title: Erityiskertomus nro 9/2000 Euroopan laajuisista verkoista (TEN) - televiestintä sekä komission vastaukset

eurovoc_concepts:
EU initiative
development policy
information policy
telecommunications
trans-European network

text: 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS nro 9/2000 Euroopan laajuisista verkoista (TEN) (cid:151) televiestint(cid:228) sek(cid:228) komission vastaukset (annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (2000/C 166/01) SIS˜LLYS Kohdat Sivu JOHDANTO. 1 YHTEENVETO T˜RKEIMMIST˜ HUOMAUTUKSISTA. 2(cid:151)11 TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUS. TEN-TELECOM-OHJELMA JA MUUT ALAAN LIITTYV˜T TOIMENPITEET TALOUSARVIOSSA. 12 13 TELEVIESTINT˜ALAN EUROOPAN LAAJUISET VERKOT (TEN-TELECOM-OHJELMA). 14(cid:151)45 TEN-politiikka. 14(cid:151)15 Yleiset TEN-s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. 16(cid:151)17 Varojen k(cid:228)ytt(cid:246) ja yhteenveto tuloksista. 18(cid:151)20 Euro-ISDN:n suuntaviivat vuodelta 1995. 21(cid:151)31 Euro-ISDN:n valmistelevat toimet vuosina 1993(cid:151)1995. 23(cid:151)25 Euro-ISDN-hankkeet. 26(cid:151)31 Uudet suuntaviivat vuodelta 1997. 32(cid:151)37 Uusia suuntaviivoja edelt(cid:228)v(cid:228)t valmistelevat toimet. 34(cid:151)36 Uusien vuoden 1997 suuntaviivojen kattamat hankkeet. 37 Muiden ohjelmien kanssa yhteiset toimenpiteet. 38(cid:151)39 Saavutusten arviointi. 40(cid:151)45 KOORDINOINTI MUIDEN ALAAN LIITTYVIEN TOIMENPITEIDEN KANSSA. 46(cid:151)67 Televiestint(cid:228) tutkimuksen alalla. 47(cid:151)48 Rakennerahastojen merkitys. 49(cid:151)51 EIP:n ja EIR:n merkitys. 52(cid:151)53 Koordinointiv(cid:228)lineet. 54(cid:151)67 Valvontakaaviot. 55(cid:151)56 3 3 3 4 4 4 4 5 7 7 7 8 8 9 10 10 11 11 11 13 14 14 C 166/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 Kohdat Sivu Komission komiteat ja komission hoitama koordinointi. 57(cid:151)61 Kuulemismenettely hankkeiden osalta. 62(cid:151)66 Erityinen osastojen v(cid:228)linen ty(cid:246)ryhm(cid:228). 67 P˜˜TELM˜T JA SUOSITUKSET. 68(cid:151)71 TEKNINEN SANASTO. Komission vastaukset. 14 15 16 16 18 19 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/3 JOHDANTO 1. Televiestint(cid:228) on nopeasti kehittyv(cid:228) ja muuttuva ala, jolla Inter- net ja World Wide Web muodostavat tiedon ja viestinn(cid:228)n valta- tien teollisuuden ja kansalaisten tarpeisiin. T(cid:228)ss(cid:228) kertomuksessa tarkastellaan EU:n politiikan kehityst(cid:228) ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa Euroo- pan laajuisia televiestint(cid:228)verkkoja koskevan ohjelman (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)TEN-Telecom-ohjelma(cid:146)) ja muiden samaan alaan liittyvien toi- menpiteiden osalta. YHTEENVETO T˜RKEIMMIST˜ HUOMAUTUKSISTA 2. Euroopan laajuisia verkkoja (TEN) koskevat yleiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t on laadittu l(cid:228)hinn(cid:228) laajamittaisempia, infrastruktuuriin kohdistuvia toimenpiteit(cid:228) varten eiv(cid:228)tk(cid:228) ne sovellu niin hyvin TEN-Telecom- ohjelman yhteyteen; TEN-Telecom-ohjelmalla edistet(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)hell(cid:228) markkinavaihetta toteutettavia, telemaattisia sovelluksia ja palve- luja koskevia hankkeita (kohdat 16(cid:151)17). 3. TEN-Telecom-ohjelman tulosten arviointi ja raportointi ei ollut komissiossa perusteellista (kohdat 18, 36, 38 ja 56). 4. Komissio antaa kertomuksissaan v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kuvan TEN-Telecom- ohjelman tukitoimenpiteist(cid:228), kun se esittelee n(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet toteutettavuustutkimusten yhteisrahoituksena. Todellisuudessa komissio teki sopimuksia hankkeista, jotka k(cid:228)sittiv(cid:228)t pikemmin- kin monivuotisia toimia kuin pelkki(cid:228) tutkimuksia (kohdat 20 ja 25). 5. TEN-Telecom-ohjelman ja yleishy(cid:246)dyllisi(cid:228) telemaattisia sovel- luksia koskevan tutkimusohjelman v(cid:228)lill(cid:228) on yht(cid:228)l(cid:228)isyyksi(cid:228): tele- maattisten sovellusten tutkimusohjelmassa voidaan my(cid:246)s rahoit- taa l(cid:228)hell(cid:228) markkinavaihetta teht(cid:228)vi(cid:228) toteutettavuustutkimuksia, validointitestej(cid:228) ja kokeiluhankkeita, mutta tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat pie- nempi(cid:228) (kohdat 20 ja 48). 6. Suuntaviivojen antamiseen liittyv(cid:228)t EU:n kuulemis- ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sentekomenettelyt kestiv(cid:228)t kahdessa tapauksessa kaksi vuotta. N(cid:228)in ei pit(cid:228)isi tapahtua innovatiivisella ja nopeasti kehittyv(cid:228)ll(cid:228) alalla. Ensimm(cid:228)iset suuntaviivat olivat l(cid:228)hes vanhentuneet jo tul- lessaan voimaan, sill(cid:228) niiss(cid:228) keskityttiin tiettyyn yksitt(cid:228)iseen tek- nologiaan. Uusien suuntaviivojen piiriin kuuluvat hankkeet k(cid:228)yn- nistettiin my(cid:246)h(cid:228)(cid:228)n (kohdat 21, 28 b ja 32). 7. Komissio toimitti vain yhden tarkastuksen paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228), yhden sopimuksen osalta. Tarkastuksessa ilmeni olennaisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nvas- taisuuksia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi huomattavaa sopi- muspuolta tarkastaessaan, ett(cid:228) kaikkia sopimusvelvoitteita ei ollut noudatettu (kohdat 29-31). 8. TEN-Telecom-ohjelman arvioinnissa ilmeni puutteita; ulko- puolisen tahon tekem(cid:228) v(cid:228)liarviointi valmistui liian my(cid:246)h(cid:228)(cid:228)n, jotta sill(cid:228) olisi ollut vaikutusta vuonna 1999 uusien suuntaviivojen mukaan aloitettujen hankkeiden valintaan; komissio ei ole tutki- nut perusteellisesti, onko tarvetta tukea jatkuvasti TEN-Telecom- ohjelman kautta hankkeita, jotka toteutetaan l(cid:228)hell(cid:228) markkinavai- hetta (kohdat 40-45). 9. Niiden parannusten yhteydess(cid:228), jotka tehtiin rakennerahasto- jen tuella televiestinn(cid:228)n infrastruktuureihin j(cid:228)senvaltioissa, kiin- nitettiin vain v(cid:228)h(cid:228)n huomiota Euroopan laajuisten verkkojen tavoitteeseen, jota olisi voitu edist(cid:228)(cid:228) esimerkiksi kannustamalla kansallisten verkkojen yhteenkytkett(cid:228)vyyden ja yhteentoimivuu- den vaatimia investointeja (kohdat 49-51). 10. TEN-Telecom-ohjelman ja muiden samaan alaan liittyvien EU:n toimien keskin(cid:228)inen koordinointi ei ollut komissiossa riit- t(cid:228)v(cid:228)n kehittynytt(cid:228), jotta synergiavaikutusta olisi voitu lis(cid:228)t(cid:228) ja mahdolliset p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyydet v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228). Aina kun tukea my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)hell(cid:228) markkinavaihetta teht(cid:228)viin toteutettavuustutkimuksiin ja kokeiluhankkeisiin, on pystytt(cid:228)v(cid:228) selv(cid:228)sti osoittamaan, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n- tyyppisten toimien tavoitteet ovat hyvin perusteltuja ja ett(cid:228) niit(cid:228) ei todenn(cid:228)k(cid:246)isesti saataisi toteutettua ilman EU:n tukea. Tilintar- kastustuomioistuin toteaa, ett(cid:228) televiestint(cid:228)alalla on nykyisin kova kilpailu ja ett(cid:228) ala kasvaa nopeasti saamatta huomattavaa julkista tukea mist(cid:228)(cid:228)n, sill(cid:228) alan markkinat ovat vapautuneet ja matka- viestinverkot ovat kehittyneet (kohdat 55-56 ja 62-68). 11. Komissio ei ole kehitt(cid:228)nyt rakennerahastojen alalla selv(cid:228)(cid:228) strategiaa televiestint(cid:228)markkinoiden vapautumista ja yksityist(cid:228)- mist(cid:228) silm(cid:228)ll(cid:228) pit(cid:228)en. Se suoritti rakennerahastoista maksuja tele- viestint(cid:228)alan hankkeisiin, vaikka asianomainen j(cid:228)senvaltio ei ollut saattanut markkinoiden vapauttamista koskevia direktiivej(cid:228) osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja sit(cid:228) vastaan oli t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi k(cid:228)yn- nistetty rikkomismenettely (kohdat 57-61). TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUS 12. EU:n TEN-Telecom-politiikan tavoitteena on muun muassa Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja kehitt(cid:228)minen sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)syn edist(cid:228)minen n(cid:228)ihin verkkoihin (ks. kohta 14). Tarkastuk- sessa tutkittiin, kuinka komissio oli onnistunut ensinn(cid:228)kin tele- viestint(cid:228)politiikan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa ja toiseksi kyseisen politii- kan ja muiden samaan alaan liittyvien, tutkimusohjelman ja rakennerahastojen yhteyteen kuuluvien toimenpiteiden koordi- noinnissa. Tietoja televiestint(cid:228)alan hankkeille my(cid:246)nnetyst(cid:228) tuesta saatiin my(cid:246)s Euroopan investointipankilta (EIP) ja Euroopan inves- tointirahastolta (EIR). TEN-Telecom-ohjelman huomattavimman edunsaajan luona toimitettiin tarkastus, jonka kohteena oli paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) tapahtuva hallinnointi. C 166/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 TEN-TELECOM-OHJELMA JA MUUT ALAAN LIITTYV˜T TOIMENPITEET TALOUSARVIOSSA lisia ponnistuksia sellaisiksi yhteist(cid:228) etua koskeviksi hank- keiksi, jotka j(cid:228)senvaltiot rahoittavat ja jotka yksil(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n. suuntaviivoissa(cid:148). 13. T(cid:228)ss(cid:228) kertomuksessa k(cid:228)sitteell(cid:228) (cid:146)TEN-Telecom-ohjelma(cid:146) vii- tataan talousarvion momenttiin B5-7 2 0 (cid:148)televiestint(cid:228)alan Euroo- pan laajuiset verkot(cid:148) (kauden 1993(cid:151)1998 rahoitussitoumukset 115 miljoonaa ecua). K(cid:228)sitteell(cid:228) (cid:146)televiestinn(cid:228)n TEN-verkkojen alaan liittyv(cid:228)t menot(cid:146) viitataan kaikkiin niihin televiestint(cid:228)alan menoihin, jotka rahoitetaan muualta kuin momentista B5-7 2 0. N(cid:228)m(cid:228) menot k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t tutkimustoimenpiteet (3 668 miljoonaa ecua, mukaan lukien tietotekniikan alan 2 084 miljoonaa ecua), rakennerahastojen tuki (kautta 1994-1999 varten ennakoitujen menojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) noin 2 000 miljoonaa ecua), EIP:n antamat lainat (10 860 miljoonaa ecua kaudella 1993-1998) sek(cid:228) Euroopan investointirahaston lainatakuut (697 miljoonaa ecua kaudella 1993-1998). TELEVIESTINT˜ALAN EUROOPAN LAAJUISET VERKOT (TEN-TELECOM-OHJELMA) TEN-politiikka Yleiset TEN-s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t 16. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2236/95 s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n Euroo- pan laajuisiin liikenteen, televiestinn(cid:228)n ja energian infrastruktuu- riverkkoihin liittyv(cid:228)n yhteis(cid:246)n rahoitustuen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) koske- vista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) (2). Asetuksen 4 artiklassa m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n tuen eri muodot: a) Hankkeita koskevien selvitysten yhteisrahoitus, mukaan lukien esitutkimukset, toteutettavuustutkimukset, arviointitutkimuk- set ja muut tekniset tukimuodot; yhteis(cid:246)n rahoitusosuus ei saisi olla yli 50 prosenttia tutkimuksen kokonaiskustannuk- sista. b) Euroopan investointipankin tai muiden rahoituslaitosten my(cid:246)nt(cid:228)mien lainojen korkotuet. 14. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ((cid:148)Maastrichtin sopi- muksen(cid:148)) voimaantulon my(cid:246)t(cid:228) vuonna 1993 EY:n perustamis- sopimukseen lis(cid:228)ttiin uusi XII osasto, joka on nimelt(cid:228)(cid:228)n (cid:148)Euroo- pan laajuiset verkot(cid:148) (1) ja joka k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) 129 b, c ja d artiklan. Uusien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaan Euroopan unioni c) Euroopan investointirahaston tai muiden rahoituslaitosten lai- natakuiden takuumaksut. d) Suora investointituki asianmukaisesti perustelluissa tapauk- sissa. a) (cid:148)my(cid:246)t(cid:228)vaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen perustami- seen ja kehitt(cid:228)miseen liikenteen, teletoiminnan ja energian infrastruktuurin aloilla (129 b artiklan 1 kohta); e) Yhdistelm(cid:228) a(cid:151)d alakohdassa tarkoitettuja yhteis(cid:246)n tukia; m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) saa olla enint(cid:228)(cid:228)n 10 prosenttia hankkeen kaikista inves- tointikuluista. b) edist(cid:228)(cid:228) kansallisten verkkojen yhteenliitt(cid:228)mist(cid:228) ja yhteentoi- mivuutta (129 b artiklan 2 kohta); c) edist(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) t(cid:228)llaisiin verkkoihin (129 b artiklan 2 kohta); d) ottaa huomioon tarpeen liitt(cid:228)(cid:228) saarialueita, erillisalueita ja syrj(cid:228)seutualueita yhteis(cid:246)n keskusalueisiin (129 b artiklan 2 kohta)(cid:148). 15. Sopimuksen 129 c artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, kuinka EU:n tulee menetell(cid:228) n(cid:228)iden tavoitteiden toteuttamisessa. N(cid:228)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten nojalla Euroopan unioni a) (cid:148)vahvistaa joukon suuntaviivoja, jotka koskevat suunniteltu- jen toimien tavoitteita, painopisteit(cid:228) ja p(cid:228)(cid:228)periaatteita Euroo- pan laajuisten verkkojen alalla; n(cid:228)iss(cid:228) suuntaviivoissa yksil(cid:246)i- d(cid:228)(cid:228)n yhteist(cid:228) etua koskevat hankkeet; b) panee erityisesti teknisen standardoinnin alalla t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kaikki toimet, jotka saattavat osoittautua tarpeellisiksi verk- kojen yhteentoimivuuden turvaamiseksi; c) voi erityisesti toteuttamiskelpoisuutta koskevilla selvityksill(cid:228), lainatakuilla tai korkotuella tukea j(cid:228)senvaltioiden rahoituksel- (1) Nykyisin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen XV osaston 154- 156 artiklat. Komission mukaan TEN-Telecom-ohjelman yhteydess(cid:228) on k(cid:228)y- tetty vain a alakohdassa mainittua rahoitusv(cid:228)linett(cid:228). 17. Yleiset TEN-s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t on suunniteltu laajamittaisia infrastruk- tuuritoimenpiteit(cid:228) varten. Komission tarkoituksena on luoda kan- nustimia, p(cid:228)(cid:228)asiassa osallistumalla toteutettavuustutkimusten rahoittamiseen ja auttamalla sopivien rahoitusl(cid:228)hteiden etsimi- sess(cid:228). Yleiset TEN-s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t eiv(cid:228)t kuitenkaan sovellu yht(cid:228) hyvin TEN-Telecom-ohjelmaan (3), sill(cid:228) ohjelman avulla ei tueta infra- jotka komissio struktuurihankkeita. TEN-Telecom-hankkeet, rahoittaa asianomaisten suuntaviivojen mukaisesti (ks. kohdat 21 ja 32), koskevat l(cid:228)hinn(cid:228) sovellusten ja palvelujen kehitt(cid:228)mist(cid:228) esi- merkiksi seuraavilla aloilla: koulutus, terveys, liikenne, kulttuuri, matkailu ja s(cid:228)hk(cid:246)inen kaupank(cid:228)ynti. (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1995, Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyv(cid:228)n yhteis(cid:246)n rahoi- tustuen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) (EYVL L 228 23. 9. 1995, s. 1). (3) TEN-s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen uusimmat muutokset eiv(cid:228)t muuta tilannetta. Neuvos- ton asetusta (EY) N:o 2236/95 muutettiin 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella N:o 1655/1999 (EYVL L 197, 29. 7. 1999, s. 1). Muutosten tarkoituk- sena on parantaa nykyisen asetuksen soveltamista l(cid:228)hinn(cid:228) laajamit- taisten infrastruktuurihankkeiden osalta siten, ett(cid:228) esimerkiksi ote- taan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n monivuotinen alustava ohjelma, jossa ilmoitetaan TEN- tuen yleinen taso kyseisten laajamittaisten infrastruktuurihankkeiden osalta, tai k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n pieni osa TEN-varoista TEN-infrastruktuurin ris- kip(cid:228)(cid:228)oman rahoitukseen. 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/5 Varojen k(cid:228)ytt(cid:246) ja yhteenveto tuloksista 18. Taulukossa 1 esitet(cid:228)(cid:228)n TEN-Telecom-ohjelmaa koskevat mak- susitoumukset ja maksut kaudelta 1993(cid:151)1998. Tilintarkastus- tuomioistuin on tutkinut rahoitetut toimenpiteet. Komissio ei ole itse laatinut yksityiskohtaista selvityst(cid:228) kaikista TEN-Telecom- ohjelman kautta rahoitetuista tutkimuksista ja hankkeista. Taulukko 1 Maksusitoumukset ja maksut momentissa B5-7 2 0 (cid:148)televiestint(cid:228)alan Euroopan laajuiset verkot(cid:148) vuosina 1993(cid:151)1998 Maksusitoumukset Maksut (milj. ecua) 1993 1994 1995 1996 1997 1998 4,1 17,8 22,6 16,1 26,6 27,4 Yhteens(cid:228) 114,6 L(cid:228)hde: komissio, Sincom. 0,9 8,6 11,1 14,2 17,6 13,5 65,9 19. Taulukosta 2 ilmenee, ett(cid:228) kaudella 1993(cid:151)1998 my(cid:246)nnet- tiin tukea kaiken kaikkiaan 143 tutkimukselle ja hankkeelle yhteens(cid:228) 103,2 miljoonaa ecua. Yksi hanke sai siis keskim(cid:228)(cid:228)rin 722 000 ecua. Kyseiset 143 hanketta valittiin 16 ehdotus- tai tar- jouspyynn(cid:246)n julkaisemisen j(cid:228)lkeen. Asianomaiset kolme tukityyp- pi(cid:228) (Euro-ISDN:n suuntaviivat vuodelta 1995, uudet suuntaviivat vuodelta 1997 sek(cid:228) yhteiset toimenpiteet) esitet(cid:228)(cid:228)n taulukossa 2, ja lis(cid:228)ksi niit(cid:228) tarkastellaan yksityiskohtaisemmin seuraavissa koh- dissa. Hallinnollisiin ja liit(cid:228)nn(cid:228)istoimenpiteisiin (asiantuntijoiden kokouksiin, konferensseihin, tiedotukseen ja julkaisutoimintaan sek(cid:228) selvityksiin) k(cid:228)ytettiin 11,4 miljoonaa ecua (10 prosenttia kaikista k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olleista varoista) eli keskim(cid:228)(cid:228)rin 1,9 miljoo- naa ecua vuodessa. Vuonna 1997 talousarviossa asetettiin ensim- m(cid:228)ist(cid:228) kertaa miljoonan ecun enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kyseisille liit(cid:228)n- n(cid:228)istoimenpiteille. Vuonna 1998 m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) korotettiin 1,2 miljoonaan ecuun. 20. Vaikka komissio teki TEN-Telecom-ohjelman yhteydess(cid:228) vain (cid:148)toteutettavuustutkimuksia(cid:148), se tulkitsi kyseisen k(cid:228)sitteen laajassa merkityksess(cid:228): moneen toteutettavuustutkimukseen sis(cid:228)ltyy tosi- asiassa monivuotisia toimia kuten kokeiluhankkeiden kehitt(cid:228)mi- nen ja kentt(cid:228)kokeet. Tutkimuksen alalla t(cid:228)llaisia toimia pidet(cid:228)(cid:228)n hankkeiden rahoittamisena. Yleishy(cid:246)dyllisi(cid:228) telemaattisia sovel- luksia koskevassa tutkimusohjelmassa (1) voidaan my(cid:246)s rahoittaa toteutettavuustutkimuksia, validointitestej(cid:228) ja kokeiluhankkeita, mutta t(cid:228)llaiset hankkeet eiv(cid:228)t ole yht(cid:228) l(cid:228)hell(cid:228) markkinavaihetta kuin TEN-Telecom-hankkeet (ks. kohta 48). Komissio k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tut- kimusohjelman hankkeiden ja TEN-Telecom-ohjelmaan liittyvien (cid:148)tutkimusten(cid:148) yhteydess(cid:228) samaa vakiomallista tutkimussopimusta. Hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)t menot voivat kattaa kaikki tai osan seuraavista menotyypeist(cid:228): henkil(cid:246)st(cid:246), laitteet, ulkopuoliselta taholta saatu apu, matkat ja p(cid:228)iv(cid:228)rahat, kulutustavarat, tietotekniikka ja yleis- kulut. (1) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 94/801/EY, tehty 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1994, tutkimusta ja teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228), esittely mukaan lukien, kos- kevasta erityisohjelmasta yleisesti kiinnostavien telemaattisten sovel- lusten alalla (1994(cid:151)1998) (EYVL L 334, 22. 12. 1994). N(cid:228)it(cid:228) toimen- piteit(cid:228) jatketaan tutkimuksen viidennen puiteohjelman (kausi 1998(cid:151)2002) yhteydess(cid:228) osana uutta yleisrakennetta. TEN-Telecom-ohjelman tutkimukset ja hankkeet vuosina 1993-1998 Taulukko 2 Pyynn(cid:246)n p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja asianomainen EYVL Ehdotus- tai tarjouspyynn(cid:246)n aihe Valittujen tutkimusten/hankkeiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tetty kesken yhteens(cid:228) EU:n rahoitusosuus (ecuina) (cid:216) (cid:151) Tutkimusten/ hankkeiden kulut (ecuina) I (cid:151) Euro-ISDN:n suuntaviivat A. Euro-ISDN:n valmistelevat toimet 1993(cid:151)1995 27. 3. 93, C 205 26. 3. 94, C 89 27. 7. 94, C 207 6. 5. 95, C 114 2. 8. 95, C 198 1. 9. 95, C 227 Toteutettavuustutkimukset Euro-ISDN Toteutettavuustutkimukset Euro-ISDN Toteutettavuustutkimukset Euro-ISDN Toteutettavuustutkimukset Euro-ISDN Toteutettavuustutkimukset Euro-ISDN (TEN) Valmistelevat toimet Euro-ISDN I A yhteens(cid:228) B. Euro-ISDN-hankkeet 13. 4. 96, C 107 3. 8. 96, C 226 15. 3. 97, C 84 7. 8. 97, S 152 Euro-ISDN:n kehitt(cid:228)minen Euroopan laajuiseksi tietoliikenneverkoksi Televiestinn(cid:228)n infrastruktuureja koskevat tutkimukset Euro-ISDN:n kehitt(cid:228)minen Euroopan laajuiseksi tietoliikenneverkoksi Euro-ISDN:n tilannetta koskeva tutkimus II (cid:151) Uudet suuntaviivat 1997 A. Valmistelevat toimet 24. 7. 93, C 200 Valmistelevat toimet TEN-IBC I B yhteens(cid:228) B. Uusien suuntaviivojen kattamat hankkeet 15. 1. 98, C 10 14. 3. 98, C 79 14. 3. 98, C 79 Yleishy(cid:246)dylliset hankkeet: verkot Tuki- ja yhteensovittamishankkeet Yleishy(cid:246)dylliset hankkeet: peruspalvelut ja sovellukset II B yhteens(cid:228) III (cid:151) Muiden ohjelmien kanssa yhteiset toimenpiteet 6. 6. 96, C 162 17. 12. 96, C 381 Matkailualan pk-yritysten mainonnan ja kaupan edist(cid:228)minen Internetin avulla Koulutusalan multimediaa koskevat hankkeet III yhteens(cid:228) Yhteens(cid:228) (1) Lis(cid:228)ksi rahoitettiin kolme tutkimusta momentista B5-4 0 1 (teletoimintaa ja postia koskevan yhteis(cid:246)n politiikan m(cid:228)(cid:228)rittely ja soveltaminen). (2) Lis(cid:228)ksi rahoitettiin kaksi tutkimusta momentista B5-4 0 1. (3) Kaksi hanketta hyl(cid:228)ttiin. (4) Lis(cid:228)ksi rahoitettiin kolme hanketta momentista B5-4 0 1. L(cid:228)hde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin TEN-Telecomia koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ja komission hankeluettelojen perusteella. 11 5 10 1 4 11 42 3 1 4 14 60 11 5 10 (1) 1 (2) 4 14 45 (3) 10 2 (4) 12 1 25 14 9 2 20 31 15 13 28 1 689 600 2 487 100 4 886 400 97 800 1 759 900 9 486 300 153 600 497 420 488 640 97 800 439 975 677 593 20 407 100 453 491 16 384 300 753 900 9 165 300 147 000 1 638 430 376 950 763 775 147 000 26 450 500 1 058 020 18 012 500 1 286 607 8 320 800 1 123 300 17 027 800 924 533 561 650 851 390 26 471 900 853 932 2 865 000 9 021 600 191 000 693 969 11 886 600 424 521 143 103 228 600 721 878 3 3 7 2 12 21 9 2 20 31 15 13 28 83 C 1 6 6 / 6 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 1 5 6 2 0 0 0 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/7 Euro-ISDN:n suuntaviivat vuodelta 1995 21. ISDN on ollut yhteis(cid:246)n televiestint(cid:228)politiikan keskeinen osa- alue vuodesta 1984 asti. Joulukuussa 1986 neuvosto julkaisi suo- situksen ISDN:n koordinoidusta k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notosta Euroopan yhtei- s(cid:246)ss(cid:228) (1). T(cid:228)st(cid:228) varhaisesta sitoutumisesta huolimatta EY:n perustamissopimuksen 129 c artiklassa tarkoitetut suuntavii- vat (2) annettiin vasta 9. marraskuuta 1995 eli yli kaksi vuotta komission ehdotuksen j(cid:228)lkeen (ehdotus oli esitetty 1. syyskuuta 1993). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoprosessiin kului liian pitk(cid:228) aika televiestin- n(cid:228)n kaltaisella nopeasti kehittyv(cid:228)ll(cid:228) alalla, ja komissio aloitti vii- veen vuoksi ohjelman tilap(cid:228)iselt(cid:228) perustalta. 22. Suuntaviivojen liitteess(cid:228) II luetellut yleishy(cid:246)dylliset hankkeet eiv(cid:228)t ole varsinaisia hankkeita vaan yleisi(cid:228) kohdealoja (esimerkiksi Euro-ISDN koulutuksen ja tutkimuksen tai terveydenhuollon aloilla). Euro-ISDN:n valmistelevat toimet vuosina 1993(cid:151)1995 23. TEN-Telecom-ohjelman kolmena ensimm(cid:228)isen(cid:228) vuonna (1993(cid:151)1995) EU:n avustuksia my(cid:246)nnettiin 45 hankkeeseen (31 toteutettavuustutkimukseen ja 14 valmistelevaan toimeen, ks. tau- lukko 2) yhteens(cid:228) 20,4 miljoonaa ecua. Tuolloin ohjelmalla ei viel(cid:228) ollut oikeusperustaa, jossa olisi m(cid:228)(cid:228)ritetty yleishy(cid:246)dyllisten hank- keiden yksil(cid:246)imisess(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)t tavoitteet ja painopistealueet. N(cid:228)in ollen 45 hanketta valittiin tuen piiriin ennen kuin perusta- missopimuksen 129 c artiklassa vaaditut suuntaviivat oli laadittu. 24. Viiden ensimm(cid:228)isen tarjouspyynn(cid:246)n seurauksena komissio teki sopimuksia toteutettavuustutkimusten rahoittamisesta. Tut- kimukset kattoivat yhdess(cid:228) monia eri aiheita, ja niiden joukossa oli muun muassa useita Euro-ISDN:(cid:228)(cid:228) koskevia markkinatutki- muksia (3). Komissio ei pystynyt esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n mit(cid:228)(cid:228)n aineistoa siit(cid:228), kuinka se oli kyseisi(cid:228) tutkimuksia hy(cid:246)dynt(cid:228)nyt. Lis(cid:228)ksi kahden tarjouspyynn(cid:246)n seurauksena (hein(cid:228)kuun 1994 ja toukokuun 1995 tarjouspyynn(cid:246)t) rahoitettiin yhteens(cid:228) viitt(cid:228) tutkimusta talousar- vion momentista B5-4 0 1 (4). Vaikka asianomaisten hankkeiden toteuttajat olivat vastanneet Euro-ISDN:(cid:228)(cid:228)n liittyv(cid:228)(cid:228)n tarjouspyyn- t(cid:246)(cid:246)n, komissio oli noudattanut (cid:148)joustavaa(cid:148) l(cid:228)hestymistapaa ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt rahoittaa osan hankkeista toisesta budjettikohdasta. 25. Komission viimeisess(cid:228) ehdotuspyynn(cid:246)ss(cid:228), joka edelsi suun- taviivojen voimaantuloa, ei ollut en(cid:228)(cid:228) otsikkona (cid:148)toteutettavuus- (1) Neuvoston suositus, annettu 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1986, ISDN- Euroopan yhteis(cid:246)ss(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notosta verkon koordinoidusta (EYVL L 382, 31. 12. 1986, s. 36). (2) Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s N:o 2717/95/EY, tehty 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1995, Euro-ISDN:n (digitaalinen monipalvelu- verkko) kehitt(cid:228)mist(cid:228) Euroopan laajuisena verkkona koskevista suun- taviivoista (EYVL L 282, 24. 11. 1995, s. 16). (3) Mukaan lukien tiedonsiirto, s(cid:228)hk(cid:246)posti, p(cid:228)(cid:228)tteet, verkonhallinta, kau- kovalvonta ja -suojelu. Komissiolle tehtiin my(cid:246)s mahdollisia sovel- luksia koskevia selvityksi(cid:228) sek(cid:228) Euro-ISDN:n vaikutuksia koskevia tut- kimuksia. (4) Talousarvion momentti B5-4 0 1 (cid:148)Teletoimintaa ja postia koskevan yhteis(cid:246)n politiikan m(cid:228)(cid:228)rittely ja soveltaminen(cid:148). tutkimus(cid:148) vaan ensimm(cid:228)ist(cid:228) kertaa (cid:148)valmistelevat toimet(cid:148) (5). Siin(cid:228) oli kyse rahoituksesta, joka kattoi enint(cid:228)(cid:228)n 50 prosenttia kokei- luhankkeiden kehitt(cid:228)misest(cid:228) ja kentt(cid:228)kokeista aiheutuneista kuluista. Kyseisten hankkeiden aiheena oli Euro-ISDN:n k(cid:228)ytt(cid:246) eri tarkoituksiin (6). N(cid:228)in ollen TEN-Telecom-ohjelmasta ei en(cid:228)(cid:228) rahoi- tettu pelkki(cid:228) tutkimuksia vaan my(cid:246)s kokeiluhankkeiden t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanoa. Euro-ISDN-hankkeet 26. Marraskuussa 1995 laadittujen Euro-ISDN:n suuntaviivojen 3 artiklan mukaan ISDN-verkosta piti kehitt(cid:228)(cid:228) ensimm(cid:228)inen Euroopan laajuinen verkko ja kaikkien saatavilla olevien palvelu- jen verkko. Kehitt(cid:228)misen tuli tapahtua yleishy(cid:246)dyllisten (eli ylei- sesti hy(cid:246)dyllisi(cid:228) aloja koskevien) hankkeiden muodossa. 27. Huhtikuun 13. p(cid:228)iv(cid:228)n 1996 ja elokuun 7. p(cid:228)iv(cid:228)n 1997 v(cid:228)li- sen(cid:228) aikana julkaistiin kaksi ehdotuspyynt(cid:246)(cid:228) ja kaksi tarjouspyyn- t(cid:246)(cid:228), jotka koskivat Euro-ISDN:n kehitt(cid:228)mist(cid:228) Euroopan laajuiseksi televiestint(cid:228)verkoksi. Yhteens(cid:228) 25 hanketta valittiin TEN-Telecom- tuen piiriin (kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 26,5 miljoonaa ecua) (ks. taulukko 2). Kahden tutkimuksen tapauksessa (753 900 ecua) tuki kattoi kulut 100-prosenttisesti vastoin yleisi(cid:228) TEN-s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). My(cid:246)s kolmen muun tutkimuksen yhteydess(cid:228) tuki kattoi kulut 100-prosenttisesti ja se maksettiin vuoden 1996 talousarvion momentista B5-4 0 1 eik(cid:228) TEN-Telecomia koskevasta momentista (B5-7 2 0), vaikka komissio ilmoitti tutkimukset hankeluettelossaan TEN-Telecom- hankkeiksi. 28. Komissio tarkastaa hankkeet vuosittain. Tavallisesti hankkei- den (cid:148)tutkimusvaihe(cid:148) kest(cid:228)(cid:228) kaksi vuotta, ja n(cid:228)in ollen 31. joulu- kuuta 1998 menness(cid:228) oli saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen yhden tutkimuksen (Euro-ISDN:n tilannetta koskeva tutkimus) rahoitukseen liittyv(cid:228)t ja tekniset erittelyt ja vain kolme Euro-ISDN-hanketta (GTS, No Problems ja Medsalus). Asianomaisten loppukertomusten tarkas- telu antaa aiheen seuraaviin huomautuksiin: a) Kaksivuotisessa (cid:148)Global Telecommunications Services (GTS)(cid:148) -hankkeessa oli kyse yhteis(cid:246)n osalta kaiken kaikkiaan 0,4 mil- joonan ecun menoista, joilla edistettiin uusia tietotekniikan televiestint(cid:228)sovelluksia eri yrityksiss(cid:228) Kreikassa. Hanke k(cid:228)sitti laajan yrityssektorin markkinatutkimuksen, toteutettavuustut- kimuksen sek(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen kahdeksan televiestint(cid:228)solmun asentamisen ja koek(cid:228)yt(cid:246)n. Osallistujien joukossa oli yksityi- nen kreikkalainen televiestint(cid:228)alan yritys, joka piti hanketta hyvin onnistuneena investointina: hankkeen tuottama voitto oli huomattava ja lis(cid:228)ksi kyseinen yritys pystyi saavuttamaan johtavan aseman niiden kreikkalaisten yritysten joukossa, jotka ovat alkaneet toimia lis(cid:228)arvoverkkopalvelujen vapautuneilla markkinoilla. Her(cid:228)(cid:228) kysymys, oliko yhteis(cid:246)n tuki tarpeen t(cid:228)l- laisissa olosuhteissa. b) (cid:148)No Problems(cid:148) -hanke (Non-proprietary reliable electronic mail joka sai yhteis(cid:246)n tukea 1,5 miljoonaa ecua, system), (5) Ehdotuspyynt(cid:246) Euro-ISDN:n valmistelevista toimista (EYVL C 227, 1. 9. 1995, s. 14). (6) Euro-ISDN:n k(cid:228)ytt(cid:246) terveydenhuollon alalla, liikenteen tietokeskusten yhdist(cid:228)misess(cid:228), korkeakoulujen et(cid:228)opiskeluverkkona, et(cid:228)ty(cid:246)skentelyn perustana tai pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) s(cid:228)hk(cid:246)i- sess(cid:228) kaupank(cid:228)ynniss(cid:228). C 166/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 toteutettiin It(cid:228)vallassa. Sen tavoitteena oli uusien s(cid:228)hk(cid:246)isten palveluiden kehitt(cid:228)minen s(cid:228)hk(cid:246)ist(cid:228) kaupank(cid:228)ynti(cid:228) ja s(cid:228)hk(cid:246)- postia varten. Yksi hankkeen alkuper(cid:228)isist(cid:228) tavoitteista oli edist(cid:228)(cid:228) ISDN:n kehitt(cid:228)mist(cid:228) Euroopan laajuiseksi televiestin- t(cid:228)verkoksi. Kun hanke oli k(cid:228)ynnistynyt, ilmeni kuitenkin, ett(cid:228) Internetist(cid:228) oli tullut johtava teknologia. Jotta kehityksess(cid:228) olisi pysytty mukana, muutettiin sopimuksen teknist(cid:228) liitett(cid:228) ja kehitettiin Internetiin suuntautuva strategia. Vaikka ISDN osoittautui sopivaksi ratkaisuksi verkkoyhteyden saamiseksi Internetiin, hanke osoitti, ett(cid:228) Euro-ISDN:(cid:228)(cid:228) koskevissa suun- taviivoissa oli keskitytty liian yksipuolisesti vain yhteen tiet- tyyn teknologiaan. Lis(cid:228)ksi hankkeen johtaja totesi, ett(cid:228) muut yritykset olivat aloittaneet er(cid:228)(cid:228)n kyseess(cid:228) olleen sovelluksen kaupallisen hy(cid:246)dynt(cid:228)misen ennen toteutettavuustutkimuksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen saamista. c) Espanjassa toteutetun (cid:148)Medsalus(cid:148)-hankkeen tavoitteena oli kehitt(cid:228)(cid:228) Euro-ISDN:(cid:228)(cid:228)n perustuva terveydenhuollon verkko V(cid:228)limeren alueelle. Terveydenhuollon alan asiantuntijoiden ja laitosten et(cid:228)yhteisty(cid:246)n on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) toteutua kolmessa seuraa- vassa muodossa: et(cid:228)diagnoosit, et(cid:228)opetus ja et(cid:228)tiedotus. Ei ole varmaa, onko t(cid:228)llainen palvelu saatu toimimaan. 29. Ne ainoat tarkastukset, jotka komissio toimitti paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228), kohdistuivat kahteen sopimuspuoleen (cid:148)Digital content for culture(cid:148) -sopimuksen nelj(cid:228)st(cid:228) sopimuspuolesta (tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 0,5 miljoonaa ecua). Kyseinen sopimus kuului Euroopan kulttuuriperinn(cid:246)n alaan (museoiden kokoelmia koskevan luettelon julkaiseminen Interne- tiss(cid:228)). Tarkastuksessa ilmeni, ett(cid:228) ty(cid:246) ei ollut edennyt tyydytt(cid:228)- v(cid:228)sti. P(cid:228)(cid:228)asiallinen sopimuspuoli oli teett(cid:228)nyt l(cid:228)hes koko hank- keen alihankkijalla komission tiet(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ja sopimusehtojen vastaisesti. Markkinoille ilmestyi lis(cid:228)ksi standardiohjelmistoja, mik(cid:228) teki tietyt osat hankkeesta tarpeettomiksi. Huomattavin ali- hankkija, Etel(cid:228)-Afrikan tasavallassa toimiva yritys, ei pystynyt esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n (laskuja lukuun ottamatta) n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) se olisi todella ty(cid:246)skennellyt hankkeen parissa. Komissio antoi elokuussa 1998 perint(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen, joka koski suurinta osaa maksetuista tukim(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) (1). Lokakuussa 1998 p(cid:228)(cid:228)asiallinen sopimuspuoli maksoi peritt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olleen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n, johon sis(cid:228)ltyiv(cid:228)t kahden kump- panina olleen osapuolen velkam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t (yhteens(cid:228) 301 292 ecua). Toinen tarkastettu sopimuspuoli ei ole maksanut (148 382 ecua), ja komissio on aloittanut oikeustoimet maksun saamiseksi. 30. Saadakseen lis(cid:228)tietoja sopimusten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta tilin- tarkastustuomioistuin toimitti TEN-Telecom-ohjelman huomatta- vimman sopimuspuolen luona tarkastuksen paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) (2). Kyseinen sopimuspuoli ei teett(cid:228)nyt t(cid:246)it(cid:228) omalla henkil(cid:246)st(cid:246)ll(cid:228)(cid:228)n vaan liikekumppaneina toimivien yritysten henkil(cid:246)st(cid:246)ll(cid:228). Koska palkkojen maksajina olivat liikekumppanit eik(cid:228) sopimuspuoli tien- nyt palkkojen m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228), komissiolle ilmoitettiin todellisesti aiheu- tuneiden m(cid:228)(cid:228)rien sijaan budjetoidut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t. T(cid:228)t(cid:228) komission ei olisi pit(cid:228)nyt hyv(cid:228)ksy(cid:228). Lis(cid:228)ksi sopimuspuoli teki usein osasta t(cid:246)it(cid:228) alihankintasopimuksia ulkopuolisten konsulttien kanssa, ilman ett(cid:228) se olisi saanut ensin komissiolta kirjallisen hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228) oli vastoin sopimuspuolen velvoitteita. (1) Perint(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys kattaa my(cid:246)s toisen Info 2000 -ohjelmaan kuuluvan hankkeen, jossa on samat sopimuspuolet ja jonka yhteydess(cid:228) esitet- tiin tekaistuja menoilmoituksia. (2) France Telecom Expertel, joka on sopimuspuolena 11 sopimuksessa; EY:n tuen yhteism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 7,9 miljoonaa ecua. 31. Hankkeisiin liittyv(cid:228)t virheet, jotka havaittiin tilintarkastus- tuomioistuimen ja komission tarkastusten yhteydess(cid:228) eri j(cid:228)sen- valtioissa, ovat osoitus siit(cid:228), ett(cid:228) osa mahdollisista merkitt(cid:228)vist(cid:228) virheist(cid:228) ja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nvastaisuuksista voi j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) havaitsematta, jollei paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) toimiteta tarkastuksia. Uudet suuntaviivat vuodelta 1997 32. Kes(cid:228)kuun 17. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1997 tulivat voimaan Euro-ISDN:n suuntaviivojen rinnalle uudet TEN-Telecomia koskevat suuntavii- vat. Uusien suuntaviivojen antaminen oli j(cid:228)lleen kest(cid:228)nyt kaksi vuotta, sill(cid:228) komissio oli esitt(cid:228)nyt ensimm(cid:228)isen ehdotuksen 7. kes(cid:228)- kuuta 1995 (3). Uusissa suuntaviivoissa (4) todetaan, ett(cid:228) (cid:148)ISDN on ainoastaan v(cid:228)livaihe(cid:148). Euro-ISDN:n tukemisen lis(cid:228)ksi suuntavii- voissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n laajakaistaisten monipalveluverkkojen eli IBC- verkkojen sek(cid:228) Broadband matkaviestint(cid:228)- ja satelliittipalvelujen tukemisesta. Niiss(cid:228) t(cid:228)smen- net(cid:228)(cid:228)n edelleen yleishy(cid:246)dyllisten hankkeiden yleisi(cid:228) kohdealoja tai aiheita. Communication) (Integrated 33. Suuntaviivoissa m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s uusi kehys Euroopan laa- juisille televiestint(cid:228)verkoille. Kyseess(cid:228) on kolmesta eri tasosta muo- dostuva malli, joka k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) perusverkot, peruspalvelut ja sovel- lukset (5). Uutta on my(cid:246)s vuotuinen ty(cid:246)ohjelma, jonka komissio laatii ja jossa t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisemmin yleishy(cid:246)dylliset hankkeet. Lis(cid:228)ksi ty(cid:246)ohjelman avulla pyrit(cid:228)(cid:228)n varmistamaan, ett(cid:228) yleishy(cid:246)dyllisten hankkeiden painopistealueilla pysyt(cid:228)(cid:228)n mukana tekniikan kehityksess(cid:228). Uusia suuntaviivoja edelt(cid:228)v(cid:228)t valmistelevat toimet 34. Neuvostolle ja Euroopan parlamentille 22. hein(cid:228)kuuta 1993 osoittamassaan tiedonannossa (6) komissio totesi valmistelevat toimenpiteet tarpeellisiksi IBC-verkkojen alalla. Hein(cid:228)kuussa 1993 julkaistun tarjouspyynn(cid:246)n j(cid:228)lkeen tehtiin sopimukset 14 hank- keen osalta. Erityist(cid:228) huomiota kiinnitettiin koeluontoisten asynk- ronisten tiedonsiirtoverkkojen (ATM) perusedellytyksiin ja -m(cid:228)(cid:228)rityksiin. Vuoden 1994 puoliv(cid:228)liss(cid:228) yht(cid:228)toista n(cid:228)ist(cid:228) hank- keista jatkettiin, ja lis(cid:228)ksi tehtiin laajakaistakokeiluja tiiviiss(cid:228) yhteis- ty(cid:246)ss(cid:228) JAMES-tutkimushankkeen kanssa (7). Syyskuussa 1995 yhdeks(cid:228)n hanketta sai jatkoluvan edelleen; kokeet saatiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- seen joulukuun 1996 ja huhtikuun 1997 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana (8). 35. TEN-Telecom-ohjelman IBC:t(cid:228) koskevat valmistelevat toimet jatkuivat siten yli kolme vuotta. Kuten taulukosta 2 ilmenee, yhteis(cid:246) rahoitti n(cid:228)it(cid:228) 14:(cid:228)(cid:228) hanketta yhteens(cid:228) 18 miljoonalla eculla, joista 1,9 miljoonaa ecua osoitettiin ensimm(cid:228)iseen vaiheeseen, 7,8 mil- joonaa ecua toiseen vaiheeseen ja 8,3 miljoonaa ecua kolmanteen (3) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista (EYVL C 302, 14. 11. 1995, s. 23). (4) Euroopan parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s N:o 1336/97/EY, tehty 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997, Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista (EYVL L 183, 11. 7. 1997, s. 12). (5) Kolmesta tasosta muodostuva malli esitet(cid:228)(cid:228)n suuntaviivojen liitteess(cid:228) I. (6) KOM(93) 372 lopullinen. (7) Erityisten tutkimusohjelmien (ACTS, Telematik ja Esprit) yhteydess(cid:228) kyseiseen hankkeeseen osallistui 18 eurooppalaista verkko- operaattoria, jotka kehittiv(cid:228)t ja toteuttivat sen yhteydess(cid:228) ATM- yhteenkytkett(cid:228)vyytt(cid:228). (8) Loppukertomus Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvist(cid:228) valmiste- luista: Integroitu laajakaistaviestint(cid:228), KOM(1998) 45 lopullinen. 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/9 vaiheeseen. EU:n rahoitus kattoi n(cid:228)iden toimien yhteydess(cid:228) 100 prosenttia tutkimuskuluista ja 50 prosenttia kokeista aiheutu- neista kuluista. Kolmannen vaiheen hankkeisiin olisi kuitenkin pit(cid:228)nyt soveltaa syyskuussa 1995 voimaan tulleita yleisi(cid:228) TEN- s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), joiden mukaan kaikista tutkimuskuluista voidaan rahoit- taa enint(cid:228)(cid:228)n 50 prosenttia ja hankkeen kaikista investointiku- luista enint(cid:228)(cid:228)n 10 prosenttia. Kolmannen vaiheen hankkeille maksettiin siis arviolta 3 miljoonaa ecua liikaa. IBC:n valmistelevat rahoitettiin TEN-Telecom- toimet 36. ohjelmasta, mutta niit(cid:228) ei mainittu Euroopan laajuisia verkkoja koskevissa vuosikertomuksissa (1), vaikka n(cid:228)iss(cid:228) kertomuksissa mainittiin kaikki muut valmistelevat toimet. N(cid:228)in ollen komission TEN-Telecomia koskevassa kertomuksessa antamat tiedot olivat ep(cid:228)t(cid:228)ydellisi(cid:228). Uusien vuoden 1997 suuntaviivojen kattamat hankkeet 37. Uusien suuntaviivojen mukainen ehdotuspyynt(cid:246) julkaistiin 15. tammikuuta 1998, ja lis(cid:228)ksi julkaistiin kaksi muuta ehdotus- pyynt(cid:246)(cid:228) 14. maaliskuuta 1998 (2). Taulukossa 3 esitet(cid:228)(cid:228)n valinta- menettelyn tulokset. Pyynt(cid:246)(cid:246)n tuli vastauksena 160 ehdotusta, joiden joukosta valittiin 31 hanketta; EU:n rahoitus oli 26,4 mil- joonaa ecua. Ehdotusten suhteellisen suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) johtui osittain siit(cid:228), ett(cid:228) vuodelle 1998 ei ollut en(cid:228)(cid:228) saatavissa varoja erityisen telematiikan tutkimusohjelman yhteydess(cid:228); oli siksi tarpeen etsi(cid:228) vaihtoehtoisia rahoitusl(cid:228)hteit(cid:228). Ensimm(cid:228)iset toimet k(cid:228)ynnistyiv(cid:228)t vuoden 1999 alussa, ja ne saadaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vuonna 2000 tai 2001. Vuonna 1998 TEN-Telecomia koskevien suuntaviivojen perusteella valitut hankkeet Taulukko 3 Ehdotusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Valittujen hankkeiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Maksusitoumukset milj. ecua % Peruspalvelut: (Internet-puhelinliikenne, matkapuhelinpalvelut satelliit- tien v(cid:228)lityksell(cid:228), tietojen turvaamista koskevat palvelut) Sovellukset: Opetus ja koulutus Kulttuuriperint(cid:246) Pk-yrityksi(cid:228) koskevat sovellukset ja palvelut Liikenne Ymp(cid:228)rist(cid:246) ja h(cid:228)t(cid:228)tilanteiden hallinta Terveydenhuolto Kaupunkien ja alueellinen tiedotustoiminta Verkot: Satelliittiverkot arkistojen alalla) (esim. terveydenhuollon ja elokuva- Matkaviestint(cid:228)verkot (liikenteen ja multimedian alalla) Yleisverkot (kehitt(cid:228)minen ja yhteentoimivuus) Tuki ja yhteensovittaminen L(cid:228)hde: komissio. Yhteens(cid:228) 31 16 11 26 14 7 16 11 10 4 4 10 160 5 1 2 6 3 1 2 (cid:151) 7 2 (cid:151) 2 31 5,2 19,7 1,0 0,7 4,5 1,6 0,5 3,5 (cid:151) 6,6 1,7 (cid:151) 1,1 3,8 2,6 17,0 6,1 1,9 13,3 (cid:151) 25,0 6,4 (cid:151) 4,2 26,4 100 (1) Yleisten TEN-s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 16 artiklan mukaan komission on laadittava vuosittain toimintakertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sek(cid:228) alueiden komitealle. (2) EYVL C 10, 15. 1. 1998, s. 16 (perusverkot); EYVL C 79, 14. 3. 1998, s. 15 (peruspalvelut ja sovellukset) ja s. 14 (tuki- ja yhteensovittamis- toimet). C 166/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 Muiden ohjelmien kanssa yhteiset toimenpiteet 38. Yleisten TEN-s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 5 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n seuraavaa: (cid:148)t(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa s(cid:228)(cid:228)dettyj(cid:228) rahoitusvaroja ei yleisesti ottaen ole tarkoitettu sellaisiin hankkeisiin tai hankkeiden vaiheisiin, jotka saavat rahoitusta muista yhteis(cid:246)n l(cid:228)hteist(cid:228)(cid:148). T(cid:228)st(cid:228) huolimatta TEN-Telecom-ohjelmassa rahoitetaan 28:aa hanketta yhteens(cid:228)11,9 miljoonalla eculla kahden sellaisen toimenpiteen kautta, jotka toteutetaan yhdess(cid:228) muiden ohjelmien kanssa. Yht(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)ist(cid:228) hankkeista ei ollut saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen 31. joulukuuta 1998 men- ness(cid:228). Ensimm(cid:228)inen yhteinen toimenpide koski matkailualan pien- ten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) mainonnan ja kaupan edist(cid:228)mist(cid:228) Internetin avulla. Ehdotuspyynn(cid:246)ss(cid:228) (1) ei tuotu sel- v(cid:228)sti esiin, ett(cid:228) TEN-Telecom-ohjelmasta rahoitettiin pk-yrityksi(cid:228) koskevia toimenpiteit(cid:228) matkailualalla. Siin(cid:228) pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n mainittiin, ett(cid:228) toimenpiteiden rahoittajina olivat Information Society Initiatives ja SME Community Initiative Reserve of Technical Assistance. 39. Toinen toimenpide koskee koulutukseen liittyvi(cid:228) multime- diatoimintoja. Komissio perusti vuonna 1995 koulutusohjelmis- toja ja multimediaa k(cid:228)sittelev(cid:228)n ty(cid:246)ryhm(cid:228)n, joka ehdotti, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n eri ohjelmat nivellett(cid:228)isiin paremmin toisiinsa (2). Kyse on nelj(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)osastosta ja kuudesta ohjelmasta (TEN-Telecom mukaan lukien) (3). Komissio paransi menettelyj(cid:228) ottamalla kyseis- ten hankkeiden kohdalla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vakiomallisen sopimuksen; n(cid:228)in saatiin poistettua sopimusehdoissa olleet erot (4). T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)l- keen komissio ei ole tutkinut, tarvitaanko samanlaisia tavoitteita varten niin monta erilaista EU:n rahoitusl(cid:228)hdett(cid:228), eik(cid:228) siis pyrki- nyt t(cid:228)t(cid:228) kautta hallinnoinnin yksinkertaistamiseen ja tehostami- seen. Saavutusten arviointi 40. Komissio oli suunnitellut arvioivansa kaikki TEN-Telecomin valmistelevat toimet kaudelta 1993(cid:151)1995 voidakseen tehd(cid:228) tar- vittavat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t my(cid:246)hempi(cid:228) toimia varten. Arviointi oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) toteuttaa selvityksen(cid:228), jonka otsikkona oli (cid:148)valmistelevista toi- mista saadut kokemukset(cid:148). Arviointia, jonka osalta j(cid:228)rjestettiin tarjouspyynt(cid:246)menettely vuonna 1996, ei kuitenkaan tehty, sill(cid:228) hankintoja ja sopimuksia k(cid:228)sittelev(cid:228) neuvoa-antava komitea piti (1) EYVL C 162, 6. 6. 1996, s. 21. (2) Ty(cid:246)ryhm(cid:228)n raportti (cid:148)Educational software and multimedia(cid:148), Euroopan komission ty(cid:246)paperi, SEC(96) 1426. (3) PO III: tietotekniikan tutkimusohjelma (EYVL L 334, 22. 12. 1994, sit(cid:228) liian kalliina ja antoi siksi kielteisen lausunnon (5). Komissio ei yritt(cid:228)nyt saada parempia tarjouksia. Tilintarkastustuomioistui- men k(cid:228)sityksen mukaan onnistuneet ja hy(cid:246)dylliset tutkimukset j(cid:228)iv(cid:228)t t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi yksil(cid:246)im(cid:228)tt(cid:228) ja hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) tulevien toi- menpiteiden perustana. 41. Vaikka toiminnassa ei saavutettu alkuper(cid:228)ist(cid:228) tavoitetta, jonka mukaan Euro-ISDN:st(cid:228) oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kehitt(cid:228)(cid:228) kaikkien saatavilla oleva palvelu, er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) komission selvityksess(cid:228) (6) todettiin seuraavin perustein, ett(cid:228) Euro-ISDN:(cid:228)(cid:228) voidaan pit(cid:228)(cid:228) esimerkkin(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n onnistuneesta yhteisty(cid:246)st(cid:228): a) Kahdeksassa j(cid:228)senvaltiossa saavutettiin markkinoilla yli viiden prosentin osuus (vuoden 1997 loppuun menness(cid:228)) ja kasvun ennustettiin jatkuvan. b) Euro-ISDN:ll(cid:228) oli huomattava merkitys teknologiana, jonka kautta saatiin verkkoyhteys Internetiin. c) ISDN-palvelujen ja -laitteiden hinnat olivat laskeneet huomat- tavasti ja laskivat edelleen. d) Eurooppalainen teollisuus oli saavuttanut johtavan aseman ISDN-laitteiden alalla. 42. Lis(cid:228)ksi selvityksess(cid:228) todettiin, ett(cid:228) ADSL:n (Asynchronous Digital Subscriber Line) kaltaiset uudet teknologiat valtaisivat alaa, mutta silti Euro-ISDN pysyisi ainoana vakiintuneena digitaalisena viestinn(cid:228)n rajapintana l(cid:228)hivuosina. Selvityksess(cid:228) kuitenkin lai- mennettiin t(cid:228)t(cid:228) kaiken kaikkiaan my(cid:246)nteist(cid:228) arviota: viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n ei ollut riitt(cid:228)v(cid:228)sti helppok(cid:228)ytt(cid:246)isi(cid:228) yhteyssovelluksia ((cid:148)kytke ja k(cid:228)yt(cid:228)(cid:148)), laitteiden ja verkkojen yhteentoimivuudessa ilmeni edelleen ongelmia. Joissakin j(cid:228)senvaltioissa p(cid:228)(cid:228)sy ISDN:(cid:228)(cid:228)n ei ollut mahdollinen kaikilla alueilla, ja lis(cid:228)ksi pk-yritykset ja yksi- tyishenkil(cid:246)t eiv(cid:228)t olleet t(cid:228)ysin selvill(cid:228) ISDN:n eduista. ja lis(cid:228)ksi 43. Toukokuussa 1997 komissio antoi ulkopuolisille asiantunti- joille suoritettavaksi TEN-Telecom-toimien v(cid:228)liarvioinnin vuosilta 1993(cid:151)1997. Lopulliset tulokset olivat saatavilla vasta helmi- kuussa 1999. V(cid:228)liarvioinnissa todettiin seuraavaa: (cid:148)Kaikilla toteu- tetuilla hankkeilla oli olennaisesti edistetty suuntaviivojen mukais- ten tavoitteiden saavuttamista, ja hankkeissa oli noudatettu Euroopan laajuisia verkkoja koskevia varainhoitos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228); lis(cid:228)ksi tuettavien toimien valinta oli suoritettu asianmukaisella ja avoimella tavalla(cid:148) (7). Arvioijat kuitenkin huomauttivat, ett(cid:228) TEN- ISDN-toimia varten ei ole viel(cid:228) kehitetty sellaisia j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisi(cid:228) seurantaindikaattoreita tai onnistumista mittaavia kriteereit(cid:228), joi- den avulla voitaisiin suoraan arvioida, onko strategiset ja opera- tiiviset tavoitteet saavutettu. Arvioijien mukaan ohjelman suurim- pia todellisia riskej(cid:228) on se, ett(cid:228) jonkin uuden ja k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) viel(cid:228) kohdennettu sosioekonominen s. 24). PO XII: (EYVL L 361, 31. 12. 1994, s. 77). PO XIII: yleishy(cid:246)dyllisi(cid:228) telemaattisia sovelluksia koskeva tutkimus- ohjelma (EYVL L 334, 22. 12. 1994, s. 1). PO XXII: Sokrates (EYVL L 87, 20. 4. 1995, s. 10) ja Leonardo da Vinci (EYVL L 340, 29. 12. 1994, s. 8) (koulutuksen alan ohjelmat). tutkimusohjelma (4) PO XVI esimerkiksi kiinnitti huomiota kesken(cid:228)(cid:228)n erilaisten sopimus- lausekkeiden ongelmaan uutta luovien toimenpiteiden yhteydess(cid:228) (EAKR:n asetuksen 10 artikla): ei ole hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) PO XVI esi- merkiksi vaatii tuensaajalta pankkitakauksen kun taas toinen p(cid:228)(cid:228)- osasto ei takausta vaadi. Toinen esimerkki liittyy matkakulujen p(cid:228)ivit- t(cid:228)isiin m(cid:228)(cid:228)riin: toisinaan enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vahvistetaan, toisinaan ei. (5) Kokous nro 872, 25. marraskuuta 1996. (cid:148)Kielteinen lausunto anne- taan sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) kyseiset menot olisivat suhteettomia tavoit- teeseen n(cid:228)hden ja vastoin moitteetonta varainhoitoa(cid:148) (ks. s. 24 han- kintoja ja sopimuksia k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoa-antavan komitean ohjekirjasta). (6) Euro-ISDN:n suuntaviivojen 10 artiklan mukaan komission piti suo- rittaa suuntaviivoja koskeva yleisarviointi vuonna 1997. Komissio j(cid:228)r- jesti arvioinnista tarjouspyynt(cid:246)menettelyn elokuussa 1997 ja teki sopimuksen vuoden 1997 lopussa; arviointi saatiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vuo- den 1998 puoliv(cid:228)liss(cid:228) (kulut: 147 000 ecua). (7) TEN-televiestint(cid:228)ohjelma, TEN-ISDN, v(cid:228)liarviointi 1993(cid:151)1997, s. 4. 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/11 soveltamattoman teknologisen mahdollisuuden merkitt(cid:228)vyys j(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ysin huomaamatta ja t(cid:228)m(cid:228)n seurauksena suuri osa tehdyst(cid:228) ty(cid:246)st(cid:228) onkin ollut turhaa; n(cid:228)in on jossakin m(cid:228)(cid:228)rin tapahtunut Internetiin ja World Wide Webiin liittyvien tutkimusohjelmien tapauksessa. 44. Vaikka useimpia Euro-ISDN-hankkeita ei ollut p(cid:228)(cid:228)tetty 31. joulukuuta 1998 menness(cid:228), voidaan kuitenkin tehd(cid:228) alustavia p(cid:228)(cid:228)telmi(cid:228). Suuntaviivojen laatimiseen liittyv(cid:228) EU:n pitk(cid:228) kuulemis- ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekomenettely ei sovi innovatiiviselle ja nopeasti kehit- tyv(cid:228)lle alalle, jolla Internetist(cid:228) tuli maailmanlaajuinen verkko mark- kinavoimien vaikutuksesta. On olemassa riski, ett(cid:228) tuetut hank- keet eiv(cid:228)t vastaa markkinoiden ajankohtaisia suuntauksia. 45. Lis(cid:228)ksi v(cid:228)liarvioinnin viiv(cid:228)stymisen vuoksi arvioinnin tulok- sia oli mahdotonta hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) uusien suuntaviivojen mukaisten toimien kohdentamisessa. V(cid:228)liarvioinnissa suositeltiin, ett(cid:228) hank- keet kohdistettaisiin tehokkaammin syrj(cid:228)seutualueille, joilla ISDN ei ole yht(cid:228) helposti k(cid:228)ytt(cid:228)jien ulottuvilla. T(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohta ei kui- tenkaan kuulunut vuoden 1998 hankkeiden valintakriteereihin. Lis(cid:228)ksi v(cid:228)liarvioinnissa todettiin aiheellisesti, ett(cid:228) olennaisia tek- nologisia ja kaupallisia osatekij(cid:246)it(cid:228) k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t hankkeet eiv(cid:228)t saisi kest(cid:228)(cid:228) yli 18 kuukautta, jotta alan nopeassa kehityksess(cid:228) pysyt- t(cid:228)isiin mukana. Kuitenkin noin puolet uusien suuntaviivojen mukaan valituista hankkeista kest(cid:228)(cid:228) kaksi vuotta ilman aiemmin sovellettua jatkoaikaakin. On edelleen tarpeen arvioida perusteel- lisesti, onko tarvetta tukea jatkuvasti TEN-Telecom-ohjelman kautta hankkeita, jotka toteutetaan l(cid:228)hell(cid:228) markkinavaihetta. KOORDINOINTI MUIDEN ALAAN LIITTYVIEN TOIMENPITEIDEN KANSSA 46. Yleisten TEN-s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan komission on huolehdittava kaikkien niiden yhteis(cid:246)n toimintojen koordinoinnista, jotka vai- kuttavat Euroopan laajuisiin verkkoihin. S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) mainitaan erityisesti TEN-rahoituksen koordinointi rakennerahastojen, koheesiorahaston (1), EIR:n ja EIP:n rahoituksen kanssa. Lis(cid:228)ksi TEN-toimenpiteiden on oltava yhteensopivia yhteis(cid:246)n muihin politiikkoihin n(cid:228)hden. Televiestint(cid:228) tutkimuksen alalla kattava 47. Tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittely(cid:228) koskevat Euroopan yhteis(cid:246)n nelj(cid:228)s puiteohjelma toimet (1994(cid:151)1998) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) seuraavat kolme erityist(cid:228) tutkimusohjel- maa, joiden kautta tuetaan tieto- ja viestint(cid:228)teknologioita: (cid:148)tele- maattiset sovellukset(cid:148) (2) (m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat 913 miljoonaa ecua), (cid:148)vies- (1) Koheesiorahastosta tuetaan liikenteen alan TEN-ohjelmaa mutta ei TEN-Telecom-ohjelmaa. Telemaattisiin sovelluksiin annetaan kuiten- kin tukea my(cid:246)s liikenteen alan TEN-ohjelman kautta, eli p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)i- syydet voivat olla mahdollisia (esim. satelliittinavigointij(cid:228)rjestelm(cid:228)t). (2) Ks. viite 1, s. 5. tint(cid:228)teknologiat(cid:148) (ACTS) (3) (m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat 671 miljoonaa ecua) ja (cid:148)tietoteknologia(cid:148) (Esprit) (4) (m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat 2 084 miljoonaa ecua). 48. Komissio totesi tutkimusta ja teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) kos- kevassa vuoden 1998 vuosikertomuksessaan (5), ett(cid:228) (cid:148)unionin suurin heikkous ei liity sen kykyyn tehd(cid:228) tutkimusta vaan pikem- minkin n(cid:228)iden tutkimusten tulosten taloudelliseen ja kaupalliseen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen(cid:148). Samassa yhteydess(cid:228) komissio jatkaa, ett(cid:228) (cid:148)yksi puiteohjelman tavoitteista on t(cid:228)m(cid:228)n tilanteen parantaminen(cid:148). Eri- tyisesti telemaattisten sovellusten ohjelma on k(cid:228)ytt(cid:228)jien tarpeisiin kohdistuva tutkimusohjelma, jonka tavoitteena on TEN-Telecom- ohjelman tapaan poistaa tutkimustulosten ja niiden kaupallisen hy(cid:246)dynt(cid:228)misen v(cid:228)linen kuilu. Molemmissa ohjelmissa voidaan rahoittaa yleishy(cid:246)dyllisiin toimiin liittyvi(cid:228) toteutettavuustutkimuk- sia, validointitestej(cid:228) ja kokeiluhankkeita. Tutkimustoimenpiteit(cid:228) vertailtaessa on havaittavissa se ero, ett(cid:228) TEN-Telecom-ohjelmasta tuetut hankkeet ovat pidemm(cid:228)lle kehitettyj(cid:228) ja l(cid:228)hemp(cid:228)n(cid:228) mark- kinavaihetta (kuten kohdan 28 esimerkeist(cid:228) ilmenee). Jos l(cid:228)hell(cid:228) markkinavaihetta toteutettavat hankkeet rahoitettaisiin tutkimus- ohjelmasta, tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228) olisi pienempi, sill(cid:228) tutkimuksen alalla yhteis(cid:246)n rahoitus ei yleens(cid:228) ylit(cid:228) 50:t(cid:228) prosenttia hankkeen kuluista ja tuki v(cid:228)henee asteittain sen mukaan, mit(cid:228) l(cid:228)hemp(cid:228)n(cid:228) markki- navaihetta hanke on. On siksi tarpeen vahvistaa selv(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, joiden avulla kyseisten toimien p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyydet voidaan v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228). Rakennerahastojen merkitys 49. Komissio esitti yhteenkuuluvuutta ja tietoyhteiskuntaa kos- kevassa tiedonannossaan (6) katsauksen rakennerahastojen mer- kityksest(cid:228) televiestinn(cid:228)n alalla. Tiedonannon mukaan rakennera- hastojen televiestinn(cid:228)n alan menot on ennakoitu ohjelmakaudelle 1994(cid:151)1999 seuraavasti: tavoitteet 1, 2, 3, 4, 5b ja 6 yhteens(cid:228) noin 1 769 miljoonaa ecua ja yhteis(cid:246)aloitteet 207 miljoonaa ecua. Komissio toteaa tiedonannossaan, ett(cid:228) vain yll(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)n pieni osuus (noin 2 prosenttia) rakennerahastojen kaikista menoista on koh- dennettu televiestinn(cid:228)n alalle. 50. Komission tiedonannossa ei eritell(cid:228) mainittua kokonaism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltiokohtaisesti, mutta PO XIII:ssa on laadittu sis(cid:228)inen selvitys, jossa esitet(cid:228)(cid:228)n varojen jakautuminen maittain ja tarkas- tellaan kaikkien televiestint(cid:228)(cid:228) koskevien toimenpideohjelmien ja yhteis(cid:246)aloitteiden painopistealueita, toimenpiteit(cid:228) ja toimia. Tulok- sista esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto taulukossa 4. Komission mukaan (3) Kehittyneet viestint(cid:228)teknologiat ja palvelut, neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 94/572/EY, tehty 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1994, tutkimusta ja tekno- logista kehitt(cid:228)mist(cid:228), esittely mukaan lukien, koskevasta erityisohjel- masta kehittyneiden viestint(cid:228)teknologioiden ja -palvelujen alalla (EYVL L 222, 26. 8. 1994, s. 35). (4) Eurooppalainen strateginen tutkimus- ja kehitt(cid:228)misohjelma tietotek- niikan alalla, neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 94/802/EY, tehty 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marras- kuuta 1994, tutkimusta ja teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228), esittely mukaan lukien, koskevasta erityisohjelmasta yleisesti kiinnostavien telemaat- tisten sovellusten alalla (EYVL L 334, 22. 12. 1994, s. 24). (5) KOM(1998) 439 lopullinen, 15. 7. 1998, s. 14. (6) Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle (cid:151) Yhteenkuuluvuus ja tie- toyhteiskunta, KOM(97) 7 lopullinen. C 166/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 televiestinn(cid:228)n alalla rakennerahastojen tukea saivat kaudella 1994(cid:151)1999 eniten seuraavat j(cid:228)senvaltiot: Italia (542 miljoonaa ecua), Espanja (516 miljoonaa ecua), Kreikka (380 miljoonaa ecua) ja Portugali (282 miljoonaa ecua) (1). Televiestint(cid:228)alan menot rakennerahastojen toimintasuunnitelmissa vuosina 1994-1999 (kaikki tavoitteet) Taulukko 4 (milj. ecua) Rakennerahastot EAKR ESR Muut Belgia Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet Tanska Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet (tietoja ei ole ker(cid:228)tty) Ranska Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet Saksa Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet (tietoja ei ole ker(cid:228)tty) Kreikka Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet Irlanti Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet Italia Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet Alankomaat Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet Portugali Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet Espanja Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet Yhdistynyt kuningaskunta Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet Yhteens(cid:228) (1) Yhteis(cid:246)n tukikehys Yhteis(cid:246)aloitteet 12,0 1,5 (cid:151) 30,7 27,0 1,0 2,1 (cid:151) 40,2 26,9 0,4 (cid:151) 311,7 10,7 32,0 10,7 488,1 24,2 4,1 1,6 259,0 15,2 443,0 44,9 54,5 4,6 57,5 (cid:151) (cid:151) 2,0 12,2 11,7 (cid:151) 1,9 (cid:151) 5,5 14,5 9,8 1,5 0,3 1 635,5 140,4 126,9 60,2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 0,3 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 0,2 2,5 3,0 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 2,5 3,8 (cid:151) (cid:151) 0,3 6,3 6,3 1 768,7 206,9 (1) Tietoja ei ole ker(cid:228)tty It(cid:228)vallan, Ruotsin, Suomen ja Luxemburgin osalta. L(cid:228)hde: komissio. (1) Komission laskelmat perustuvat osittain arvioihin, sill(cid:228) televiestint(cid:228)- alan menoja ei aina eroteltu selv(cid:228)sti. Vain Italialla ja Kreikalla on tele- viestint(cid:228)(cid:228) varten oma toimenpideohjelma. 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/13 tai nykyaikaistamiseen 51. Vaikka Interreg-yhteis(cid:246)aloitteella on merkityst(cid:228) my(cid:246)s Euroo- pan laajuisten verkkojen kannalta (sen avulla muun muassa tuetaan kuituoptiikkaan perustuvan tiedonsiirtoyhteyden luomista Portu- galin ja Espanjan v(cid:228)lille), rakennerahastojen rahoitus on tarkoi- tettu p(cid:228)(cid:228)asiassa j(cid:228)senvaltioiden televiestint(cid:228)infrastruktuurien laa- parantamiseen. jentamiseen, Asianomaisten toimenpideohjelmien tai aliohjelmien osalta toi- mitettiin yleens(cid:228) puoliv(cid:228)lin tarkistus osana komission arviointi- menettely(cid:228), vaikka Italian kohdalla arviointi viiv(cid:228)styi kansallisen tason hallinnointiongelmien vuoksi. Eri maita koskevissa arvioin- neissa todettiin, ett(cid:228) kansallisten infrastruktuurien laajentami- sessa, nykyaikaistamisessa ja parantamisessa oli tapahtunut edis- tyst(cid:228), mutta niiss(cid:228) ei tarkasteltu kysymyst(cid:228) kansallisten verkkojen yhteenkytkett(cid:228)vyydest(cid:228) ja yhteentoimivuudesta eik(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n todettu, oliko toimista ollut hy(cid:246)ty(cid:228) Euroopan laajuisten verkkojen kannalta. Yhteenkytkent(cid:228) ja rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)t yhteydet ovat kuitenkin erityisen t(cid:228)rke(cid:228) osa TEN-politiikkaa, erityisesti tulevaisuudessa, kun on luotava uusia yhteyksi(cid:228) Keski- ja It(cid:228)-Euroopan hakijamai- den kanssa (1). EIP:n ja EIR:n merkitys 52. Yleisten TEN-s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan yhteis(cid:246) voi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) korko- tukia Euroopan investointipankin my(cid:246)nt(cid:228)mille lainoille ja maksaa Euroopan investointirahaston lainatakuiden takuumaksuja. Komissio ei ole k(cid:228)ytt(cid:228)nyt t(cid:228)t(cid:228) mahdollisuutta TEN-Telecom- ohjelman osalta vaan keskittynyt sen sijaan l(cid:228)hell(cid:228) markkinavai- hetta toteutettavien hankkeiden rahoittamiseen. TEN-Telecomin suuntaviivat eiv(cid:228)t kata EIP:n lainoja eiv(cid:228)tk(cid:228) EIR:n takuita hank- keille (2). Vuosina 1993(cid:151)1998 EIP on my(cid:246)nt(cid:228)nyt televiestint(cid:228)- verkkoja varten lainoja yhteens(cid:228) 12 022 miljoonaa ecua, joista 10 860 miljoonaa ecua EU:ssa toteutettaviin hankkeisiin ja 1 162 miljoonaa ecua naapurimaiden kanssa toteutettaviin hank- keisiin (ks. taulukko 5). EIP on n(cid:228)in ollen merkitt(cid:228)vin rahoittaja TEN-politiikan alalla. Se toimii p(cid:228)(cid:228)asiassa j(cid:228)senvaltioiden ehdo- tusten pohjalta, omien toimintaa koskevien suuntaviivojensa rajoissa. 53. EIR:n lainatakuiden merkitys on v(cid:228)h(cid:228)isempi televiestint(cid:228)alan rahoitustuessa (697 miljoonaa ecua vuosina 1993(cid:151)1998, ks. tau- lukko 6). Takaustoimia koskevat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) yksi- mielisesti rahoituskomiteassa, joka koostuu EIP:n edustajasta, komission edustajasta sek(cid:228) Euroopan investointirahastoon kuu- luvien kansallisten rahoituslaitosten edustajasta. Euroopan inves- tointirahaston takuut saattavat kattaa suuria infrastruktuurihank- keita (muun muassa kuituoptiikkaverkot, GSM, satelliitit), ja siten jotka eiv(cid:228)t kuulu TEN- niiden avulla rahoitetaan hankkeita, Telecomin alaan. Taulukko 5 EIP:n lainat televiestinn(cid:228)n alalla vuosina 1993(cid:151)1998 1 Euroopan unionissa toteutettavat 12 472 1 005 2 100 My(cid:246)nnetyt lainat 1993 1994 hankkeet 1. 1 Verkot ja p(cid:228)(cid:228)verkot 1. 2 Matkapuhelinliikenne 1. 3 Satelliitit ja asemat 2 Hankkeet naapurimaiden kanssa 2. 1 Verkot ja p(cid:228)(cid:228)verkot 2. 2 Matkapuhelinliikenne 2. 3 Satelliitit ja asemat 954 51 110 110 2 006 72 22 300 300 7 987 3 812 673 1 762 1 180 582 Tehdyt rahoitussopimukset (milj. ecua) Yhteens(cid:228) 1995 839 786 53 130 130 1996 1997 1998 1 602 1 880 3 434 10 860 881 421 300 115 100 15 486 1 394 357 240 117 1 689 1 427 318 150 150 6 802 3 418 640 1 162 880 282 L(cid:228)hde: Euroopan investointipankki. Yhteens(cid:228) 14 234 1 115 2 400 969 1 717 2 237 3 584 12 022 (1) Ks. Agenda 2000, Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia, osa 1, (2) Ks. Euroopan laajuiset verkot, vuosikertomus 1997, KOM(98) 391 osasto I, alaosasto 1, s. 18. lopullinen, 2. 10. 1998, kohdat 4. 5 ja 4. 6. C 166/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 Taulukko 6 EIR:n lainatakuut televiestinn(cid:228)n alalla vuosina 1993(cid:151)1998 1993-1994 1995 1996 Annetut lainatakuut 156 19 9 L(cid:228)hde: Euroopan investointirahasto. 1997 278 1998 235 (milj. ecua) Yhteens(cid:228) 1993(cid:151)1998 697 Koordinointiv(cid:228)lineet Komission komiteat ja komission hoitama koordinointi 54. Kahdeksannessa rakennerahastoja koskevassa vuosikerto- muksessa (1996) (1) todetaan, ett(cid:228) TEN-rahoitusta, rakennerahas- toja, EIP:n lainoja ja EIR:n takuita koordinoidaan kolmen v(cid:228)lineen avulla. N(cid:228)it(cid:228) v(cid:228)lineit(cid:228) ovat valvontakaaviot, joita k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n yhtei- s(cid:246)n eri rahoitusv(cid:228)lineiden taloudellisten tukitoimenpiteiden seu- rannassa, j(cid:228)senvaltioiden edustajista koostuvat komiteat ja sis(cid:228)iset neuvottelut. Lis(cid:228)ksi komissio perusti vuonna 1997 erityisen osas- tojen v(cid:228)lisen ty(cid:246)ryhm(cid:228)n nelj(cid:228)nneksi koordinointiv(cid:228)lineeksi. Valvontakaaviot 55. Vuonna 1994 komissio antoi p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lleen teht(cid:228)v(cid:228)ksi TEN-rahoitusta koskevan valvontakaavion laatimisen ja ajan tasalla pit(cid:228)misen. T(cid:228)m(cid:228)n sis(cid:228)isen ty(cid:246)asiakirjan avulla oli tarkoitus saada yleiskatsaus TEN-rahoitustuesta kaikkien komission, EIP:n ja EIR:n yksik(cid:246)iden osalta synergian lis(cid:228)(cid:228)miseksi ja p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksien v(cid:228)lt- t(cid:228)miseksi. Lis(cid:228)ksi valvontakaavion tarkoituksena oli, ett(cid:228) komis- sio pystyisi antamaan j(cid:228)senvaltioille perusteellista ja ajan tasalla olevaa tietoa kaikesta TEN-rahoituksesta. 56. Valvontakaavioihin sis(cid:228)ltyy taulukko, jossa esitet(cid:228)(cid:228)n EIP:n lainat, EIR:n takuut, EAKR:n avustukset ja TEN-budjettikohtien kautta annettu tuki. Televiestinn(cid:228)n TEN-verkkojen alaan liittyvi(cid:228) menoja analysoitaessa on kuitenkin havaittavissa, ett(cid:228) EAKR:n kohdalla mainitut sitoumukset (467,7 miljoonaa ecua kaudelle 1993(cid:151)1997) koskevat vain Irlannissa ja Kreikassa toteutuneita televiestint(cid:228)alan menoja. Muita maita koskevia televiestint(cid:228)alan menoja ei ilmoiteta. T(cid:228)m(cid:228) ep(cid:228)t(cid:228)ydellinen esitys julkaistiin my(cid:246)s Euroopan laajuisia verkkoja koskevissa vuosien 1997 ja 1998 ker- tomuksissa (2) ja komission neuvostolle antamassa vuoden 1999 kertomuksessa (3). Komissio oli suunnitellut perustavansa tieto- kannan, johon voitaisiin tehd(cid:228) kyselyj(cid:228), mutta suunnitelmaa ei toteutettu. Valvontakaavion uusin versio laadittiin 10. lokakuuta 1997. Tietoja ei tuolloin tarkistettu eik(cid:228) p(cid:228)ivitetty eik(cid:228) mit(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)- suunnitelmia my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n tehty. Valvontakaavio ei ole nykyisess(cid:228) muodossaan sopiva koordinointiv(cid:228)line televiestinn(cid:228)n alalla, sill(cid:228) se on paitsi vanhentunut ja ep(cid:228)t(cid:228)ydellinen my(cid:246)s hankala k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228). (1) KOM(97) 526 lopullinen, luku II D. 9. (2) Ks. Euroopan laajuiset verkot, vuosikertomus 1998, KOM(1999) 410 lopullinen, 15. 9. 1999. (3) Euroopan komission raportti neuvostolle: (cid:148)Investment in infrastructure in the European Union(cid:148), Bryssel, 18. 5. 1999. 57. Eri komiteoissa tapahtuvien neuvottelujen avulla pit(cid:228)isi my(cid:246)s voida koordinoida televiestint(cid:228)alan toimenpiteit(cid:228), rahoitus mukaan lukien. Seurantakomiteoilla, jotka koostuvat j(cid:228)senvaltioiden ja komission edustajista ja huolehtivat rakennerahastojen seuran- nasta, on t(cid:228)rke(cid:228) merkitys (4). Tarkastuksen kattaman jakson aikana Komission osasto, joka vastaa televiestint(cid:228)alasta, oli edustettuna useissa n(cid:228)ist(cid:228) komiteoista. Kaksi esimerkki(cid:228) komission onnistu- neesta toiminnasta osoittavat, kuinka t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) EU:n toimenpitei- den koordinointi on: a) Komissio tarkasteli televiestinn(cid:228)n toimenpideohjelmien t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa Kreikassa vuosina 1994(cid:151)1999. Kreikka oli edistynyt suhteellisen hitaasti markkinoiden vapauttamista koskevien eri s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten saattamisessa osaksi kansallista lain- s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), mink(cid:228) vuoksi komissio k(cid:228)ynnisti rikkomismenet- telyt (5) EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla. Val- tion monopoli OTE hy(cid:246)tyy kyseisist(cid:228) viiveist(cid:228), sill(cid:228) se pystyy edelleen saamaan voittoa monopoliasemansa ansiosta aloilla, joilla markkinat eiv(cid:228)t ole viel(cid:228) vapautuneet. Se on my(cid:246)s tele- viestint(cid:228)alan toimenpideohjelmien kautta annetun rakennera- hastojen rahoitustuen p(cid:228)(cid:228)asiallinen edunsaaja, mik(cid:228) on vas- toin komission politiikkaa perustamissopimuksen nojalla k(cid:228)ynnistettyjen rikkomismenettelyjen tapauksessa. Paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) vuonna 1997 tehdyn tutkimuksen perusteella kysei- sest(cid:228) asiasta vastuussa oleva komission osasto suositteli, ett(cid:228) rahoitus tulisi keskeytt(cid:228)(cid:228) siihen saakka, kunnes kyseinen j(cid:228)sen- valtio noudattaisi markkinoiden vapauttamiseen ja harmoni- sointiin liittyvi(cid:228) EU:n velvoitteita. Komissio j(cid:228)(cid:228)dytti lopulta maksut elokuussa 1998, mutta siihen menness(cid:228) Kreikka oli saanut 75,8 prosenttia (131,4 miljoonaa ecua) toimenpideoh- jelman mukaan my(cid:246)nnett(cid:228)vist(cid:228) EU:n varoista. b) Aluepolitiikasta vastaava p(cid:228)(cid:228)osasto ehdotti alun perin yhteis- rahoitusta matkapuhelinverkkojen perustamiseksi tavoitteen 1 alueille Italiaan. Kahden muun p(cid:228)(cid:228)osaston vastustuksen vuoksi yhteisrahoituksesta lopulta luovuttiin. Ehdotuksen vas- tustamiseen oli kolme perustetta: (4) Tietyill(cid:228) TEN-Telecom-komiteoilla (rahoitusta ja suuntaviivoja k(cid:228)sit- telev(cid:228)t komiteat) on pienempi merkitys koordinoinnin kannalta, sill(cid:228) niiden alaan kuuluvat p(cid:228)(cid:228)asiassa yleishy(cid:246)dyllisten hankkeiden m(cid:228)(cid:228)rit- t(cid:228)minen ja hankkeiden valinta. (5) Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle (cid:151) Nelj(cid:228)s raportti televiestin- n(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)ntelypaketin toteuttamisesta, KOM(98) 594 lopullinen ja XXVII raportti kilpailupolitiikasta 1997. 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/15 i) kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristyminen, sill(cid:228) markkinajohtajien asema vahvistuisi entisest(cid:228)(cid:228)n; ii) asiaan liittyvi(cid:228) direktiivej(cid:228) ei ollut saatettu osaksi kansal- lista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja t(cid:228)st(cid:228) johtuva rikkomismenettely; iii) EU:n rahoitus oli tarpeeton, sill(cid:228) kannattavuusennusteet olivat hyv(cid:228)t. siin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tukitoimien uudelleentarkastelun suuntaamisessa. TEN-s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t esimerkiksi sallivat suoran tuen vain asianmukai- sesti perustelluissa tapauksissa, ja niiss(cid:228) keskityt(cid:228)(cid:228)n sen sijaan korkotuettuihin ja vakuuden kattamiin lainoihin. T(cid:228)llaisia rahoi- tuskeinoja on aiheellista tarkastella perusteellisemmin, kun ote- taan huomioon se, ett(cid:228) televiestint(cid:228)alan investoinnit ovat taval- lisesti kannattavia ja ett(cid:228) tuet saattavat aiheuttaa kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristymisen. 58. N(cid:228)m(cid:228) esimerkit osoittavat, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n toimenpiteiden ris- tiriitaisuudet pystyttiin havaitsemaan koordinoidun l(cid:228)hestymista- van ansiosta. On kuitenkin selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) rakennerahastojen tuen my(cid:246)nt(cid:228)misen j(cid:228)lkeist(cid:228), markkinoiden vapautumiseen ja yksityis- t(cid:228)miseen liittyv(cid:228)(cid:228) komission strategiaa ja seurantaa on tehostet- tava. 59. Kun ohjelmakautta 1994(cid:151)1999 vuonna 1993 suunniteltiin, ei n(cid:228)ytt(cid:228)nyt olevaan mik(cid:228)(cid:228)n suuri ongelma, ett(cid:228) tuen p(cid:228)(cid:228)asialliset saajat olisivat valtion monopoleja. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen tapahtunut markkinoiden vapautuminen ja yksityist(cid:228)minen antavat kuitenkin aiheen kysy(cid:228), voidaanko p(cid:228)(cid:228)omainvestointi, jota rakennerahastot ovat yhteisrahoittaneet, siirt(cid:228)(cid:228) yksityissektorille ilman ett(cid:228) varoja maksettaisiin tavalla tai toisella takaisin. Mit(cid:228)(cid:228)n yleist(cid:228) toiminta- tapaa ei ole m(cid:228)(cid:228)ritetty, ja komissio on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt tapauskohtaisesti, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin yksityist(cid:228)misen seurauksena syntyneet yritykset toi- mivat aikaisemmin vahvistettujen aluepoliittisten tavoitteiden saa- vuttamiseksi. 60. Kaksi seuraavaa esimerkki(cid:228) kuvastavat ratkaisuja, komissio on p(cid:228)(cid:228)tynyt: joihin a) Espanjalaisen Telef(cid:243)nica-yhti(cid:246)n yksityist(cid:228)misen tapauksessa komissio p(cid:228)(cid:228)tti vuoden 1998 lopussa, ett(cid:228) se ei yritt(cid:228)isi saada varoja takaisin; espanjalaisen ulkopuolisen konsultin teke- m(cid:228)ss(cid:228) arviossa todettiin, ett(cid:228) aluepoliittiset tavoitteet oli saa- vutettu (1). Komissio kuitenkin esitti joitakin suosituksia p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n, jonka mukaan EAKR:n rahoituksen takaisinmaksu ei ollut tarpeen: Telef(cid:243)nican pit(cid:228)isi muun muassa keskitt(cid:228)(cid:228) EAKR:n yhteisrahoittamat hankkeet hyvin kannattavien alu- eiden ulkopuolelle ja helpottaa uusien toimijoiden p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) markkinoille. b) Telecom-Italian tapauksessa oli tehty arvio, jonka mukaan yri- tys ei ollut investoinut riitt(cid:228)v(cid:228)sti tavoitteen 1 ep(cid:228)suotuisille alueille; televiestinn(cid:228)n kauden 1994(cid:151)1999 toimenpideohjel- maa muutettiin siten, ett(cid:228) EAKR:n tuki pysyi samana mutta Telecom-Italian oli investoitava 78,5 miljoonaa ecua lis(cid:228)(cid:228) tavoitteen 1 alueille. 61. Vaikka ratkaisuja l(cid:246)ytyi n(cid:228)iss(cid:228) tapauksissa ja vaikka suositus- ten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta on varmistuttu asianomaisten toimenpi- deohjelmien arvioinnin avulla, televiestinn(cid:228)n infrastruktuureihin liittyv(cid:228)(cid:228) rakennerahastojen tukipolitiikkaa olisi tarkasteltava uudel- leen siten, ett(cid:228) otetaan huomioon markkinoiden vapautuminen ja yksityist(cid:228)minen. Vaikka yleiset TEN-s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t eiv(cid:228)t koske raken- nerahastoja eik(cid:228) niit(cid:228) siten sovelleta laajamittaisiin televiestint(cid:228)- alan toimenpiteisiin (joita varten ne on suunniteltu), niit(cid:228) voitai- (1) Arvioinnissa sovellettu metodologinen l(cid:228)hestymistapa ei kuitenkaan ollut kiistaton. Kuulemismenettely hankkeiden osalta 62. TEN-Telecom-hankkeiden rahoitusp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) edelt(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)inen kirjallinen kuulemismenettely, jonka tarkoituksena on varmistaa toimien koordinointi komissiossa. Tilintarkastustuomioistuin ana- lysoi sis(cid:228)isen kuulemismenettelyn tulokset vuoden 1998 TEN- Telecom-hankkeiden valinnan osalta (valinta perustui uusiin TEN- Telecomin suuntaviivoihin). 63. TEN-Telecom-hankkeita koskevat ehdotukset, jotka liittyiv(cid:228)t vuoden 1998 pyynt(cid:246)ihin, arvioitiin komission yksik(cid:246)iss(cid:228) ulko- puolisten asiantuntijoiden avulla. Kun hankkeet oli valittu, vas- tuussa oleva p(cid:228)(cid:228)osasto l(cid:228)hetti 13 muuhun p(cid:228)(cid:228)osastoon kirjeen, jossa pyydettiin valituista ehdotuksista mielipidett(cid:228) kymmenen ty(cid:246)p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa. Useimmat p(cid:228)(cid:228)osastot l(cid:228)hettiv(cid:228)t lyhyen vas- tauksen todeten, ett(cid:228) niill(cid:228) ei ollut huomautettavaa ja ett(cid:228) ne hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t valitut hankkeet. Yhdess(cid:228) tapauksessa huomautettiin, ett(cid:228) vastausaika oli hyvin lyhyt ja ett(cid:228) oli n(cid:228)in ollen hyvin vaikeaa antaa harkittu vastaus. Nelj(cid:228) p(cid:228)(cid:228)osastoa toivat esiin, ett(cid:228) saman- laisia hankkeita oli jo k(cid:228)ynniss(cid:228) niiden omilla vastuualoilla. Yksi p(cid:228)(cid:228)osasto totesi, ett(cid:228) yhdess(cid:228) tapauksessa asianomainen hanke saattoi hyvin todenn(cid:228)k(cid:246)isesti olla samanlainen kuin er(cid:228)s Esprit- ohjelmaan kuuluva tutkimushanke (jonka toteuttajana oli sama yhteenliittym(cid:228)) ja lis(cid:228)ksi osittain p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)inen kahden muun tut- kimushankkeen kanssa. Toinen p(cid:228)(cid:228)osasto ilmoitti, ett(cid:228) yksi hanke saattoi olla ristiriidassa sen omien yksikk(cid:246)jen aloittaman tutki- muksen kanssa. Kaksi muuta p(cid:228)(cid:228)osastoa varoittivat niin ik(cid:228)(cid:228)n mahdollisista p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyyksist(cid:228). 64. Edell(cid:228) mainittujen seikkojen perusteella saa sellaisen yleis- kuvan, ett(cid:228) tietojen koordinointi oli puutteellista komission osas- tojen v(cid:228)lill(cid:228) valintamenettelyn ja hankkeen arviointivaiheen aikana. Koordinointi olisi aloitettava paljon aikaisemmin. Vaikka sis(cid:228)inen kuulemismenettely helpottaa yhteisty(cid:246)t(cid:228) tietyilt(cid:228) osin, se ei nykyi- sin mahdollista ajatusten ja strategioiden koordinointia eri p(cid:228)(cid:228)- osastojen v(cid:228)lill(cid:228). Sis(cid:228)isi(cid:228) menettelyj(cid:228) ja laitteita ei ole suunniteltu sit(cid:228) varten: esimerkiksi yhdell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)osastolla ei ole mahdollista saada tietokoneruudulle yksityiskohtaisia tietoja jonkin toisen p(cid:228)(cid:228)- osaston suunnitteilla olevista ja tehdyist(cid:228) sopimuksista. Kirjallinen sis(cid:228)inen kuulemismenettely n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) olevan rutiininomainen menettely, jossa aikapulan vuoksi hyv(cid:228)ksynt(cid:228) annetaan tai vastaus j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n antamatta ilman asian perusteellista tarkastelua. 65. EIP:n ja EIR:n rahoituksen kohdalla saatiin hyvin v(cid:228)h(cid:228)n n(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) komissio ottaa j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti huomioon EIP:n lai- nat ja EIR:n takuut suunnittelu- ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovaiheissa. Esi- merkiksi televiestint(cid:228)alan kahden tietyn toimenpideohjelman C 166/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 (Kreikka ja Italia) rahoitusta koskevissa yhteenvedoissa ei anneta mit(cid:228)(cid:228)n tietoja EIP:n ja EIR:n suunnitellusta tuesta. Huomio, jonka tilintarkastustuomioistuin esitti varainhoitovuoden 1995 osalta (1), p(cid:228)tee my(cid:246)s televiestinn(cid:228)n alalla: toisaalta varmistaa, ett(cid:228) rahoitus koostuu oikeassa suhteessa avustuksista helpottaa lainoista, julkisen/yksityisen sektorin kumppanuustoimintaa. toisaalta ja ja (cid:148)Suunnitteluvaiheessa kahden erityyppisen rahoitusv(cid:228)lineen, lainojen ja tuen, t(cid:228)ydent(cid:228)vyys j(cid:228)(cid:228) eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)iseksi sen vuoksi, ett(cid:228) on hankalaa sovittaa yhteen EIP:n hankekohtainen ja raken- nerahastojen ohjelmakohtainen l(cid:228)hestymistapa(cid:148). N(cid:228)iden suositusten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa ei ole edistytty televiestin- n(cid:228)n alalla. 66. Komissiolla kuitenkin on kirjallinen kuulemismenettely EIP:n kanssa sellaisten hankkeiden osalta, jotka pankin on periaatteessa rahoitettava (samanlaista j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) ei ole EIR:n takuiden osalta). EIP toimittaa j(cid:228)senvaltioiden rahoitushakemuksista valitut hake- mukset komissiolle, jonka on annettava niist(cid:228) lausunto kahden kuukauden kuluessa EIP:n peruss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) koskevan p(cid:246)yt(cid:228)kirjan 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vuodesta 1975 asti on toiminut eri p(cid:228)(cid:228)osastojen edustajista koostuva osastojen v(cid:228)linen ryhm(cid:228), joka vastaa lausuntojen antamisesta EIP:lle. Ryhm(cid:228) antaa komission yksitt(cid:228)isille osastoille kymmenen ty(cid:246)p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) aikaa esitt(cid:228)(cid:228) oman kantansa. Vastauksen antamatta j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)ksyn- t(cid:228)n(cid:228). Komission lausunto on l(cid:228)hes aina my(cid:246)nteinen. Esimerkiksi vuonna 1998 kaikkiin 334:(cid:228)(cid:228)n EIP:n pyynt(cid:246)(cid:246)n (mukaan lukien televiestint(cid:228)alaa koskevat 12 pyynt(cid:246)(cid:228)) liittyv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset olivat hyv(cid:228)ksyvi(cid:228). Vaikka t(cid:228)m(cid:228) menettely mahdollistaisikin kahdenkes- kisen tietojenvaihdon, sen avulla ei voida huolehtia esimerkiksi komission hallinnoiman EU-tuen ja EIP:n lainojen v(cid:228)lisest(cid:228) stra- tegisesta koordinoinnista. Erityinen osastojen v(cid:228)linen ty(cid:246)ryhm(cid:228) 67. Huhtikuussa 1997 komissio p(cid:228)(cid:228)tti parantaa TEN-v(cid:228)lineiden k(cid:228)yt(cid:246)n koordinointia. Perustettiin erityinen osastojen v(cid:228)linen ty(cid:246)- ryhm(cid:228), jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) oli laatia suosituksia. Ty(cid:246)ryhm(cid:228) esitti kolme keskeist(cid:228) suositusta syyskuussa 1997: a) Johtajista koostuvan ryhm(cid:228)n pit(cid:228)isi tavata s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti EIP:n ja Euroopan investointirahaston edustajia, jotta voitaisiin var- mistaa painopistealueiden vahvistaminen yhdenmukaisin perustein. b) Olisi j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228) seminaareja EU:n, j(cid:228)senvaltioiden ja alueta- son edustajien kanssa, jotta voitaisiin varmistaa, ett(cid:228) TEN- politiikat otetaan huomioon EAKR:n suunnitteluprosessissa. c) Olisi perustettava laajamittaisia, useista l(cid:228)hteist(cid:228) rahoitettavia hankkeita varten erityisi(cid:228) hankeryhmi(cid:228), joiden teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olisi P˜˜TELM˜T JA SUOSITUKSET 68. Komission olisi toimitettava neuvostolle ja parlamentille yksi- tyiskohtaiset tiedot TEN-Telecom-toimista ja arvio siit(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin toimien tavoitteet on saavutettu. Aina kun tukea my(cid:246)n- net(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)hell(cid:228) markkinavaihetta teht(cid:228)viin toteutettavuustutkimuk- siin ja kokeiluhankkeisiin, on pystytt(cid:228)v(cid:228) selv(cid:228)sti osoittamaan, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)ntyyppisten toimien tavoitteet ovat hyvin perusteltuja ja ett(cid:228) niit(cid:228) ei todenn(cid:228)k(cid:246)isesti saataisi toteutettua ilman EU:n tukea. Samaan aikaan olisi harkittava tutkimusohjelman kautta yhteis- rahoitettujen telematiikan alan tutkimus-, kehitt(cid:228)mis- ja esittely- toimien sek(cid:228) TEN-Telecom-ohjelman kautta tuettujen l(cid:228)hell(cid:228) mark- kinavaihetta toteutettavien hankkeiden keskin(cid:228)isen yhteyden tiivist(cid:228)mist(cid:228); samalla olisi arvioitava, voitaisiinko toimintaa tehos- taa siten, ett(cid:228) telematiikan TKK-hankkeita ja niiden kaupalliseen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen liittyvi(cid:228) toimia hallinnoitaisiin yhdess(cid:228). Tilintar- kastustuomioistuin toteaa, ett(cid:228) televiestint(cid:228)alalla on nykyisin kova kilpailu ja ett(cid:228) ala kasvaa nopeasti saamatta huomattavaa julkista tukea mist(cid:228)(cid:228)n, sill(cid:228) alan markkinat ovat vapautuneet ja matka- viestinverkot ovat kehittyneet. Lis(cid:228)ksi kaupallisesta n(cid:228)k(cid:246)kulmasta katsottuna televiestint(cid:228)yritykset kuuluvat Euroopan suurimpiin yrityksiin, ja kaikentyyppiset investointirahastot ovat niiden ulot- tuvilla markkinoiden kautta. Komission olisi varmistettava, ett(cid:228) se seuraa tiiviisti teknist(cid:228) kehityst(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) nopeasti muuttuvalla alalla voidakseen kohdentaa menonsa paremmin ja maksimoida n(cid:228)in niiden vaikutukset. 69. Komission olisi laadittava rakennerahastojen tukea varten uudet suuntaviivat televiestinn(cid:228)n alalla, jolla markkinoiden vapau- tuminen, yksityist(cid:228)minen ja lis(cid:228)(cid:228)ntynyt kilpailu ovat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) uusia tekij(cid:246)it(cid:228). Vaikka yleiset TEN-s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, jotka suunniteltiin inf- rastruktuurihankkeiden edist(cid:228)miseen, eiv(cid:228)t koske rakennerahas- toja, niit(cid:228) voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) perustana t(cid:228)ss(cid:228) uudelleentarkastelussa siten, ett(cid:228) suora investointituki sallittaisiin vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja ett(cid:228) yhteis(cid:246)n tukea annettaisiin mie- luiten korkotukien ja lainatakuiden muodossa. Lis(cid:228)ksi TEN- Telecomin rahoitusta olisi aiempaa tehokkaammin koordinoitava rakennerahastojen, EIP:n ja EIR:n rahoituksen kanssa, jotta eri- tyyppisilt(cid:228) rahoitusv(cid:228)lineilt(cid:228) vaadittu t(cid:228)ydent(cid:228)vyys ja synergia voisi toteutua. Neuvostolle antamassaan vuoden 1999 kertomuk- sessa komissio itse painotti t(cid:228)m(cid:228)n asian tarpeellisuutta (2) (koh- dat 54(cid:151)67). (1) Euroopan tilintarkastustuomioistuin, vuosikertomus varainhoitovuo- delta 1995 sek(cid:228) kyseisten toimielinten vastaukset (EYVL C 340, 12. 11. 1996, kohta 5. 61). (2) Ks. viite 3, s. 14. 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/17 70. Kysymys yhteenkytkett(cid:228)vyydest(cid:228) ja yhteentoimivuudesta tulee olemaan yh(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)mpi, erityisesti kun otetaan huomioon uusien yhteyksien kehitt(cid:228)minen Keski- ja It(cid:228)-Euroopan hakijamai- den kanssa (kohdat 49(cid:151)51). Euroopan laajuisia verkkoja koskeva TEN-politiikan ulottuvuus on arvioitava t(cid:228)m(cid:228) seikka huomioon ottaen. 71. Komission olisi toimitettava enemm(cid:228)n tarkastuksia paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) varmistaakseen, ett(cid:228) TEN-Telecom-hankkeiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- pano tapahtuu sopimusten mukaisesti ja ett(cid:228) tulokset vastaavat sopimuksissa (koh- dat 29(cid:151)31). vahvistettuja tavoitteita s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja Tilintarkastustuomioistuin on hyv(cid:228)ksynyt t(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen Luxemburgissa 22. ja 23. maaliskuuta 2000 pit(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Jan O. KARLSSON presidentti C 166/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 TEKNINEN SANASTO ISDN: Integrated Services Digital Network (cid:151) digitaalitekniikkaan perustuva monipalveluverkko Kaikkien saatavilla olevien palvelujen verkko: Tietty v(cid:228)himm(cid:228)isjoukko m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn laatuisia palveluja, jotka ovat kaikkien k(cid:228)ytt(cid:228)jien saatavilla riippumatta n(cid:228)i- den olinpaikasta ja joiden hinta on kohtuullinen, kun otetaan huomioon erityiset kansalliset edellytykset, ks. Teleyleispalvelu Euroopan unionissa (cid:151) ensimm(cid:228)inen seurantakertomus, KOM(1998) 101 lopullinen, s. 8. IBC (Integrated Broadband Communication (cid:151) laajakaistaisiin monipalveluverkkoihin perustuva viestint(cid:228)): Sanalla monipalveluverkko (engl. termiss(cid:228) (cid:148)integrated(cid:148)) viitataan verkon eheyteen ja siten verkon kaikkien olen- naisten, sek(cid:228) vanhojen ett(cid:228) uusien osien (puhelinliikenne, pakkausohjelma, ISDN, laajakaista, satelliitti- ja matkapuhelinpalvelut) yhteentoimivuuteen. Termill(cid:228) tarkoitetaan my(cid:246)s palvelujen eheytt(cid:228) (k(cid:228)ytt(cid:228)jien tasolla ja vastaavilla verkkotasoilla). Sanalla laajakaista ((cid:148)broadband(cid:148)) tarkoitetaan kokonaista palvelujen yhdistelm(cid:228)(cid:228), joka kattaa valikoiman ISDN:st(cid:228) ominaisuuksiin, joita videopalvelujen (interaktiiviset ja jakelupalvelut) todellinen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto edellytt(cid:228)(cid:228) (140 megabitti(cid:228) sekunnissa tai sit(cid:228) enemm(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)liittym(cid:228)ss(cid:228)). Sana viestint(cid:228) ((cid:148)communication(cid:148)) k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) perinteisen kytkenn(cid:228)n/tiedonsiirron ja CPN-toiminnot (Consu- mer Private Network) ett(cid:228) kehittyneempi(cid:228) ominaisuuksia, jotka tekev(cid:228)t palvelusta k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)yst(cid:228)v(cid:228)llisemm(cid:228)n, tehokkaamman ja taloudellisemman (KOM(93) 372 lopullinen, s. 6). ATM: Asynchronous Transfer Mode (cid:151) asynkroninen tiedonsiirto, jossa teoreettinen siirtonopeus saattaa olla jopa 155 megabitti(cid:228) sekunnissa. ADSL: Asynchronous Digital Subscriber Line (cid:151) ADSL ei edellyt(cid:228) ISDN-yhteytt(cid:228). Kyse on teknisest(cid:228) parannuksesta, jossa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n analogista yhteytt(cid:228) sellaisten palvelujen tarjoamiseksi, jotka olivat aiemmin saatavilla vain ISDN:n kautta (esim. puhelujen siirt(cid:228)minen tai soittajan numeron yksil(cid:246)inti). My(cid:246)s satelliitti- ja kaapeli-TV- verkkojen operaattorit kokeilevat nykyisin omia eritt(cid:228)in nopeita tekniikoitaan, joilla saadaan suuren yleis(cid:246)n markkinoilla verkkoyhteys Internetiin. 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/19 KOMISSION VASTAUKSET YHTEENVETO T˜RKEIMMIST˜ HUOMAUTUKSISTA 3. Komissio on arkistoinut kaikki TEN-ISDN-toimintaan liittyv(cid:228)t valmistelevat tutkimukset vuosilta 1993(cid:151)1995, ja ne yksil(cid:246)itiin selv(cid:228)sti TEN-ISDN-v(cid:228)liarvioinnissa (1), joka toimitettiin tilintar- kastustuomioistuimelle helmikuussa 1999. Muut TEN-Telecom- hankkeet vuodesta 1996 l(cid:228)htien sis(cid:228)llytettiin tietokantaan, johon on p(cid:228)(cid:228)sy kaikilla hankkeista vastaavilla virkailijoilla ja joka sis(cid:228)l- t(cid:228)(cid:228) ajantasaista tietoa hankkeen tilanteesta ja tuloksista aina hank- keen alkuarvioinnista sen seurantaan ja loppuarviointiin asti. Kokonaiskuvan saaminen TEN-Telecom-toiminnasta on ollut vai- keaa hankkeiden monimutkaisen rakenteen vuoksi: (cid:151) yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228) TEN-Telecom-ohjelman (cid:148)yhteist(cid:228) etua palvelevat hank- keet(cid:148) esitettiin kes(cid:228)kuussa 1997 hyv(cid:228)ksytyiss(cid:228) suuntaviivoissa kolme vuotta rakennerahaston ohjelmien hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)l- keen, 5. TEN-Telecom-ohjelma pohjautuu teknologian tutkimustulok- siin, joiden markkinoitavuus ei viel(cid:228) ole selvill(cid:228). TEN-Telecom esi- teltiin tutkimusyhteis(cid:246)lle seurantatoimena. On totta, ett(cid:228) on n(cid:228)h- t(cid:228)viss(cid:228) yht(cid:228)l(cid:228)isyyksi(cid:228) telemaattisten sovellusten tutkimusohjelman kanssa (cid:148)yleishy(cid:246)dyllisill(cid:228) aloilla(cid:148) (kuten koulutus, ymp(cid:228)rist(cid:246), lii- kenne), koska suuntaviivojen oli alun perin tarkoitus liitty(cid:228) tutki- muksen jatkotoimiin arvioitaessa sellaisten tuotteiden markkinoi- tavuutta ja kaupallista potentiaalia, teknisesti toteuttamisvalmiita, mutta edellytt(cid:228)v(cid:228)t viel(cid:228) lis(cid:228)selvityksi(cid:228) tulevaa markkinoilla hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228) varten ja vakuuttavan liiketoiminta- suunnitelman luomiseksi, jotta hankkeen sis(cid:228)inen ja ulkoinen rahoitus hankkeeseen riitt(cid:228)v(cid:228)sti sitoutuneilta osapuolilta voidaan varmistaa. N(cid:228)it(cid:228) kysymyksi(cid:228) tarkastellaan varsin v(cid:228)h(cid:228)n TTK- hankkeiden hy(cid:246)dynt(cid:228)missuunnitelmissa, joissa keskityt(cid:228)(cid:228)n kehit- tyneiden tekniikoiden tai menetelmien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoon l(cid:228)hinn(cid:228) niiden k(cid:228)ytt(cid:228)jien ja toteuttajien v(cid:228)lisess(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228), jolloin markkina- ja rahoitusarviointi j(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)lle. (Ks. my(cid:246)s komis- sion vastaus kohtaan 48. ) jotka ovat 6. Komissio ei voi vaikuttaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoprosessiin. Suuntavii- voja hyv(cid:228)ksytt(cid:228)ess(cid:228) ty(cid:246)ohjelman s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llinen tarkistaminen ja ehdotuspyynt(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)rittely mahdollistavat riitt(cid:228)v(cid:228)n joustavuu- den toiminnan suunnittelussa. (cid:151) toisaalta alueelliset suunnitelmat ovat jo luonteeltaan sellaisia, ett(cid:228) ne rakentuvat kunkin maan painotuksia kuvastavien aihe- piirien ymp(cid:228)rille (liiketoimintaymp(cid:228)rist(cid:246)n kehitt(cid:228)minen, hal- linnon nykyaikaistaminen jne. ), eik(cid:228) niiss(cid:228) erikseen nimet(cid:228) juuri televiestint(cid:228)(cid:228)n liittyvi(cid:228) investointeja. 7. Tiiviin seurannan j(cid:228)lkeen suoritettiin paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) tarkastuk- sia sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)toimeksisaajien ett(cid:228) kahden avustavan toimeksisaajan osalta. Komissio on ryhtynyt oikeudellisiin toimiin yht(cid:228) toimek- sisaajaa vastaan. 4. Rahoitusasetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)tutkimusten(cid:148) yhteydess(cid:228) voidaan aina toteuttaa (cid:148)teknisi(cid:228) tukitoimia(cid:148), mik(cid:228) n(cid:228)kyy my(cid:246)s TEN-ohjelman rahoitustukikomitean hyv(cid:228)ksym(cid:228)ss(cid:228) sanastossa ja vahvistaa k(cid:228)sityksen, jonka mukaan (cid:148)tutkimukset(cid:148) on ymm(cid:228)rret- t(cid:228)v(cid:228) laajassa merkityksess(cid:228). Lis(cid:228)ksi suuntaviivojen 3 artiklassa todetaan painopistealueeksi (cid:148)Euroopan tietoyhteiskunnan kehityst(cid:228) tukevien, erityisesti yhteist(cid:228) etua palvelevien sovellusten teknisen ja kaupallisen toteutettavuu- den tutkiminen ja varmistaminen ja t(cid:228)t(cid:228) seuraava k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto(cid:148). Tutkimukset on rajattu huolellisesti t(cid:228)m(cid:228)n mallin mukaisesti pai- nottaen toteutettavuutta markkinoilla ja validointia, jotta toiminta voitaisiin mahdollisimman hyvin erottaa tutkimusohjelmissa tar- jottavasta tuesta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamalle huomattavalle toi- meksisaajalle komissio on suorittanut tarkastuksen paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228). Sopimuksiin perustuvan seurannan, katselmoinnin ja valvonnan avulla komissio voi varmistaa sopimusvelvoitteiden asianmukai- sen t(cid:228)ytt(cid:228)misen ja huomata mahdolliset puutteet. Tarkastuksia voitaisiin suorittaa paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) enemm(cid:228)n, jos t(cid:228)h(cid:228)n saataisiin tarvittavat voimavarat. 8. V(cid:228)liarvioinnin mukaan ISDN-suuntaviivojen tavoitteet ISDN- pohjaisten palvelujen kehitt(cid:228)miseksi toteutuivat hyvin. (1) Euroopan laajuiset televerkot (TEN-ISDN) (cid:151) Loppuraportti v(cid:228)liarvioin- nista 1993(cid:151)1997. TEN-Telecom-toiminnan v(cid:228)liarvioinnissa (1993(cid:151)1997) annettiin my(cid:246)s lis(cid:228)suosituksia, jotka on otettu huomioon jatkotoimissa (ks. vastaus kohtaan 43). C 166/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 9. Televiestinn(cid:228)n puutteet useimmilla rakennerahastojen perus- teella tukikelpoisilla alueilla liittyv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa pikemminkin kan- sallisiin ja alue- tai paikallisverkkoihin kuin kansainv(cid:228)lisiin yhteyk- siin. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi rakennerahastojen toiminta perustuu toissijaisuusperiaatteeseen ja kumppanuushankkeisiin j(cid:228)senvaltioi- den kanssa. On j(cid:228)senvaltioiden asia laatia kehityssuunnitelmat, joita tuetaan rakennerahastoista. Toiminta on siis luonteeltaan vahvasti kansallista/alueellista. 10. Toimintaa tullaan arvioimaan perinpohjaisesti toukokuusta syyskuuhun 2000, jolloin tarkastellaan seuraavia yksitt(cid:228)isi(cid:228) kysy- myksi(cid:228): tavoitteiden, painopisteiden ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanotoimien tarkoituksenmukaisuus; toiminnan vaikuttavuus ja vaikutukset; toiminnan yleinen tehokkuus ja kustannustehokkuus; toiminnan hy(cid:246)dyllisyys ja jatkuvuus; toiminnassa k(cid:228)ytettyjen voimavarojen ja haluttujen vaikutusten v(cid:228)liset yhteydet (tuen perusteltavuus); mahdollisissa vastaavan tyyppisiss(cid:228) tulevissa toimissa huomioon otettavat oikeusperustaan, voimavaroihin ja jakelumenetelmiin liittyv(cid:228)t kehitysmahdollisuudet. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen komissio antaa ehdotukset suuntaviivojen tarkistamiseksi kyseisen arvioinnin ja teknisen kehityksen perusteella. Ellei poliittisin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksin p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228) muuta, seuraavat seikat saattaisivat edellytt(cid:228)(cid:228) tarkistamista: (cid:151) Toiminta eriytet(cid:228)(cid:228)n selke(cid:228)sti tutkimusohjelmien toiminnasta. Toiminta ehdotetaan jaettavaksi kolmeen eri osa-alueeseen, joilla toimijatyypit, markkinapotentiaali ja liiketoimintam(cid:228)(cid:228)- ritelm(cid:228)t, investointin(cid:228)kym(cid:228)t ja rahoituskokonaisuudet ovat erilaisia: yleispalvelu/julkinen palvelu, yleisluonteiset perus- palvelut sek(cid:228) riskip(cid:228)(cid:228)omamarkkinoita hy(cid:246)dynt(cid:228)v(cid:228)t kasvua tukevat palvelut. (cid:151) Toimintaa kohdennetaan tarkemmin. Nykyisten suuntaviivo- jen liite 1 kattaa sek(cid:228) liian laajan ett(cid:228) monimutkaisen koko- naisuuden. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) tullaan ehdottamaan yksinkertaisem- paa eEurope-aloitteen j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), toimintakokonaisuuksiin. perustuu joka (cid:151) Ty(cid:246)ohjelma j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228)n yleisluonteiseksi, jotta ehdotus- pyynt(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)rittelyss(cid:228) voidaan ottaa huomioon teknologiset muutokset ja uudet markkinasuuntaukset. (cid:151) My(cid:246)s hankkeiden rakennetta ja niihin liittyv(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n tukea selkeytet(cid:228)(cid:228)n. (cid:151) Toiminnan Euroopan laajuista ulottuvuutta on painotettava enemm(cid:228)n. TEN-Telecom-toiminta tulee rakentumaan eEurope-aloitteen my(cid:246)t(cid:228) saadulle poliittiselle tuelle. eEurope keskittyy t(cid:228)rkeimpiin toimiin niiden puutteiden korjaamiseksi, jotka pid(cid:228)ttelev(cid:228)t tieto- yhteiskunnan nopeaa kehittymist(cid:228) Euroopassa. T(cid:228)llaisia puutteita ovat muun muassa (cid:148)julkisen sektorin riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n toiminta uusien sovellusten ja palvelujen kehityksen mahdollistamiseksi(cid:148) ja (cid:148)riit- t(cid:228)v(cid:228)n dynaamisen, yritysyst(cid:228)v(cid:228)llisen ja palvelul(cid:228)ht(cid:246)isen toiminta- kulttuurin puuttuminen(cid:148). TEN-Telecom on tarkoituksenmukai- nen yhteis(cid:246)n toimintamuoto pyritt(cid:228)ess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyihin tavoitteisiin seuraavilla aloilla: koulutusalan multimedia-aineistojen k(cid:228)ytt(cid:246)- mahdollisuudet, pk-yrityksille suunnatut tukipalvelut Euroopan laajuisen s(cid:228)hk(cid:246)isen kaupank(cid:228)ynnin ja turvallisten yhteyksien mah- dollistamiseksi, osallistuminen sellaisten investointirahastojen ris- kip(cid:228)(cid:228)omaan, jotka tarjoavat p(cid:228)(cid:228)omaa innovatiivisille nopean kas- vun hankkeille, terveydenhuollon verkottuneet hallinnolliset palvelut, liikenteen kehittyneet palvelut, kuten innovatiiviset turva-, h(cid:228)t(cid:228)- ja yll(cid:228)pitopalvelut tai dynaamiset ja paikantamiseen perus- tuvat matkailu- ja liikennetietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)t, v(cid:228)est(cid:246)nsuojeluj(cid:228)rjes- telm(cid:228)t ja h(cid:228)t(cid:228)tilanteiden hallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t sek(cid:228) julkisen tiedon saatavuus verkkojen v(cid:228)lityksell(cid:228). 11. Rakennerahastojen toimintakausi 1994(cid:151)1999 oli siirtym(cid:228)- kautta monopolitilanteesta avoimiin markkinoihin. Komissio valitsi tapauskohtaisen l(cid:228)hestymistavan, jonka avulla voitiin rat- kaista monia ongelmia uuden s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaisesti ja noudattaen alueellisia kehitystavoitteita. Lis(cid:228)ksi voitiin nopeuttaa kaudeksi vapauttamiskehityst(cid:228) 2000(cid:151)2006 on hyv(cid:228)ksytty rahastojen toimintaa koskevia s(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)j(cid:228), joilla varmistetaan avoimuus ja kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisuus. koheesiomaissa. Uudeksi TELEVIESTINT˜ALAN EUROOPAN LAAJUISET VERKOT (TEN-TELECOM-OHJELMA) Varojen k(cid:228)ytt(cid:246) ja yhteenveto tuloksista 18. Komissio on arkistoinut kaikki TEN-ISDN-toimintaan liitty- v(cid:228)t valmistelevat tutkimukset vuosilta 1993(cid:151)1995, ja ne yksil(cid:246)i- tiin selv(cid:228)sti TEN-ISDN-v(cid:228)liarvioinnissa (1), joka toimitettiin tilin- tarkastustuomioistuimelle helmikuussa 1999. Muut TEN-Telecom- hankkeet vuodesta 1996 l(cid:228)htien sis(cid:228)llytettiin tietokantaan, johon on p(cid:228)(cid:228)sy kaikilla hankkeista vastaavilla virkailijoilla ja joka sis(cid:228)l- t(cid:228)(cid:228) ajantasaista tietoa hankkeen tilanteesta ja tuloksista aina hank- keen alkuarvioinnista sen seurantaan ja loppuarviointiin asti. 19. Taulukossa 2 luodaan katsaus vuosina 1993(cid:151)1998 rahoitet- tuun toimintaan. Eri toimintamuotoja olivat valmistelevat toimet vuosina 1993(cid:151)1995 (TEN-ISDN ja TEN-IBC), vuoden 1995 TEN- ISDN-suuntaviivoissa hahmotellut hankkeet, vuoden 1997 TEN- Telecom-suuntaviivojen mukaiset hankkeet ja muiden ohjelmien kanssa toteutetut yhteishankkeet vuodelta 1996. Vuonna 1998 hallinnollisiin ja liit(cid:228)nn(cid:228)istoimenpiteisiin k(cid:228)ytettiin varoja mil- joona euroa (3,6 prosenttia kaikista maksusitoumuksista). (cid:151) My(cid:246)s yhteis(cid:246)n ulkopuolinen ulottuvuus on otettava huo- mioon niin, ett(cid:228) varsinkin assosioituneet maat voivat osallis- tua yhteis(cid:246)n kanssa tekemiens(cid:228) sopimusten puitteissa. Lis(cid:228)ksi osallistuminen on mahdollistettava ETA-maille. (1) Euroopan laajuiset televerkot (TEN-ISDN) (cid:151) Loppuraportti v(cid:228)liarvioin- nista 1993(cid:151)1997. 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/21 20. Rahoitusasetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)tutkimusten(cid:148) yhtey- dess(cid:228) voidaan aina toteuttaa (cid:148)teknisi(cid:228) tukitoimia(cid:148), mik(cid:228) n(cid:228)kyy my(cid:246)s TEN-ohjelman rahoitustukikomitean hyv(cid:228)ksym(cid:228)ss(cid:228) sanas- tossa ja vahvistaa k(cid:228)sityksen, jonka mukaan (cid:148)tutkimukset(cid:148) on ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228) laajassa merkityksess(cid:228). (cid:151) Valmistavat toimenpiteet auttoivat yksil(cid:246)im(cid:228)(cid:228)n ISDN- suuntaviivoihin sis(cid:228)ltyvi(cid:228) yhteist(cid:228) etua palvelevia hankkeita. Toiminnassa tarkasteltiin ISDN:n kehityksen esteit(cid:228), ISDN:n mahdollisia laajentamismahdollisuuksia ja ISDN-politiikan kehitt(cid:228)misess(cid:228) tarvittavia taustatietoja. Lis(cid:228)ksi suuntaviivojen 3 artiklassa todetaan painopistealueeksi (cid:148)Euroopan tietoyhteiskunnan kehityst(cid:228) tukevien, erityisesti yhteist(cid:228) etua palvelevien sovellusten teknisen ja kaupallisen toteutettavuu- den tutkiminen ja varmistaminen ja t(cid:228)t(cid:228) seuraava k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto(cid:148). Tutkimukset on rajattu huolellisesti t(cid:228)m(cid:228)n mallin mukaisesti pai- nottaen toteutettavuutta markkinoilla ja validointia, jotta toiminta voitaisiin mahdollisimman hyvin erottaa tutkimusohjelmissa tar- jottavasta tuesta: tutkimukset sis(cid:228)ltyv(cid:228)t vaiheeseen, joka kattaa liiketoimintasuunnitelman laatimisen, ehdotetun toiminnan mark- kinakelpoisuuden osoittamisen vakuuttavalla tavalla sek(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen hankkeen validoinnin ja esittelyn todellisessa Euroopan laajuisessa kaupallisessa toimintaymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vaiheen p(cid:228)(cid:228)ttyess(cid:228) liiketoimintasuunnitelma on valmis ja hankkeen kau- pallisen hy(cid:246)dynt(cid:228)misen kokonaisinvestointikustannukset on tark- kaan arvioitu. Lis(cid:228)ksi tukea voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa my(cid:246)s markkinoilla hy(cid:246)dynt(cid:228)misen alku- vaiheessa enint(cid:228)(cid:228)n 10 prosenttia kokonaisinvestointikustannuk- sista investoinnin rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n toimintakuntoon saatta- miseksi. Euro-ISDN:n suuntaviivat vuodelta 1995 21. Komissio ei voi vaikuttaa Euro-ISDN:n suuntaviivoihin liit- tyneess(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoprosessissa ilmenneisiin viiveisiin. 22. Ehdotuksissa on ehdotuspyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228) oltava aina viittaus n(cid:228)ihin (cid:148)yhteist(cid:228) etua palveleviin hankkeisiin(cid:148). Euro-ISDN:n valmistelevat toimet vuosina 1993(cid:151)1995 23. On totta, ett(cid:228) 45 hanketta valittiin ja rahoitettiin vuosina 1993(cid:151)1995 valmistelevina toimina ennen kuin Euro-ISDN:n suuntaviivat hyv(cid:228)ksyttiin. Komissio aloitti ISDN:n toteuttamiseen liittyv(cid:228)t toimet 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetun neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman (1) j(cid:228)lkeen ja otti toimissaan huomioon Euroo- pan laajuisten verkkojen yleiset puitteet. (cid:151) N(cid:228)iden tutkimusten tuloksia k(cid:228)ytettiin sek(cid:228) komissiossa ett(cid:228) sen ulkopuolella keskusteluissa ja pyritt(cid:228)ess(cid:228) yksimielisyyteen komission ulkopuolisissa Euro-ISDN:n standardeja k(cid:228)sittele- viss(cid:228) elimiss(cid:228) (IMIMG-ryhm(cid:228) (2)) sek(cid:228) edistett(cid:228)ess(cid:228) ISDN- hanketta komission ulkopuolella kuten EIUF:n (3) t(cid:228)ysistun- noissa ja seminaareissa. 25. Syyskuussa 1995 julkaistussa viimeisess(cid:228) ehdotuspyynn(cid:246)ss(cid:228) otettiin jo huomioon tulevat Euro-ISDN:n suuntaviivat ja TEN- rahoitusasetuksen hyv(cid:228)ksyminen, joten siin(cid:228) sovellettiin kustan- nusjakosopimusten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) tutkimuksiin, jotka voivat k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s markkinavalidointiin liittyvi(cid:228) kokeiluhankkeita. Euro-ISDN-hankkeet 27. Mainitut viisi tutkimusta, jotka liittyv(cid:228)t Euro-ISDN:n j(cid:228)lkei- siin siirtymisstrategioihin, koskivat teleinfrastruktuurin kehitt(cid:228)- misen poliittisia n(cid:228)k(cid:246)kohtia, joten niille my(cid:246)nnettiin tarjouspyyn- t(cid:246)jen Kyseisill(cid:228) 100-prosenttinen tutkimuksilla valmisteltiin Euro-ISDN-toiminnan seuraavia vai- heita. perusteella rahoitus. 28. a) GTS-markkinatutkimuksella ja -analyysill(cid:228) saatiin tietoa telealan infrastruktuurista ja asiakkaiden vaatimuksista valituilla ISDN-palvelujen markkinalohkoilla Kreikassa. Lis(cid:228)ksi sill(cid:228) annet- tiin lis(cid:228)pontta ISDN-liittymille maassa, jossa ne olivat viel(cid:228) kehi- tyksest(cid:228) j(cid:228)ljess(cid:228). Varoilla nopeutettiin monikansallisten yhteentoi- mivien monipistetelepalvelujen edellytt(cid:228)mien laitteistojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa. Komission k(cid:228)sityksen mukaan t(cid:228)llainen tuki antoi unionin syrj(cid:228)seutujen pk-yrityksille liittym(cid:228)n kehittyneisiin perus- palveluihin ja n(cid:228)in paremmat yhteydet muihin eurooppalaisiin yrityksiin ja kansainv(cid:228)liseen toimintaan. Lis(cid:228)ksi sill(cid:228) muodostet- tiin toimiva vaihtoehto vakiintuneelle operaattorille telemaattisten lis(cid:228)arvopalvelujen markkinoilla. b) My(cid:246)s (cid:148)No Problems(cid:148) -hanketta voidaan pit(cid:228)(cid:228) menestyksen(cid:228). Se muokkasi Internet-palvelujen tarjontaa It(cid:228)vallassa yhdist(cid:228)en Internet-tekniikkaan tietoturvatoiminteiden kaltaisia perinteisi(cid:228) ominaisuuksia. NP-palvelu on mitoitettu 300 000 asiakkaalle. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluu 70 palveluyrityst(cid:228), jotka tar- joavat sovelluksia esimerkiksi hakemistopalveluja, mikromaksuja, tietoturvattua s(cid:228)hk(cid:246)postiliikennett(cid:228) ja pienimuotoista EDI- tiedonsiirtoa (4) varten. 24. Vaikka komission n(cid:228)ist(cid:228) tutkimuksista saamaa hy(cid:246)ty(cid:228) ei t(cid:228)y- sin olekaan dokumentoitu, tuettujen toimien vaikutukset valmis- telutoimien ensimm(cid:228)isell(cid:228) toteutuskaudella olivat merkitt(cid:228)vi(cid:228): (2) (1) ISDN:n kehitt(cid:228)misest(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) yleiseurooppalaisena televerkkona vuodesta 1993 eteenp(cid:228)in 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annettu neu- voston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma. (ISDN- ISDN MOU Implementation and Management Group. j(cid:228)rjestelmi(cid:228) koskevan yhteisty(cid:246)asiakirjan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ja hallin- toa k(cid:228)sittelev(cid:228) ty(cid:246)ryhm(cid:228). ) (3) European ISDN Users Forum. (Eurooppalaisten ISDN-k(cid:228)ytt(cid:228)jien yhteis- ty(cid:246)elin. ) (4) Organisaatioiden v(cid:228)linen s(cid:228)hk(cid:246)inen tiedonsiirto (Electronic Data Inter- change). C 166/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 (cid:148)Medsalus(cid:148)-hankkeessa tarkasteltiin ISDN-lis(cid:228)arvoverkon luo- c) mista terveydenhuollon ammattilaisten et(cid:228)yhteisty(cid:246)t(cid:228) varten. Verkko suunniteltiin tarjoamaan muun muassa et(cid:228)konsultointiin, koulutukseen, tiedonhakuihin, hakemistoihin ja uutisiin liittyvi(cid:228) palveluja. Hankkeen avulla osallistujat ovat voineet laatia t(cid:228)llaisille palveluille hinnoittelu- ja markkinointistrategiat ja m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) tar- koituksenmukaisimman organisaatiorakenteen. Riippumattoman loppukatsauksen mukaan nykytilanne on seuraava: (cid:151) Markkinoilla toteutettavuutta tutkittiin selvityksin, joista saa- tujen tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)miseksi hankkeeseen tehtiin joitakin muutoksia. T(cid:228)rkeimpien teknisten osapuolten lis(cid:228)ksi (teleope- raattori ja palveluntarjoaja) mukaan otettiin uusia merkitt(cid:228)vi(cid:228) toimijoita terveydenhuollon alalta. Medsalus-palvelut on otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n n(cid:228)iden organisaatioiden alaisuudessa uusilla nimill(cid:228). (cid:151) Toteutettavuustutkimukseen osallistuneet l(cid:228)(cid:228)ketieteen edusta- jat (sairaalat, tutkimuslaitokset jne. ) ovat yll(cid:228)pit(cid:228)neet yhteyk- si(cid:228)(cid:228)n ja jatkaneet yhteisty(cid:246)t(cid:228)(cid:228)n Euroopan laajuisesti. 29. Tiiviin seurannan j(cid:228)lkeen suoritettiin tilintarkastuksia sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)toimeksisaajien ett(cid:228) kahden avustavan toimeksisaajan osalta. Toisin sanoen kaikki toimintaan osallistuneet organisaatiot tar- kastettiin. Tarkastusten seurauksena hyl(cid:228)ttiin huomattava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) alihankin- takustannuksia, koska toimeksisaaja ei ollut pyyt(cid:228)nyt komissiolta kirjallista suostumusta alihankintasopimuksiin. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi toi- meksisaaja ei pystynyt esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n todisteita ty(cid:246)n suorittamisesta. 30. Tilintarkastustuomioistuimen suorittaman tarkastuksen j(cid:228)l- keen toimeksisaajalle l(cid:228)hetettiin 15. huhtikuuta 1999 kirje, jossa pyydettiin tarkastuksen loppuunsaattamiseksi tarvittavia tietoja ja asiakirjoja. Edell(cid:228) mainitun kirjeen johdosta yritys toimitti lokakuussa 1999 komissiolle pyydetyt tiedot ja t(cid:228)ydelliset tarkistetut kustannuseri- telm(cid:228)t. N(cid:228)ihin asiakirjoihin tutustumisen j(cid:228)lkeen p(cid:228)(cid:228)tettiin j(cid:228)rjes- t(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)tilintarkastus (29. (cid:151)30. 11. 1999) toimeksisaajan tiloissa alkuper(cid:228)isten asiakirjojen tarkistamiseksi. Komission loppuraport- tiluonnoksen on tarkoitus valmistua vuoden 2000 alussa. Alus- tavan laskelman perusteella takaisinperitt(cid:228)v(cid:228) summa saattaa olla huomattava. 31. Komissio on samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vi(cid:228) kustan- nuksia koskevien nykyisten sopimuskohtien soveltamisessa on olemassa vaara, ett(cid:228) kustannusten ilmoittamista liian suuriksi ei huomata. Komissio tarkistaa parhaillaan tutkimussopimuksia. Komissio on lis(cid:228)nnyt ennakkovarmistuksia sek(cid:228) tutkimus- ja TEN- Telecom-hankkeita koskevien sopimusten tarkastuksia. Tarkastuk- sia voitaisiin suorittaa paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) enemm(cid:228)n, jos t(cid:228)h(cid:228)n saatai- siin tarvittavat voimavarat. T(cid:228)llaisilla tarkastuksilla voitaisiin korvata osa Brysseliss(cid:228) j(cid:228)rjestett(cid:228)vist(cid:228) vuotuisista katselmuksista. Uudet suuntaviivat vuodelta 1997 ei voi uusiin 32. Komissio TEN-Telecom- vaikuttaa suuntaviivoihin liittyneess(cid:228) poliittisessa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteossa ilmen- neisiin viiveisiin. Teknologian muutokset edellyttiv(cid:228)t juridisia tar- kistuksia, jotka johtivat lopulta vuoden 1997 TEN-Telecom- suuntaviivoihin. Niiss(cid:228) omaksuttiin k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n n(cid:228)k(cid:246)kulma ja sen my(cid:246)t(cid:228) kaikki verkot yhdist(cid:228)v(cid:228) l(cid:228)hestymistapa ja riippumattomuus teknisest(cid:228) perustasta, jota palvelujen tarjontaan k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n. Uusia suuntaviivoja edelt(cid:228)v(cid:228)t valmistelevat toimet 35. IBC-verkkoja koskevat valmistelevat toimet toteutettiin ennen kuin TEN-rahoitusasetus tuli voimaan. Ne olivat osa Euroopan laajuisiin verkkoihin (laajakaistainen monipalveluverkko, TEN- IBC) liittyvist(cid:228) valmistelevista toimista Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun tiedonannon (1) jatkotoimia, ja niiden tarkoi- tuksena oli luoda voimakkaasti tekniikkapainotteinen laajakaista- viestinn(cid:228)n toimintakehys. Toiminta koostui 100-prosenttisesti tai rahoitetuista 50-prosenttisesti rahoitetuista kokeiluista, eik(cid:228) siihen kuulunut hankkeiden toteuttamisvaihetta, johon olisi sovellettu 10 prosen- tin yhteisrahoituss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). (IBC:n m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t) tutkimuksista 36. Kyseisi(cid:228) toimia ei tosiaankaan mainittu Euroopan laajuisia verkkoja koskevassa vuosikertomuksessa, mutta niist(cid:228) on laadittu erityinen loppuraportti (2) Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Muiden ohjelmien kanssa yhteiset toimenpiteet 38. Pk-yrityksi(cid:228) koskevan aloitteen osalta hankkeet olivat TEN- ISDN:n suuntaviivojen mukaisesti tukikelpoisia, ja ne hyv(cid:228)ksyt- tiin TEN-rahoitusasetuksessa s(cid:228)(cid:228)dettyjen menettelyjen mukaisesti. Aloitteen erityistarkoitus eli (cid:148)alueellisten j(cid:228)rjestelmien verkon luo- minen unionin ep(cid:228)suotuisilla alueilla matkailualalla toimivien pk-yritysten keskin(cid:228)isen s(cid:228)hk(cid:246)isen kaupank(cid:228)ynnin kehitt(cid:228)mi- seksi(cid:148) on kirjattu muistiin ja sille on saatu j(cid:228)senvaltioiden TEN- Telecom-komitean my(cid:246)nteinen lausunto. 39. Kuuden ohjelman tehokas yhteistoiminta koulutusalan mul- timediasovelluksissa on vastaus alan edustajien esitt(cid:228)miin pyyn- t(cid:246)ihin ja komission ty(cid:246)n ansiota. Saavutusten arviointi 40. Hankintoja ja sopimuksia k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoa-antavan komi- tean vuoden 1996 loppupuolella antamasta kielteisest(cid:228) lausun- nosta huolimatta vuonna 1997 laadittiin uusi tarjouspyynt(cid:246), joka johti ulkopuolisten asiantuntijoiden suorittamaan v(cid:228)liarviointiin TEN-ISDN-toiminnasta kaudella 1993(cid:151)1997. (1) KOM(93) 372 lopullinen, 22. 7. 1993. (2) KOM(98) 45 lopullinen, 2. 2. 1998. 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/23 43. Raportti (1) valmistui helmikuussa 1999, ja se on toimitettu tilintarkastustuomioistuimelle. Kyseisen raportin mukaan ISDN- suuntaviivojen tavoite kehitt(cid:228)(cid:228) ISDN-pohjaisia palveluja toteutui hyvin. Useimmat ISDN-suuntaviivoissa m(cid:228)(cid:228)ritellyt yhteist(cid:228) etua palvelevat hankkeet on huomioitu kyseisell(cid:228) kaudella. KOORDINOINTI MUIDEN ALAAN LIITTYVIEN TOIMENPITEIDEN KANSSA Televiestint(cid:228) tutkimuksen alalla Vaikka TEN-ISDN-toiminnassa ei k(cid:228)ytettyk(cid:228)(cid:228)n perusteita, joiden avulla tavoitteiden saavuttamista ja hankkeiden onnistumista olisi voitu suoraan arvioida, hanketasolla sovellettiin sopimusneuvot- telujen tuloksena syntyneit(cid:228) seurantaindikaattoreita. TEN-Telecom- toiminnan v(cid:228)liarvioinnissa (1993(cid:151)1997) annettiin my(cid:246)s lis(cid:228)suo- situksia, jotka on otettu huomioon jatkotoimissa: (cid:151) Ty(cid:246)ohjelma on laadittu ja sit(cid:228) on ajantasaistettu alan edusta- jilta saatujen lausuntojen perusteella. (cid:151) Suuntaviivojen tavoitteiden arviointi on suoritettu ensim- m(cid:228)ist(cid:228) kertaa vuoden 1999 hankekatselmusten yhteydess(cid:228). (cid:151) Lis(cid:228)ksi toiminnan edetess(cid:228) on saavutettu huomattavia paran- nuksia ehdotuspyynt(cid:246)jen valmistelussa ja tarjousten arvioin- nissa, hankkeiden seurannassa ja katselmoinnissa sek(cid:228) toi- minnan tulosten levitt(cid:228)misess(cid:228) ja tukitoimissa. ei voi 44. Komissio TEN-Telecom- vaikuttaa suuntaviivoihin liittyneess(cid:228) poliittisessa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteossa ilmen- neisiin viiveisiin. Suuntaviivojen hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)lkeen ty(cid:246)ohjel- man tarkistamisella ja ehdotuspyynt(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)rittelyll(cid:228) voidaan ottaa huomioon markkinasuuntaukset. uusiin 45. Useita suosituksia on otettu huomioon ohjattaessa toimintaa uusien suuntaviivojen mukaisesti, kuten kohdassa 43 todetaan. Vaikutukset syrj(cid:228)seutuihin eiv(cid:228)t kuulu TEN-rahoitusasetuksen 6 artiklan 3 kohdassa mainittuihin valintaperusteisiin. Useissa vuo- den 1998 ehdotuksissa on kuitenkin ollut mukana osallistujia unionin syrj(cid:228)seuduilta. T(cid:228)rke(cid:228) muutos tarkistetussa ty(cid:246)ohjelmassa on ollut my(cid:246)s se, ett(cid:228) liiketoimintasuunnitelman valmistelua pai- notetaan ja tuetaan enemm(cid:228)n selvitysvaiheessa, joka saisi kest(cid:228)(cid:228) enint(cid:228)(cid:228)n 18 kuukautta. 48. TEN-Telecom-ohjelma pohjautuu teknologian tutkimustu- loksiin, joiden markkinoitavuus ei viel(cid:228) ole selvill(cid:228). TEN-Telecom esiteltiin tutkimusyhteis(cid:246)lle seurantatoimena, jonka jokainen hanke m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)isiin osana laajempaa valmisteilla olevaa inves- tointia. On totta, ett(cid:228) on n(cid:228)ht(cid:228)viss(cid:228) yht(cid:228)l(cid:228)isyyksi(cid:228) telemaattisten sovellusten tutkimusohjelman kanssa (cid:148)yleishy(cid:246)dyllisill(cid:228) aloilla(cid:148) (kuten koulutus, ymp(cid:228)rist(cid:246), liikenne), koska suuntaviivojen oli alun perin tarkoitus liitty(cid:228) tutkimuksen jatkotoimiin arvioitaessa sellaisten tuotteiden markkinoitavuutta ja kaupallista potentiaalia, jotka ovat teknisesti toteuttamisvalmiita mutta edellytt(cid:228)v(cid:228)t viel(cid:228) lis(cid:228)selvityksi(cid:228) tulevaa markkinoilla hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228) varten ja vakuuttavan liiketoimintasuunnitelman luomiseksi, jotta hank- keen sis(cid:228)inen ja ulkoinen rahoitus hankkeeseen riitt(cid:228)v(cid:228)sti sitou- tuneilta osapuolilta voidaan varmistaa. N(cid:228)it(cid:228) kysymyksi(cid:228) tarkas- tellaan varsin v(cid:228)h(cid:228)n TTK-hankkeiden hy(cid:246)dynt(cid:228)missuunnitelmissa, joissa keskityt(cid:228)(cid:228)n kehittyneiden tekniikoiden tai menetelmien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoon l(cid:228)hinn(cid:228) niiden k(cid:228)ytt(cid:228)jien ja toteuttajien v(cid:228)lisess(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228), jolloin markkina- ja rahoitusarviointi j(cid:228)(cid:228) v(cid:228)hem- m(cid:228)lle. Mahdollisimman suurten synergiaetujen saamiseksiTEN-ohjelman ja tutkimusohjelmien v(cid:228)lill(cid:228) TEN-Telecom on annettu kokonaan hallinnoitavaksi tietoyhteiskunnan tekniikoihin liittyv(cid:228)n tutkimuk- sen ja kehityksen monialaisista n(cid:228)k(cid:246)kohdista vastaavalle osastolle, joka ty(cid:246)skentelee tietoyhteiskunnan parissa mutta selke(cid:228)sti omin painotuksin. TEN-Telecom-toiminta n(cid:228)ytt(cid:228)isi olevan perusteltua kahdesta syyst(cid:228): (cid:151) Ensinn(cid:228)kin on paljon mahdollisuuksia tukea teknisess(cid:228) vai- heessa olevia tuotteita valmistauduttaessa niiden onnistunee- seen markkinoilla hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen (liiketoiminta- tai mark- kinointisuunnitelman toteuttavan yhteenliittym(cid:228)n vahvistaminen, joka voi olla pitk(cid:228) ja riskialtis prosessi). T(cid:228)t(cid:228) puolta ei tavallisesti painoteta t & k -toiminnassa. laatiminen ja TEN-Telecom-toiminnalle suoritetaan lis(cid:228)ksi suuntaviivojen mukaisesti t(cid:228)ydellinen arviointi vuoden 2000 toisella nelj(cid:228)nnek- sell(cid:228). Raportissa on arvioitava toiminnan tavoitteiden, painopis- tealueiden ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon tarkoituksenmukaisuutta sek(cid:228) sen tehokkuutta ja vaikutuksia. Arviointi koostuu monesta osasta: toiminnan v(cid:228)liarviointia (1998 ja 1999) koskevasta selvityksest(cid:228), nykyisten TEN-Telecom-suuntaviivojen tilannetta ja kelpoisuutta koskevasta arvioinnista ja useista meneill(cid:228)(cid:228)n olevia hankkeita koskevista katsauksista, joissa tarkastellaan niiden vaikutuksia toi- minnan kokonaistavoitteisiin. (1) Euroopan laajuiset televerkot (TEN-ISDN) (cid:151) Loppuraportti v(cid:228)liarvioin- nista 1993(cid:151)1997. (cid:151) Toiseksi yhteis(cid:246)n tukea annetaan yleishy(cid:246)dyllisill(cid:228) aloilla, joilla ep(cid:228)varmuus lyhyen aikav(cid:228)lin kaupallisesta elinkelpoisuudesta ja hankalat organisatoriset kysymykset yleiseurooppalaisella tasolla hillitsev(cid:228)t yksityisen sektorin aloitteellisuutta ja samalla est(cid:228)v(cid:228)t kaikille yhteisen tietoyhteiskunnan kehittymist(cid:228) unio- nissa. Esimerkkej(cid:228) l(cid:246)ytyy ymp(cid:228)rist(cid:246)alalta (ymp(cid:228)rist(cid:246)riskien hallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t), liikenteest(cid:228) (matkaviestint(cid:228)(cid:228) hy(cid:246)dynt(cid:228)v(cid:228)t tieliikenteen h(cid:228)t(cid:228)palvelut), terveydenhuollosta (hoidon jatku- vuus ja hallinnolliset palvelut), koulutusalalta (telemaattiset oppimista ja ammattikoulutusta tukevat j(cid:228)rjestelm(cid:228)t) tai uutta toimintaa luovilta kasvualoilta, jollaisia ovat esimerkiksi pk-yritysten kaupank(cid:228)ynti(cid:228) ja johtamista tukevat Internet- pohjaiset peruspalvelut. N(cid:228)m(cid:228) esimerkit ovat osa komission eEurope-aloitteessa m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) painopistealueita. C 166/24 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 Rakennerahastojen merkitys 51. Rakennerahastojen t(cid:228)rkeimp(cid:228)n(cid:228) tavoitteena on pienent(cid:228)(cid:228) EU:n alueiden v(cid:228)lisi(cid:228) sosioekonomisia eroja. Rahaston toiminta on siis sidoksissa alueellisiin tarpeisiin ja ominaispiirteisiin. Tele- viestinn(cid:228)n infrastruktuurin puutteet useimmilla rakennerahasto- jen perusteella tukikelpoisilla alueilla liittyv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa pikem- minkin kansallisiin ja alue- tai paikallisverkkoihin kuin kansainv(cid:228)lisiin yhteyksiin. Niinp(cid:228) rakennerahastojen (cid:151) ja erityi- sesti Euroopan aluekehitysrahaston (cid:151) toiminta on vuosina 1994(cid:151)1999 suurelta osin rajoittunut investointeihin, joilla pyri- t(cid:228)(cid:228)n parantamaan ja t(cid:228)ydent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tavanomaisia puhelinverk- koja. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi rakennerahastojen toiminta perustuu toissijaisuus- periaatteeseen ja kumppanuushankkeisiin j(cid:228)senvaltioiden kanssa. On j(cid:228)senvaltioiden asia laatia kehityssuunnitelmat, joita tuetaan rakennerahastoista. Toiminta on siis luonteeltaan vahvasti kansallista/alueellista. Kuitenkin t(cid:228)llaisilla investoinneilla sek(cid:228) Euroopan investointipan- kin ja Euroopan investointirahaston tukemilla hankkeilla (verkot ja kaukokeskukset, matkapuhelinverkot, satelliittiverkot, langat- tomat tilaajayhteydet) my(cid:246)t(cid:228)vaikutetaan maiden yhteenliitt(cid:228)mi- seen koko Euroopan laajuisesti ja mahdollistetaan TEN-Telecom- tuen kohteena olevien palvelujen ja sovellusten parempi yhteentoimivuus. EIP:n ja EIR:n merkitys 52. Telealan vapauttaminen ja yksityist(cid:228)minen johti merkitt(cid:228)viin muutoksiin televiestinn(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) ja poliittisissa puitteissa. Yhteis(cid:246)n edist(cid:228)mis- ja tukitoimet oli sovitettava t(cid:228)h(cid:228)n uuteen toimintaymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n johdonmukaisella tavalla. T(cid:228)h(cid:228)n uuteen haasteeseen vastaamiseksi komission yksik(cid:246)iden v(cid:228)lill(cid:228) on lis(cid:228)tty koordinointia niiden vaikutusten selvitt(cid:228)miseksi, joita uudella s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228) on varsinkin Euroopan investointi- pankista ja rakennerahastoista my(cid:246)nnett(cid:228)viin, fyysist(cid:228) infrastruk- tuuria koskeviin tukiin. Mukauttamistoimista on neuvoteltu j(cid:228)sen- valtioiden kanssa, telealan yhdeksi jotka ovat valinneet t(cid:228)rkeimmist(cid:228) investointikohteista. T(cid:228)ss(cid:228) uudessa s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestel- m(cid:228)ss(cid:228) olisi ollut vaikeaa suunnata TEN-Telecom-tukea Euroopan investointipankin lainojen korkotukiin tai Euroopan investointi- rahaston takuumaksuihin. 53. T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) Euroopan investointirahastosta ei ole my(cid:246)n- netty takuita yhteenk(cid:228)(cid:228)n satelliittialan hankkeeseen tai varsinaisia valokuituverkkoja koskevaan hankkeeseen. Koordinointiv(cid:228)lineet Valvontakaaviot Telealalla n(cid:228)m(cid:228) kaksi hankeryhm(cid:228)(cid:228) ovat luonteeltaan hyvin eri- laisia. TEN-asetuksen nojalla rahoitetut hankkeet ovat k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)- suuntautuneita sovellushankkeita, joissa hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n perustana olevaa fyysist(cid:228) infrastruktuuria, kun taas Euroopan aluekehitys- rahaston, Euroopan investointipankin ja Euroopan investointira- haston tuet ja lainat kohdistuvat yleens(cid:228) infrastruktuuriin. N(cid:228)m(cid:228) erot ovat syyn(cid:228) v(cid:228)h(cid:228)isiin yhteisty(cid:246)mahdollisuuksiin n(cid:228)iden rahoitusv(cid:228)lineiden kesken. TEN-rahoitusasetuksen nojalla voi- daan rahoittaa esimerkiksi kouluverkon toteutettavuustutkimusta (suuruusluokka 600 000 euroa), kun taas Euroopan investointi- pankista voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) huomattaviakin lainoja esimerkiksi teleoperaattoreille (suuruusluokka 200 miljoonaa euroa). 56. Valvontakaavioiden toteuttamiseen telealalla liittyy monen- laisia vaikeuksia: Ensinn(cid:228)kin TEN-Telecom-ohjelman (cid:148)yhteist(cid:228) etua palvelevat hank- keet(cid:148) m(cid:228)(cid:228)ritelmineen (ISDN-hankkeita lukuun ottamatta) esitet- tiin kes(cid:228)kuussa 1997 hyv(cid:228)ksytyiss(cid:228) suuntaviivoissa kolme vuotta rakennerahaston ohjelmien hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)lkeen. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) on selv(cid:228)(cid:228), ettei j(cid:228)senvaltioille voitu esitt(cid:228)(cid:228) selke(cid:228)(cid:228) luokittelua kaa- vioiden laatimiseksi TEN-painopistealueiden mukaisesti. Toinen ongelma liittyy alueellisiin suunnitelmiin, jotka luonteen- omaisesti rakentuvat kunkin j(cid:228)senvaltion painotuksia kuvastavien aiheiden ymp(cid:228)rille. Ainoastaan kaksi maata (Italia ja Kreikka) oli erityisesti maininnut televiestinn(cid:228)n erillisen(cid:228) tuen kohteena, mik(cid:228) k(cid:228)y ilmi yhteis(cid:246)n tukikehyksist(cid:228) ja yhten(cid:228)isist(cid:228) ohjelma- asiakirjoista, jotka julkistettiin vuonna 1995 ja jotka ovat olleet luettavissa Internetiss(cid:228) vuodesta 1997 l(cid:228)htien. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee, ett(cid:228) useimmissa tapauksissa ei ollut mahdollista erottaa telealaan liittyvi(cid:228) investointeja, jotka usein sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n erilaisten muiden otsikoiden alle (esim. liiketoimintaymp(cid:228)rist(cid:246)n kehitt(cid:228)minen tai hallinnon nykyaikaistaminen). N(cid:228)iden telealalle ominaisten vaikeuksien lis(cid:228)ksi valvontakaavioi- den katsotaan yleisemminkin menett(cid:228)neen osan merkityksest(cid:228)(cid:228)n ja k(cid:228)ytt(cid:246)kelpoisuudestaan, koska komission yksik(cid:246)iden v(cid:228)linen koordinointi on asteittain vahvistunut ja mahdollistanut TEN- hankkeiden tehokkaan kehitt(cid:228)misen varsinkin aloilla, joilla eri l(cid:228)hteist(cid:228) tuetut hankkeet ovat luonteeltaan samankaltaisia. Suun- nitelmaa valvontakaavion kehitt(cid:228)misest(cid:228) t(cid:228)ysin automatisoiduksi tietokannaksi ei pidetty erityisen t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) tai kyseisten yksik(cid:246)iden ydintoimintaan kuuluvana, joten sit(cid:228) ei ole jatkettu. 55. TEN-rahoitusasetuksessa (1) edellytetyll(cid:228) koordinoinnilla pyrit(cid:228)(cid:228)n koordinointiin ja johdonmukaisuuteen TEN-asetuksen nojalla tuettujen yhteist(cid:228) etua palvelevien hankkeiden ja yhteis(cid:246)n budjetin, Euroopan investointipankin ja muiden rahoitusv(cid:228)linei- den kautta tuettujen hankkeiden kesken. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, 18. 9. 1995, 14 artikla. Komission komiteat ja komission harjoittama koordinointi 57. Rakennerahastojen seurantakomiteat ovat rahastojen toimin- nassa alin koordinointitaso, johon komissio osallistuu. Juuri t(cid:228)ll(cid:228) tasolla yhteis(cid:246)n eri toiminta-aloja voidaan parhaiten koordinoida kesken(cid:228)(cid:228)n: edustajia yhteis(cid:246)n eri toimialoilta pyydet(cid:228)(cid:228)n osallistu- maan seurantakomiteoiden kokouksiin yhdess(cid:228) aluepolitiikan 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/25 edustajan kanssa aina kun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset koskevat tietty(cid:228) toimialaa. T(cid:228)m(cid:228)n tiiviin yhteisty(cid:246)n ansiosta on voitu l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) tasapainoinen komission kanta monimutkaisissa ja hyvin erilaisissa tilanteissa. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee, ett(cid:228) elleiv(cid:228)t infrastruktuurij(cid:228)rjestelm(cid:228)n luonne ja ominaispiirteet (julkinen k(cid:228)ytt(cid:246)) muutu yksityist(cid:228)misen j(cid:228)lkeen, yhteis(cid:246)n rahoitusta ei pit(cid:228)isi peri(cid:228) takaisin. Neuvoteltaessa toimenpideohjelmasta tarkasteltiin my(cid:246)s yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n sis(cid:228)llytt(cid:228)mist(cid:228) Kreikan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)m(cid:228)n seu- rauksena komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen rakennerahastotuen my(cid:246)nt(cid:228)mi- sest(cid:228) lis(cid:228)ttiin artikla, jonka mukaan maksusuoritusten edellytyk- sen(cid:228) oli edistyminen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n sis(cid:228)llytt(cid:228)misess(cid:228) kansalliseen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. Elokuussa 1998 maksut j(cid:228)(cid:228)dytettiin. Komissio on muuttanut l(cid:228)hestymistapaansa rakennerahastojen toimintaa varten jatkossa. Uusien yleiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan j(cid:228)sen- valtioiden on ilmoitettava komissiolle huomattavista yhteisrahoit- teisen infrastruktuurisuunnitelman muutoksista, jotka vaikuttavat sen luonteeseen tai toteuttamisedellytyksiin. T(cid:228)llaisen muutoksen vuoksi saatetaan soveltaa rahoitukseen liittyvi(cid:228) korjaavia toimen- piteit(cid:228). Italian tapauksessa pyynt(cid:246), joka perustui yhteis(cid:246)n tukikehykseen kaudeksi 1994(cid:151)1999 ja joka esitettiin Italian viranomaisten kah- den toimenpideohjelmaehdotuksen muodossa, k(cid:228)siteltiin samalla tavalla kuin mik(cid:228) tahansa muu avustushakemus. Komission arvioi- tua ehdotuksen varat p(cid:228)(cid:228)tettiin kohdentaa muualle yhteis(cid:246)n tuki- kehyksen v(cid:228)liarviointia koskevassa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) huhtikuussa 1998. 58(cid:151)59. Kyseisell(cid:228) ohjelmakaudella (1994(cid:151)1999) rahoitetta- vien suunnitelmien sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) keskusteltiin ja neuvoteltiin j(cid:228)sen- valtioiden kanssa aikana, jolloin telemarkkinoita ei viel(cid:228) ollut vapautettu kilpailulle ja keskustelu tietoyhteiskunnasta oli vasta alkanut. Komissio valitsi tapauskohtaisen l(cid:228)hestymistavan. Monet ongel- mat voitiin n(cid:228)in ratkaista onnistuneesti noudattaen uutta s(cid:228)(cid:228)nte- lyj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) ja ottaen huomioon aluekehityksen tavoitteet. Esi- merkiksi Euroopan aluekehitysrahastosta tuettuja telealaan liittyvi(cid:228) ohjelmia k(cid:228)ytettiin nopeuttamaan markkinoiden vapauttamista Kreikassa (jossa poikkeuksena my(cid:246)nnetty lis(cid:228)aika on lyhentynyt kahdella vuodella vuodesta 2003 vuoteen 2001). Tiedonannossaan (cid:148)Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta(cid:148) (1) komis- sio totesi, ett(cid:228) suurin osa telealan investoinneista on tuottavia, mutta joissain tapauksissa saatetaan tarvita julkista tukea. Joka tapauksessa rakennerahastojen painopiste oli siirrett(cid:228)v(cid:228) infrastruk- tuurin parantamisesta kysynn(cid:228)n edist(cid:228)miseen, tiedottamiseen, sovelluskehitykseen ja paikalliseen sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:246)n. Uutta l(cid:228)hestymistapaa on kehitetty edelleen luonnoksessa uusiksi ohjeiksi ohjelmille kaudella 2000(cid:151)2006, jossa asetetaan rahas- tojen toimintaa koskevat komission painopistealat. 61. Komission yksik(cid:246)t tarkastelevat tilintarkastustuomioistui- men ehdotuksia. Kuulemismenettely hankkeiden osalta 64. Komission sis(cid:228)inen lausuntokierros on tavanomainen k(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246), jota sovelletaan kaikkiin komissiolle esitettyihin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin ja joka perustuu periaatteeseen komission hallinnon yhten(cid:228)isyy- dest(cid:228). Lausuntokierroksen tarkoituksena on tiedottaa ja saada neuvoja muilta komission yksik(cid:246)ilt(cid:228) sek(cid:228) saavuttaa johdonmu- kaisuus ja avoimuus. TEN-Telecom-kierrokseen osallistuu yleens(cid:228) 15 eri yksikk(cid:246)(cid:228) eri vastuualueilta. Komission valintap(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) ei ole ly(cid:246)ty lukkoon, vaan muiden p(cid:228)(cid:228)- osastojen n(cid:228)kemykset ovat eritt(cid:228)in tervetulleita, ja ne voidaan ottaa huomioon sopimusneuvotteluissa. Muiden kuuleminen hankkeiden valintaa koskevasta komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) on t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon liittyv(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s (2). T(cid:228)m(cid:228) tapah- tuu peruslains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n asettamissa strategisissa puitteissa. Ideoi- ta ja strategioita koordinoidaan, kun uusia komission ehdotuksia annetaan ja niist(cid:228) j(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n vastaavia yksik(cid:246)iden v(cid:228)lisi(cid:228) lausun- tokierroksia. Niit(cid:228) edelt(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)s tapauskohtaisesti valmistelut ja kokoukset yksik(cid:246)iden tasolla. 65. Koska yksitt(cid:228)isi(cid:228) hankkeita koskevat Euroopan investointi- pankin lainat toteutetaan yleens(cid:228) ainoastaan alueellisen tai kansal- lisen toimijan erityisest(cid:228) pyynn(cid:246)st(cid:228), investointipankki esitti ylei- sen arvion toiminnastaan monivuotisessa ohjelmassa. Euroopan investointipankki on ilmaissut halukkuutensa kehitt(cid:228)(cid:228) kaudella 2000(cid:151)2006 tiiviimp(cid:228)(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n yhteisty(cid:246)t(cid:228) omien yksi- k(cid:246)idens(cid:228) ja komission yksik(cid:246)iden v(cid:228)lille, jotta voidaan varmistaa pankin osallistuminen rakennerahastojen suunnitelmien ja ohjel- mien laatimiseen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Yksityist(cid:228)mist(cid:228) koskevassa komission yleisess(cid:228) l(cid:228)hestymistavassa (jota sovellettiin jo ennen vuoden 1998 uudistusta) kuvastuu se, ett(cid:228) monivuotisten yhteisrahoitteisten ohjelmien osalta nykyisiss(cid:228) Euroopan aluekehitysrahastoa koskevissa asetuksissa ei ole han- ketasolla otettu kantaa siihen, pit(cid:228)isik(cid:246) aluekehitysrahaston tuelle saatavan vastarahoituksen tulla julkisista vai yksityisist(cid:228) l(cid:228)hteist(cid:228). 66. Kirjallinen kuulemismenettely parantaa strategista koordi- nointia, koska se: (cid:151) toimii suodattimena lis(cid:228)ten kurinalaisuutta investointipankin valitessa ja muokatessa komissiolle lausuntoa varten l(cid:228)hetet- t(cid:228)vi(cid:228) ehdotuksia, ja (1) KOM(97) 7, 23. 1. 1997. (2) Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, 18. 9. 1995, 17 artiklan 1 kohta. C 166/26 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 15. 6. 2000 (cid:151) antaa komission yksik(cid:246)ille mahdollisuuden tarkastella ehdo- tuksia oman alansa n(cid:228)k(cid:246)kulmasta ja ehdottaa muutoksia. Ennen lausuntonsa antamista komission yksik(cid:246)t k(cid:228)yv(cid:228)t usein kesken(cid:228)(cid:228)n neuvotteluja ja pyyt(cid:228)v(cid:228)t lis(cid:228)tietoja investointipan- kilta. alueeseen, joilla toimijatyypit, markkinapotentiaali ja liiketoi- mintam(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t, investointin(cid:228)kym(cid:228)t ja rahoituskokonaisuu- det ovat erilaisia: yleispalvelu / julkinen palvelu, yleisluonteiset peruspalvelut sek(cid:228) riskip(cid:228)(cid:228)omamarkkinoita hy(cid:246)dynt(cid:228)v(cid:228)t kas- vua tukevat palvelut. Erityinen osastojen v(cid:228)linen ty(cid:246)ryhm(cid:228) joissa otettiin huomioon eri 67. Komissio ei ole noudattanut juuri kyseisi(cid:228) suosituksia, mutta se on toteuttanut muita koordinointitoimenpiteit(cid:228). Kolmen TEN- alan koordinointia varten on perustettu erityinen j(cid:228)rjestelm(cid:228). TEN-aloista vastaavat komission j(cid:228)senet (1) tapasivat useaan ottee- seen vuosina 1995(cid:151)1996. Kyseisist(cid:228) komission j(cid:228)senist(cid:228) koos- tuva ryhm(cid:228) suositti lokakuussa 1997 erityisi(cid:228) koordinointitoi- mia (2), rahoitusv(cid:228)lineiden erityispiirteet. Vaikka t(cid:228)m(cid:228) koordinointi koskeekin l(cid:228)hinn(cid:228) sellai- sia aloja, joilla eri l(cid:228)hteist(cid:228) rahoitetut hankkeet ovat luonteeltaan samantyyppisi(cid:228), my(cid:246)s tulevaa koordinointia telealalla on jatku- vasti pohdittu. Yksik(cid:246)t ovat tehneet yhteisty(cid:246)t(cid:228) laadittaessa suun- taviivoja rakennerahastojen toiminnan seuraavaa ohjelmakautta (2000(cid:151)2006) varten. Euroopan investointipankin edustaja osal- listuu TEN-Telecom-seminaareihin ja j(cid:228)senvaltioiden TEN- Telecom-komiteoihin. Lis(cid:228)ksi Euroopan investointirahastoon on muodostettu yhteydet teleinfrastruktuurin rahoittamiseen liitty- viss(cid:228) asioissa. P˜˜TELM˜T JA SUOSITUKSET 68. Toimintaa tullaan arvioimaan perinpohjaisesti toukokuusta syyskuuhun 2000, jolloin tarkastellaan seuraavia yksitt(cid:228)isi(cid:228) kysy- myksi(cid:228): tavoitteiden, painopisteiden ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanotoimien tarkoituksenmukaisuus; toiminnan vaikuttavuus ja vaikutukset; toiminnan yleinen tehokkuus ja kustannustehokkuus; toiminnan hy(cid:246)dyllisyys ja jatkuvuus; toiminnassa k(cid:228)ytettyjen voimavarojen ja haluttujen vaikutusten v(cid:228)liset yhteydet (tuen perusteltavuus); mahdollisissa vastaavan tyyppisiss(cid:228) tulevissa toimissa huomioon otettavat oikeusperustaan, voimavaroihin ja jakelumenetelmiin liittyv(cid:228)t kehitysmahdollisuudet. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen komissio antaa ehdotukset suuntaviivojen tarkistamiseksi kyseisen arvioinnin ja teknisen kehityksen perusteella. Ellei poliittisin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksin p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228) muuta, seuraavat seikat saattaisivat edellytt(cid:228)(cid:228) tarkistamista: (cid:151) Toiminta eriytet(cid:228)(cid:228)n selke(cid:228)sti tutkimusohjelmissa my(cid:246)nnetyst(cid:228) tuesta. Toiminta ehdotetaan jaettavaksi kolmeen eri osa- (1) Televiestinn(cid:228)st(cid:228), energiasta ja liikenteest(cid:228) vastaavien komission j(cid:228)sen- ten lis(cid:228)ksi ryhm(cid:228)(cid:228)n kuuluvat my(cid:246)s talousarviosta, ymp(cid:228)rist(cid:246)st(cid:228), alue- politiikasta, sis(cid:228)markkinoista, talous- ja raha-asioista sek(cid:228) tapauskoh- taisesti ulkosuhteista ja kilpailusta vastaavat komission j(cid:228)senet. (2) N(cid:228)m(cid:228) suositukset olivat tulos seitsem(cid:228)st(cid:228) yksik(cid:246)iden v(cid:228)lisest(cid:228) kokouk- sesta, joista joihinkin osallistui edustajia my(cid:246)s Euroopan investointi- pankista ja Euroopan investointirahastosta. (cid:151) Toimintaa kohdennetaan tarkemmin. Nykyisten suuntaviivo- jen liite 1 kattaa sek(cid:228) liian laajan ett(cid:228) liian monimutkaisen kokonaisuuden. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) tullaan ehdottamaan yksinker- taisempaa j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), joka perustuu eEurope-aloitteen toi- mintakokonaisuuksiin. (cid:151) Ty(cid:246)ohjelma j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228)n yleisluonteiseksi, jotta ehdotus- pyynt(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)rittelyss(cid:228) voidaan ottaa huomioon teknologiset muutokset ja uudet markkinasuuntaukset. (cid:151) My(cid:246)s hankkeiden rakennetta ja niihin liittyv(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n tukea selkeytet(cid:228)(cid:228)n. (cid:151) Toiminnan Euroopan laajuista ulottuvuutta on painotettava enemm(cid:228)n. (cid:151) My(cid:246)s yhteis(cid:246)n ulkopuolinen ulottuvuus on otettava huo- mioon niin, ett(cid:228) varsinkin assosioituneet maat voivat osallis- tua yhteis(cid:246)n kanssa tekemiens(cid:228) sopimusten puitteissa. Lis(cid:228)ksi osallistuminen on mahdollistettava ETA-maille. TEN-Telecom-toiminta tulee rakentumaan eEurope-aloitteen my(cid:246)t(cid:228) saadulle poliittiselle tuelle. eEurope keskittyy t(cid:228)rkeimpiin toimiin niiden puutteiden korjaamiseksi, jotka pid(cid:228)ttelev(cid:228)t tieto- yhteiskunnan nopeaa kehittymist(cid:228) Euroopassa. T(cid:228)llaisia puutteita ovat muun muassa (cid:148)julkisen sektorin riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n toiminta uusien sovellusten ja palvelujen kehityksen mahdollistamiseksi(cid:148) ja (cid:148)riit- t(cid:228)v(cid:228)n dynaamisen, yritysyst(cid:228)v(cid:228)llisen ja palvelul(cid:228)ht(cid:246)isen toiminta- kulttuurin puuttuminen(cid:148). TEN-Telecom on tarkoituksenmukai- nen yhteis(cid:246)n toimintamuoto pyritt(cid:228)ess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyihin tavoitteisiin seuraavilla aloilla: koulutusalan multimedia-aineistojen k(cid:228)ytt(cid:246)- mahdollisuudet, pk-yrityksille suunnatut tukipalvelut Euroopan laajuisen s(cid:228)hk(cid:246)isen kaupank(cid:228)ynnin ja turvallisten yhteyksien mah- dollistamiseksi, osallistuminen sellaisten investointirahastojen ris- kip(cid:228)(cid:228)omaan, jotka tarjoavat p(cid:228)(cid:228)omaa innovatiivisille nopean kas- vun hankkeille, terveydenhuollon verkottuneet hallinnolliset palvelut, liikenteen kehittyneet palvelut, kuten innovatiiviset turva-, h(cid:228)t(cid:228)- ja yll(cid:228)pitopalvelut tai dynaamiset ja paikantamiseen perus- tuvat matkailu- ja liikennetietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)t, v(cid:228)est(cid:246)nsuojeluj(cid:228)rjes- telm(cid:228)t ja h(cid:228)t(cid:228)tilanteiden hallintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)t sek(cid:228) julkisen tiedon saatavuus verkkojen v(cid:228)lityksell(cid:228). varten 69. Komissio on laatinut uudet suuntaviivat rakennerahastojen tukea ohjelmakautta 2000(cid:151)2006 varten. N(cid:228)m(cid:228) suuntaviivat on annettu my(cid:246)s j(cid:228)sen- valtioille tiedoksi alueellista kehityst(cid:228) ja uudistamista k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoa-antavan komitean yhteydess(cid:228). televiestinn(cid:228)n uutta alalla 15. 6. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 166/27 70. Telealalla, joka on luonteeltaan maailmanlaajuinen ja koos- tuu useista kerroksista (infrastruktuuri, peruspalvelut / palvelun- v(cid:228)litysj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ja sovellukset), tehostetaan eri rahoitusv(cid:228)linei- den koordinointia niin, ett(cid:228) otetaan huomioon eri hankkeiden luonteenomaiset erot: toisaalta infrastruktuurihankkeet ja toi- saalta perustana olevaa infrastruktuuria hy(cid:246)dynt(cid:228)v(cid:228)t peruspalve- lut ja yhteist(cid:228) etua palvelevat sovellukset. T(cid:228)m(cid:228) on erityisesti tar- peen yhteis(cid:246)n j(cid:228)senyytt(cid:228) hakevissa maissa, joissa on hyvin t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) saada synergiaetuja toisaalta infrastruktuuri-investoinneista, joita tukevat kansainv(cid:228)liset rahoituslaitokset (kuten Euroopan inves- tointipankki ja Euroopan j(cid:228)lleenrakennus- ja kehityspankki) ja toi- saalta sovelluskehityksest(cid:228), jota Euroopan yhteis(cid:246) tukee raken- nerahastojen ja TEN-Telecom-ohjelman kautta. Joka tapauksessa n(cid:228)iden maiden olisi noudatettava ja toteutettava pyrkimyksi(cid:228) edis- t(cid:228)(cid:228) markkinoiden vapautumista ja luoda alalle vakaa ja kilpailuun perustuva s(cid:228)(cid:228)ntelyj(cid:228)rjestelm(cid:228), jotta infrastruktuurihankkeille voi- daan turvata kaupallisia rahoitusl(cid:228)hteit(cid:228). Uusien yhteyksien luo- minen Keski- ja It(cid:228)-Euroopan hakijamaiden kanssa vaikuttaa moni- mutkaisemmalta kuin pelkk(cid:228) rajat ylitt(cid:228)v(cid:228) infrastruktuurien yhteenliitt(cid:228)minen. 71. Sopimuksiin perustuvan seurannan, katselmoinnin ja val- vonnan lis(cid:228)ksi tarkastuksia voitaisiin suorittaa paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) enem- m(cid:228)n, jos t(cid:228)h(cid:228)n saataisiin tarvittavat voimavarat. T(cid:228)llaisilla tarkas- tuksilla voitaisiin korvata osa Brysseliss(cid:228) j(cid:228)rjestett(cid:228)vist(cid:228) vuotuisista katselmuksista