljon a szükséges személyzet és a felszerelések ahhoz, hogy megfelelően el tudja végezni az ellenőrzési tevékenységekkel kapcsolatos adminisztratív és műszaki feladatokat; a bejelentett szerv számára hozzáférést kell biztosítani a speciális ellenőrzésekhez szükséges berendezésekhez is. 4. Az ellenőrzésért felelős személyeknek: – – – jó műszaki és szakmai felkészültséggel kell rendelkezniük, az általuk végzett vizsgálatok követelményeit kellően ismerniük kell, és e téren megfelelő tapasztalatokkal kell rendelkezniük, a vizsgálatok eredményeinek hitelesítéséhez szükséges tanúsítványok, jegyzőkönyvek és jelentések elkészítéséhez szükséges ismeretek birtokában kell lenniük. 5. Az ellenőrző személyzet pártatlanságát garantálni kell. Javadalmazásuk nem függhet az elvégzett vizsgálatok szá- mától, illetve ezek eredményétől. 6. A bejelentett szervnek felelősségbiztosítással kell rendelkeznie, kivéve ha az állam a nemzeti jogszabályoknak megfe- lelően átvállalja a felelősséget, vagy ha közvetlenül maga a tagállam felelős az ellenőrzésekért. 7. A bejelentett szerv személyzetét szakmai titoktartás köti (kivéve annak az államnak a hatáskörrel rendelkező közi- gazgatási hatóságaival szemben, amelyben tevékenységét végzi) minden olyan információ tekintetében, amelyet ezen irányelven, illetve az azt hatályba léptető nemzeti jogszabályon alapuló feladatainak végrehajtása során szerez. 30 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/5. kötet IX. MELLÉKLET CE MEGFELELŐSÉGI JEL A CE megfelelőségi jel az alábbi formájú „CE” betűkből áll: A CE-jel kicsinyítése vagy nagyítása esetén a fenti ábrán szereplő arányokat be kell tartani. A CE-jel egyes összetevőinek alapvetően azonos függőleges méretűeknek kell lenni, és ezek nem lehetnek 5 mm-nél kisebbek. Ettől a minimális méretről kisméretű biztonsági alkatrészek esetén el lehet tekinteni. A CE-jel után annak az évszámnak az utolsó két jegyét kell feltüntetni, amelyben a jelet feltüntették, továbbá annak a bejelentett szervnek az azonosító számát, amelyik az ezen irányelv 7. cikk (3) bekezdése szerinti eljárásokat végzi


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0835/00 di Anna Karamanou (PSE) al Consiglio. Disastro ambientale riguardante il Danubio e le regioni danubiane provocato dai bombardamenti NATO.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European cooperation
environmental cooperation
pollution of waterways
war damage

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 46 E/57 (2001/C 46 E/061) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0835/00 di Anna Karamanou (PSE) al Consiglio (20 marzo 2000) Oggetto: Disastro ambientale riguardante il Danubio e le regioni danubiane provocato dai bombardamenti NATO Secondo denunce formulate dal ministro romeno dell(cid:146)Ambiente sig. ra Liliane Mara, il fiume Danubio ha subito piø danni a seguito dei bombardamenti NATO (cid:129) che hanno distrutto ponti, raffinerie di petrolio e industrie chimiche (cid:129) che non a seguito della recente fuoriuscita di cianuro. Tale disastro ambientale, economico e culturale si estende al di l(cid:224) della Serbia e tocca tutte le regioni danubiane, con gravi conseguenze che si protarranno per molti anni. Conosce il Consiglio l(cid:146)entit(cid:224) dei danni e quali misure intende prendere per aiutare i paesi coinvolti a ripristinare in tempi brevi l(cid:146)equilibrio ambientale, economico e culturale in una regione cos(cid:236) sensibile? Risposta (10 luglio 2000) 1. Dalla relazione presentata alla fine del 1999 dalla task force delle Nazioni Unite per i Balcani, risulta chiaramente che alcuni dei bombardamenti effettuati durante il conflitto nel Kosovo hanno contribuito all(cid:146)inquinamento del Danubio; emerge tuttavia che il Danubio Ł da tempo, e di sicuro anteriormente al inquinamento conflitto, uno dei corsi d(cid:146)acqua piø inquinati d(cid:146)Europa a causa di numerose fonti di direttamente imputabili ai paesi rivieraschi. Dalla relazione emerge inoltre che a causa dell(cid:146)elevato grado di inquinamento della regione ancor 2. prima del conflitto Ł difficile effettuare una valutazione comparativa dei danni. Il Consiglio osserva inoltre che in seguito all(cid:146)incidente di Baia Mare l(cid:146)Ungheria e la Romania hanno creato una commissione di esperti incaricata di valutare i danni causati al Danubio. Il Consiglio non mancher(cid:224) di prendere atto con interesse delle loro conclusioni e di quelle della task force organizzata dalla Commis- sione in seguito a questo stesso incidente. 3. Comunque, come Ł stato nuovamente ricordato dall(cid:146)Alto rappresentante per la PESC in apertura della Conferenza regionale di finanziamento del 29 marzo scorso, l(cid:146)impegno dell(cid:146)UE nei confronti della regione dell(cid:146)Europa sudorientale non pu(cid:242) essere contestato. Nell(cid:146)ambito del Patto di stabilit(cid:224), tale impegno contiene gi(cid:224) implicazioni finanziarie importanti sia da parte della Comunit(cid:224) che degli Stati membri e potr(cid:224) concretarsi tra l(cid:146)altro in un sostegno al programma regionale di ricostruzione ambientale (Regional Environment Reconstruction Programme for South Eastern Europe, ReReP) in fase di sviluppo. Tale programma dimostra inoltre lo sforzo di cooperazione tra questi paesi, promosso dall(cid:146)UE, necessario se si vuole veramente ripristinare con successo l(cid:146)equilibrio ambientale in questa regione. (2001/C 46 E/062) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0838/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Uso di sostanze chimiche contro i dimostranti (21 marzo 2000) Per sciogliere le manifestazioni la polizia greca utilizza sostanze chimiche che agiscono sul sistema respiratorio, sulla pelle e sulle mucose provocando dispnea, spasmi muscolari e problemi alla vista in


title: Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om udgiftsudviklingen inden for EUGFL, Garantisektionen - Alarmsystemet nr. 2/2000

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU financing
credit
expenditure
farming sector


title: Rapport de la Commission au Parlement européen et au Conseil sur l'évolution des dépenses du FEOGA-Garantie - Système d'alerte n° 2/2000


title: Besluit van de Raad van 20 maart 2000 ter aanvulling van Besluit 98/627/GBVB inzake een specifieke actie van de Unie voor bijstand op het gebied van mijnopruiming

eurovoc_concepts:
Community budget
Croatia
Western European Union
arms limitation
conventional weapon
operational expenditure

text: L 73/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 3. 2000 BESLUIT VAN DE RAAD van 20 maart 2000 ter aanvulling van Besluit 98/627/GBVB inzake een specifieke actie van de Unie voor bĳstand op het gebied van mĳnopruiming (2000/231/GBVB) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op Gemeenschappelĳk Optreden 96/588/GBVB van 1 oktober 1996 inzake antipersoneelmĳnen (1), met name op artikel 8, in samenhang met artikel 23, lid 2, van het Verdrag betreffende de Europese Unie, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) De Raad heeft bĳ Besluit 98/627/GBVB (2) besloten dat de Europese Unie een specifieke actie op het gebied van mĳnopruiming moet organiseren. Bĳ Besluit 98/628/GBVB (3) heeft de Raad de West-Europese Unie (WEU) verzocht deze actie uit te voeren. Er dient te worden voorzien in bĳkomende financiering om de uitvoering van Besluit 98/627/GBVB voort te zetten, BESLUIT: Artikel 1 Het financieel referentiebedrag voor de uit de uitvoering van Besluit 98/627/GBVB voortvloeiende 1. beleidsuitgaven bedraagt 308 133 EUR voor het jaar 2000. 2. Dit bedrag komt bĳ het in Besluit 98/627/GBVB genoemde bedrag. De WEU wordt van dit besluit in kennis gesteld overeenkomstig de conclusies van de Raad van 14 mei 1996 betreffende de toezending van documenten van de Europese Unie aan de WEU. Artikel 2 Dit besluit wordt van kracht op de dag waarop het wordt aangenomen. Artikel 3 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad. Artikel 4 Gedaan te Brussel, 20 maart 2000. Voor de Raad De Voorzitter J. GAMA (1) PB L 260 van 12. 10. 1996, blz. 1. (2) PB L 300 van 11. 11. 1998, blz. 1. (3) PB L 300 van 11. 11. 1998, blz. 2