title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0948/00 från Laura González Álvarez (GUE/NGL) till kommissionen. Nedmontering av Ferrazos förvaringsanläggningar för kolväten och flyttning av dessa anläggningar från Ría de Arosa (Galicien, Spanien).

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Galicia
Spain
storage of hydrocarbons
transfer of businesses

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/45 (2001/C 53 E/051) SKRIFTLIG FR¯GA E-0948/00 fr(cid:229)n Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Nedmontering av Ferrazos f(cid:246)rvaringsanl(cid:228)ggningar f(cid:246)r kolv(cid:228)ten och flyttning av dessa anl(cid:228)ggningar fr(cid:229)n R(cid:237)a de Arosa (Galicien, Spanien) R(cid:237)a de Arosa (cid:228)r tack vare sin natur och sin produktivitet Galiciens mest betydelsefulla deltaomr(cid:229)de. Det har en yta p(cid:229) 250 km2, en kuststr(cid:228)cka p(cid:229) 75 kilometer, 9 olika flodmynningar, stora v(cid:229)tmarker, samt flera olika marina ekosystem. Det har ocks(cid:229) en riklig flora och fauna, och tre naturskyddsomr(cid:229)den som utg(cid:246)r en femtedel av dess yta. Tack vare dessa utomordentliga f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar har omr(cid:229)det genomg(cid:229)tt en omfattande social och ekonomisk utveckling, s(cid:229)v(cid:228)l inom den marina sektorn som industrin och turist- sektorn, vilka genererar motsvarande 730 miljoner euro om (cid:229)ret och 26 000 direkta arbetstillf(cid:228)llen. Dessa basn(cid:228)ringar ligger i sin tur till grund f(cid:246)r verksamheten inom handels-, bygg- och tj(cid:228)nstesektorn l(cid:228)ngs hela kusten, och har en avg(cid:246)rande betydelse f(cid:246)r den fortsatta sociala och ekonomiska utvecklingen i R(cid:237)a de Arosa och i hela Galicien. Placeringen av Ferrazos f(cid:246)rvaringsanl(cid:228)ggningar f(cid:246)r kolv(cid:228)te i Villagarc(cid:237)a de Arosa (cid:228)r of(cid:246)renlig med m(cid:229)let att skydda R(cid:237)a de Arosas natur och fr(cid:228)mja dess sociala och ekonomiska utveckling, och utg(cid:246)r ett hot mot inv(cid:229)narnas s(cid:228)kerhet. Kan kommissionen vidta (cid:229)tg(cid:228)rder gentemot de beh(cid:246)riga spanska myndigheterna om det skulle visa sig att f(cid:246)rvaringsanl(cid:228)ggningarna f(cid:246)r kolv(cid:228)te inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG (1) om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter, r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG (2) om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt, och med Ramsar-konventionen om skydd av v(cid:229)tmarker? Kan kommissionen arbeta f(cid:246)r att dessa anl(cid:228)ggningar flyttas fr(cid:229)n R(cid:237)a de Arosa till ett annat omr(cid:229)de d(cid:228)r riskerna (cid:228)r mindre, och f(cid:246)r att ett f(cid:246)rbud inf(cid:246)rs mot transporter av kolv(cid:228)ten i R(cid:237)a-omr(cid:229)det, i enlighet med de krav som framf(cid:246)rts av flera politiska grupper och sammanslutningen f(cid:246)r bevarandet av R(cid:237)a de Arosa? Kan kommissionen, i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 90/313/EEG (3) om fri tillg(cid:229)ng till information om milj(cid:246)n, (cid:229)l(cid:228)gga de beh(cid:246)riga spanska myndigheterna att g(cid:246)ra det l(cid:228)ttare f(cid:246)r sammanslutningen f(cid:246)r bevarandet av R(cid:237)a de Arosa att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till de uppgifter den beg(cid:228)rt, men hittills inte f(cid:229)tt? (1) EGT L 206, 22. 7. 1992, s. 7. (2) EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40. (3) EGT L 158, 23. 6. 1990, s. 56. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 maj 2000) Vad r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt betr(cid:228)ffar anges i dess artikel 2 att projekt som kan antas medf(cid:246)ra en betydande milj(cid:246)p(cid:229)verkan bland annat p(cid:229) grund av sin art, storlek eller lokalisering skall bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en bed(cid:246)mning av denna p(cid:229)verkan innan tillst(cid:229)nd ges. Best(cid:228)mmelsen g(cid:228)ller de projekt som r(cid:228)knas i bilagorna I och II i direktivet. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de installationer som fr(cid:229)gan avser anges i punkt 6 d i bilaga II anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r lagring av olja, petrokemiska och kemiska produkter. Enligt artikel 4. 2 skall projekt inom de grupper som redovisas i bilaga II bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en bed(cid:246)mning n(cid:228)r medlemsstaten i fr(cid:229)ga anser att detta kr(cid:228)vs p(cid:229) grund av projektets karakt(cid:228)r. Vad r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter betr(cid:228)ffar anges i artikel 6 att alla planer eller projekt som inte direkt h(cid:228)nger samman med eller (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r sk(cid:246)tseln och f(cid:246)rvaltningen av omr(cid:229)det, men som kan p(cid:229)verka omr(cid:229)det p(cid:229) ett betydande s(cid:228)tt, p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt skall bed(cid:246)mas med avseende p(cid:229) konsekvenserna f(cid:246)r m(cid:229)ls(cid:228)ttningen vad g(cid:228)ller bevarandet av omr(cid:229)det. Med ledning av slutsatserna fr(cid:229)n bed(cid:246)mningen av konsekvenserna skall de beh(cid:246)riga nationella myndigheterna godk(cid:228)nna planen eller projektet f(cid:246)rst efter att ha f(cid:246)rs(cid:228)krat sig om att omr(cid:229)det inte kommer att ta skada och, i f(cid:246)rekommande fall, efter att ha h(cid:246)rt allm(cid:228)nhetens (cid:229)sikt. C 53 E/46 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Vad r(cid:229)dets direktiv 90/313/EEG av den 7 juni 1990 om r(cid:228)tt att ta del av milj(cid:246)information betr(cid:228)ffar inneh(cid:229)ller direktivet, till skillnad fr(cid:229)n de andra direktiven, i artikel 4 en m(cid:246)jlighet att enligt den nationella r(cid:228)tten i medlemsstaten f(cid:246)ra talan i domstol eller i administrativ ordning mot myndighets beslut att v(cid:228)gra tillg(cid:229)ng till den beg(cid:228)rda milj(cid:246)informationen. R(cid:229)dets direktiv 90/313/EEG genomf(cid:246)rdes i spansk lag genom lag 38/1995 av den 13 december 1995, (cid:228)ndrad genom lag 55/1999 av den 29 december 1999, genom vilken nationella besv(cid:228)rsv(cid:228)gar inf(cid:246)rs. Efter de skriftliga fr(cid:229)gorna P-0790/00 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (1), E-0804/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (1) och f(cid:246)religgande fr(cid:229)ga, som alla g(cid:228)ller samma sak, har kommissionen inlett en utredning med nummer B-2000/2076. Kommissionen har i detta sammanhang v(cid:228)nt sig till de spanska myndigheterna med en beg(cid:228)ran om uppgifter om installationerna. Kommissionen kommer att, i sin egenskap av f(cid:246)rdragens v(cid:228)ktare, vidta de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att se till att gemenskapsr(cid:228)tten efterlevs i detta fall. (1) EGT C 374 E, 28. 12. 2000, s. 155. (2001/C 53 E/052) SKRIFTLIG FR¯GA E-0957/00 fr(cid:229)n Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Fr(cid:228)mjande av programmet Latinamerika (cid:129) akademisk utbildning (ALFA) ALFA-programmet st(cid:246)djer utbytet av erfarenheter mellan universitet i EU och i 18 l(cid:228)nder i Latinamerika f(cid:246)r en period av sex (cid:229)r. F(cid:246)r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till de st(cid:246)d som beviljas enligt programmet m(cid:229)ste de universitet som (cid:228)r intresserade av att delta bilda (cid:148)ALFA-n(cid:228)t(cid:148) best(cid:229)ende av minst sex universitet, tre europeiska och tre latinamerikanska, i olika l(cid:228)nder. Vad f(cid:246)reskrev kommissionen d(cid:229) den utformade sagda program f(cid:246)r att g(cid:246)ra det l(cid:228)ttare f(cid:246)r de universitet som eventuellt (cid:228)r intresserade av att delta att komma i kontakt med varandra genom m(cid:246)ten och f(cid:246)rhandskontakter, och d(cid:228)rigenom l(cid:228)ra k(cid:228)nna varandra och klarg(cid:246)ra ramen f(cid:246)r samarbetet inom de prioriterade omr(cid:229)den som anges i kallelsen till ALFA-programmet? Svar fr(cid:229)n Chris Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 april 2000) Alfas f(cid:246)rsta etapp har (cid:129) j(cid:228)mte dess specifika m(cid:229)ls(cid:228)ttningar (cid:129) givit v(cid:228)rdefulla erfarenheter. Under denna etapp har institutioner f(cid:246)r h(cid:246)gre utbildning fr(cid:229)n b(cid:229)da kontinenterna utvecklat (cid:246)msesidig kunskap och 2 918 gemensamma projektf(cid:246)rslag har lagts fram f(cid:246)r kommissionen. F(cid:246)rslagen kommer fr(cid:229)n universitets- n(cid:228)tverk som representerar 511 latinamerikanska och 704 europeiska institutioner. Vad betr(cid:228)ffar de projekt som godk(cid:228)ndes under den f(cid:246)rsta etappen har 808 institutionsn(cid:228)tverk utvecklat eller h(cid:229)ller fortfarande p(cid:229) att utveckla gemensamma projekt (totalt 373 latinamerikanska och 530 europeiska). Under den nuvarande Alfa-etappen bist(cid:229)r kontoret f(cid:246)r tekniskt bist(cid:229)nd till programmet de institutioner som eventuellt (cid:228)r intresserade av att delta i programmet med att s(cid:246)ka partner och samtidigt offentligg(cid:246)rs alla f(cid:246)rfr(cid:229)gningar r(cid:246)rande detta s(cid:246)kande p(cid:229) Internetsidan Vidare kan Alfa-n(cid:228)tverk som inte har n(cid:229)gon erfarenhet av att anordna r(cid:246)rlighet f(cid:246)r studenter ans(cid:246)ka om finansiering av utarbetandet av gemensamma r(cid:246)rlighetsprojekt (inom underprogram B, (cid:148)projektf(cid:246)rbere- delse(cid:148)). Dessutom kan noteras att f(cid:246)r n(cid:228)rvarande mottar kommissionen i genomsnitt 40 f(cid:246)rfr(cid:229)gningar per dag betr(cid:228)ffande information r(cid:246)rande programmet, varav mer (cid:228)n h(cid:228)lften avser f(cid:246)rfr(cid:229)gningar fr(cid:229)n institutioner som redan har kartlagt sina n(cid:228)tverk


title: PERGUNTA ESCRITA P-1028/00 apresentada por Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) à Comissão. Violação do artigo 2o, no 4, e do artigo 6o, no 2, do Tratado de Amesterdão.

eurovoc_concepts:
Basque Country
France
derogation from EU law
free movement of persons
fundamental rights
national minority

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 26 E/147 (2001/C 26 E/182) PERGUNTA ESCRITA P-1028/00 apresentada por Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) (cid:224) Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Viola(cid:231)ªo do artigo 2o, no 4, e do artigo 6o, no 2, do Tratado de Amesterdªo A coliga(cid:231)ªo governamental austr(cid:237)aca tem sido alvo de intensas cr(cid:237)ticas desde que tomou posse em Fevereiro œltimo. Num gesto inequ(cid:237)voco destinado a frisar a posi(cid:231)ªo da opiniªo pœblica europeia, milhares de europeus marcharam pelas ruas de Viena, encorajados com o apoio de todas as institui(cid:231)ıes da UE. Em 11 de Mar(cid:231)o, na fronteira franco-espanhola que separa o povo basco, Paris enviou for(cid:231)as policiais para impedir a passagem de cidadªos bascos que visavam participar numa manifesta(cid:231)ªo popular na cidade de Bayonne. O objectivo desta manifesta(cid:231)ªo era denunciar a dispersªo dos prisioneiros pol(cid:237)ticos bascos por territ(cid:243)rio francŒs e espanhol, bem como a viola(cid:231)ªo dos seus direitos e dos seus familiares. O governo francŒs, com o pleno apoio de Madrid, aplicou o artigo 2o da Conven(cid:231)ªo de Schengen, que, a t(cid:237)tulo excepcional, permite o encerramento das fronteiras. Paradoxalmente, verificamos que enquanto a mani- festa(cid:231)ªo de Viena foi autorizada, a de Bayonne foi proibida. Podem os Estados-membros da UE informar os cidadªos europeus sobre os direitos humanos que 1. estªo autorizados a defender? Podem as disposi(cid:231)ıes de Schengen, tal como aplicadas pelo governo francŒs, revogar completamente 2. direitos fundamentais, tal como se encontram garantidos na Conven(cid:231)ªo Europeia dos Direitos do Homem, e o pr(cid:243)prio princ(cid:237)pio da liberdade de circula(cid:231)ªo de pessoas na UE? 3. Podem os bascos viver na UE sem uma cortina de ferro interior? Resposta dada por Ant(cid:243)nio Vitorino em nome da Comissªo (28 de Abril de 2000) Por um lado, o no 2 do artigo 2o do Acordo de Schengen permite que, mediante o cumprimento de certos procedimentos previstos no Acervo de Schengen, um Estado-membro volte a efectuar o controlo das pessoas nas fronteiras internas, durante um per(cid:237)odo limitado, se razıes de ordem pœblica ou de seguran(cid:231)a nacional assim o exigirem. Em termos de livre circula(cid:231)ªo dos cidadªos da Uniªo, o direito comunitÆrio em vigor permite limita(cid:231)ıes justificadas por razıes de ordem pœblica e de seguran(cid:231)a pœblica (1). Por outro, e em conformidade com o no 2 do artigo 10o e o no 2 do artigo 11o da Conven(cid:231)ªo Europeia para a Protec(cid:231)ªo dos Direitos do Homem e das Liberdades Fundamentais, o exerc(cid:237)cio dos direitos fundamentais, tais como a liberdade de expressªo e a liberdade de reuniªo pac(cid:237)fica, pode ser sujeito a determinadas restri(cid:231)ıes previstas pela lei, que constituem, numa sociedade democrÆtica, medidas necessÆ- rias (cid:224) seguran(cid:231)a nacional ou (cid:224) manuten(cid:231)ªo da ordem. (1) Ver, nomeadamente, o no 3 do artigo 39o, o no 1 do artigo 46o e o artigo 55o do Tratado CE, assim como a Directiva no 64/221/CEE, de 25 de Fevereiro de 1964, para a coordena(cid:231)ªo de medidas especiais relativas aos estrangeiros em matØria de desloca(cid:231)ªo e estada justificadas por razıes de ordem pœblica, seguran(cid:231)a pœblica e saœde pœblica (JO 56 de 4. 4. 1964). (2001/C 26 E/183) PERGUNTA ESCRITA E-1037/00 apresentada por Francesco Speroni (TDI) (cid:224) Comissªo Objecto: Propriedade intelectual de material genØtico humano (4 de Abril de 2000) As indiscut(cid:237)veis dœvidas de carÆcter Øtico e jur(cid:237)dico suscitadas pela recente concessªo por parte do Instituto Europeu de Patentes (IEP) de uma patente relativa a material genØtico humano, chamam uma vez mais a aten(cid:231)ªo para as normas que actualmente regem o delicado sector das biotecnologias


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0946/00 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Återställande av kulturföremål som stulits eller olagligt förts ut.

eurovoc_concepts:
UN convention
common commercial policy
cultural object

text: C 374 E/190 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Den 17 december 1999 inkom ett klagom(cid:229)l till kommissionen (COMP/37. 7. 754) i vilket denna lagstiftning ifr(cid:229)gas(cid:228)tts, i synnerhet med h(cid:228)nsyn till etableringsfriheten (artikel 43 EG). Efter att kommissionen v(cid:228)ckt talan, fastslog EG-domstolen (cid:229)r 1987 att lagstiftningen i fr(cid:229)ga var f(cid:246)renlig med etableringsfriheten, eftersom den inte ans(cid:229)gs vara diskriminerande. Emellertid pr(cid:246)vade inte domstolen om den uppfyllde proportionalitetsprincipens krav eller inte (dom av den 12 februari 1987 i m(cid:229)l 221/85, kommissionen mot Belgien, REG 1987, s. 719). Domstolen fastslog emellertid (cid:229)r 1995 (dom av den 30 november 1995 i m(cid:229)l C-55/94, Gebhard, REG I-4186) att alla nationella best(cid:228)mmelser, (cid:228)ven om de till(cid:228)mpas utan (cid:229)tskillnad p(cid:229) samtliga 1995, s. gemenskapsmedborgare s(cid:229) som fallet (cid:228)r med den ber(cid:246)rda belgiska lagstiftningen, men som kan hindra eller g(cid:246)ra det mindre attraktivt att starta och ut(cid:246)va ett yrke f(cid:246)r en medborgare i en annan medlemsstat, kan vara of(cid:246)renliga med artikel 43 EG om de inte motiveras av tvingande sk(cid:228)l av allm(cid:228)nt intresse eller uppfyller proportionalitetsprincipens krav. Hur avser kommissionen att till(cid:228)mpa denna nya r(cid:228)ttspraxis, enligt vilken det ansetts finnas fog f(cid:246)r den st(cid:229)ndpunkt som kommissionen intog redan f(cid:246)r (cid:229)tta (cid:229)r sedan? Kommer kommissionen att kontrollera att best(cid:228)mmelserna i fr(cid:229)ga (cid:228)r f(cid:246)renliga med proportionalitetsprincipen, vilket domstolen v(cid:228)grade g(cid:246)ra (cid:229)r 1987, d(cid:229) den ans(cid:229)g att reglerna om kontroll av laboratorier f(cid:246)r klinisk biologi hittills skiljer sig alltf(cid:246)r mycket (cid:229)t mellan gemenskapens medlemsstater? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 maj 2000) Som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren p(cid:229)pekar har domstolens r(cid:228)ttspraxis r(cid:246)rande etableringsfriheten (cid:228)ndrats. Dessutom (cid:228)r det (cid:229)syftade besv(cid:228)rsf(cid:246)rfarandet i vissa avseenden nytt j(cid:228)mf(cid:246)rt med det f(cid:246)rfarande som ledde fram till domstolens dom av den 12 februari 1987. Kommissionen kommer f(cid:246)ljaktligen att noggrant unders(cid:246)ka den belgiska lagstiftningen om laboratorier f(cid:246)r medicinska analyser. (2000/C 374 E/223) SKRIFTLIG FR¯GA E-0946/00 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: ¯terst(cid:228)llande av kulturf(cid:246)rem(cid:229)l som stulits eller olagligt f(cid:246)rts ut FN har lagt fram en ny konvention om (cid:229)terst(cid:228)llande av stulna kulturf(cid:246)rem(cid:229)l i vilken det f(cid:246)reskrivs att ber(cid:246)rda parter i s(cid:229)dana fall skall f(cid:246)rhandla med varandra. 1. 2. Har kommissionen gett sitt st(cid:246)d f(cid:246)r denna konvention? Har kommissionen f(cid:246)reslagit att medlemsstaterna skall skriva under konventionen? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 maj 2000) S(cid:229)vitt kommissionen k(cid:228)nner till inom F(cid:246)renta nationerna inga planer p(cid:229) att anta en ny konvention om (cid:229)terl(cid:228)mnande av stulna kulturf(cid:246)rem(cid:229)l, eftersom omr(cid:229)det redan regleras i Unidroit- konventionen (fr(cid:229)n 1995) om stulna eller olagligt exporterade kulturf(cid:246)rem(cid:229)l. Kommissionen deltog som observat(cid:246)r d(cid:229) konventionen utarbetades. finns det Kommissionen delar den generella m(cid:229)ls(cid:228)ttningen att bek(cid:228)mpa otill(cid:229)ten handel med kulturf(cid:246)rem(cid:229)l, vilket (cid:228)r m(cid:229)ls(cid:228)ttningen med Unidroit-konventionen. Med tanke p(cid:229) gemenskapens befogenheter med st(cid:246)d av g(cid:228)llande gemenskapsr(cid:228)tt har den dock (cid:228)nnu inte uttryckt sitt st(cid:246)d f(cid:246)r konventionen genom att f(cid:246)resl(cid:229) att medlemsstaterna skall underteckna den. 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/191 P(cid:229) EES-niv(cid:229) f(cid:246)reskrivs, vilket kommissionen erinrar om, i parlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/100/EG av den 17 februari 1997 om (cid:228)ndring av bilagan till direktiv 93/7/EEG om (cid:229)terl(cid:228)mnande av kulturf(cid:246)rem(cid:229)l som olagligen f(cid:246)rts bort fr(cid:229)n en medlemsstats territorium (1) de metoder och det f(cid:246)rfarande f(cid:246)r (cid:229)terl(cid:228)mnande, som g(cid:228)ller mellan EES-avtalets parter, d(cid:229) det handlar om kulturf(cid:246)rem(cid:229)l som olagligen f(cid:246)rts ut fr(cid:229)n n(cid:229)gon parts territorium. Direktivet (cid:228)r ett komplement till processen med den inre marknadens fullbordande och har som m(cid:229)l att tillhandah(cid:229)lla medel, ut(cid:246)ver gr(cid:228)nskontrollerna, f(cid:246)r att skydda kulturf(cid:246)rem(cid:229)l p(cid:229) ett l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt. Gemenskapsr(cid:228)tten beaktas i Unidroit-konventionen, d(cid:228)r det i artikel 13 stadgas: (cid:148)De konventionsstater som (cid:228)r medlemmar i organisationer f(cid:246)r ekonomisk integration eller regionala organ kan anm(cid:228)la att de i sina inb(cid:246)rdes relationer (cid:228)mnar till(cid:228)mpa de interna reglerna f(cid:246)r dessa organisationer eller organ, och att de d(cid:228)rf(cid:246)r inte staterna emellan (cid:228)mnar till(cid:228)mpa best(cid:228)mmelserna i denna konvention n(cid:228)r konventionens till(cid:228)mpningsomr(cid:229)de sammanfaller med reglerna i fr(cid:229)ga. (cid:148) Tv(cid:229) av de fem medlemsstater som undertecknat konventionen har gjort en s(cid:229)dan deklaration, n(cid:228)mligen Nederl(cid:228)nderna i samband med undertecknandet och Finland, som redan har ratificerat konventionen, i samband med att ratifikationsinstrumentet deponerades. (cid:214)vriga medlemsstater som nu har undertecknat konventionen (cid:228)r Frankrike, Portugal och Italien. Den senare medlemsstaten har redan deponerat sitt ratifikationsinstrument och f(cid:246)ljaktligen blivit part i konventionen. (1) EGT L 60, 1. 3. 1997. (2000/C 374 E/224) SKRIFTLIG FR¯GA E-0950/00 fr(cid:229)n Per Stenmarck (PPE-DE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Transeuropeiska n(cid:228)tverk Vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Essen 1994 antogs ett antal prioriterade TEN-projekt. Ett av dessa fjorton projekt var den f(cid:246)r infrastrukturen i Norden viktiga utbyggnaden av den s k (cid:148)Nordiska triangeln(cid:148). I uppf(cid:246)ljningen som gjorts av kommissionen betr(cid:228)ffande dessa TEN-projekt konstateras att Sverige inte fullg(cid:246)r sina (cid:229)taganden. Det p(cid:229)verkar bl a de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kapacitetsf(cid:246)rst(cid:228)rkningarna av E6:an och E4:an (cid:129) f(cid:246)r att nu inte n(cid:228)mna den f(cid:246)r landets export och import s(cid:229) viktiga delen E6 Malm(cid:246)-Trelleborg. Vad avser kommissionen g(cid:246)ra (cid:229)t den svenska f(cid:246)rsummelsen och f(cid:246)rdr(cid:246)jningen av att genomf(cid:246)ra dessa (cid:229)taganden som f(cid:246)r Sverige och f(cid:246)r Europa (cid:228)r s(cid:229) angel(cid:228)gna infrastrukturprojekt? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 april 2000) Under 1998 och 1999 har kommissionen offentliggjort tv(cid:229) uppf(cid:246)ljningsrapporter (1) som r(cid:246)r framsteg och status vad g(cid:228)ller de 14 s(cid:228)rskilda projekt som identifierades vid Europeiska r(cid:229)det i Essen i december 1994. I b(cid:229)da rapporterna anges att tre projekt n(cid:228)stan (cid:228)r slutf(cid:246)rda, sex andra kommer att slutf(cid:246)ras omkring 2005 och fem kommer att slutf(cid:246)ras betydligt senare (cid:228)n 2005. Det projekt som kallas den nordiska triangeln, vilket omfattar de delar av E4 och E6 som ledamoten n(cid:228)mner, tillh(cid:246)r de fem projekten i den sistn(cid:228)mnda gruppen. Den nordiska triangelns s(cid:228)rskilda karakt(cid:228)r (cid:129) en multimodal korridor med ett stort antal underprojekt (cid:129) g(cid:246)r det mycket sv(cid:229)rt att fastst(cid:228)lla en (cid:246)vergripande tids- och finansieringsplan. F(cid:246)rhandlingar om denna fr(cid:229)ga p(cid:229)g(cid:229)r mellan kommissionen och de finska och svenska myndigheterna. Genomf(cid:246)randet av projekt som r(cid:246)r transportinfrastruktur tillh(cid:246)r i enlighet med subsidiaritetsprincipen huvudsakligen medlemsstaternas samt de regionala och lokala organens ansvarsomr(cid:229)de. D(cid:228)rf(cid:246)r kan inte kommissionen (cid:229)l(cid:228)gga medlemsstater att genomf(cid:246)ra n(cid:229)got s(cid:228)rskilt projekt avseende infrastruktur. Kommis- sionen kan emellertid uppmuntra medlemsstaterna till att genomf(cid:246)ra ett projekt genom att erbjuda


title: PERGUNTA ESCRITA E-0942/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Utilização de sais wolman para o tratamento de madeira.

eurovoc_concepts:
Netherlands
carcinogenic substance
common commercial policy
import (EU)
market approval
toxic substance
wood industry

text: C 46 E/86 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 EstÆ a Comissªo disposta a elaborar uma directiva que pro(cid:237)ba a utiliza(cid:231)ªo de madeira impregnada 3. como combust(cid:237)vel nas centrais tØrmicas de produ(cid:231)ªo de electricidade, como matØria-prima para placas de aglomerado de madeira e como alimento para animais, como fertilizante de jardins e Ærvores e substituto da palha nos estÆbulos, dadas as consequŒncias negativas para a saœde humana e o meio ambiente? a) b) Em caso afirmativo, tomou jÆ a Comissªo alguma iniciativa nesse sentido? Em caso negativo, por que razªo se opıe a Comissªo a uma tal directiva? Resposta dada por Erkki Liikanen em nome da Comissªo (7 de Junho de 2000) A Comissªo tem conhecimento de que os Pa(cid:237)ses-Baixos introduziram recentemente uma proibi(cid:231)ªo aos produtores neerlandeses que utilizam produtos para a conserva(cid:231)ªo da madeira contendo cobre, cr(cid:243)mio ou arsØnico, e na madeira assim tratada em aplica(cid:231)ıes destinadas a ser utilizadas no exterior. A Comissªo ainda nªo recebeu notifica(cid:231)ªo desta proibi(cid:231)ªo e solicitou mais informa(cid:231)ıes (cid:224)s autoridades neerlandesas. No seguimento da revisªo de certas disposi(cid:231)ıes da Directiva 76/769/CEE do Conselho, de 27 de Julho de 1976, relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados- -membros respeitantes (cid:224) limita(cid:231)ªo da coloca(cid:231)ªo no mercado e da utiliza(cid:231)ªo de algumas subst(cid:226)ncias e prepara(cid:231)ıes perigosas (1), a Comissªo estudou o risco da utiliza(cid:231)ªo de arsØnico na conserva(cid:231)ªo da madeira. Este estudo levantou preocupa(cid:231)ıes sobre certos aspectos da utiliza(cid:231)ªo de produtos para conserva(cid:231)ªo de madeira contendo arsØnico, principalmente em rela(cid:231)ªo aos efeitos a longo prazo da elimina(cid:231)ªo da madeira assim tratada. No entanto, nªo se determinou qualquer risco agudo para a popula(cid:231)ªo em geral. O sector industrial prop(cid:244)s um acordo voluntÆrio para reduzir os riscos identificados. A Comissªo estÆ a estudar esta proposta. AlØm disso, a Comissªo estÆ a considerar a necessidade de estabelecer restri(cid:231)ıes adicionais (cid:224) comercializa(cid:231)ªo e utiliza(cid:231)ªo de arsØnico na conserva(cid:231)ªo da madeira nos termos da Directiva 76/769/CEE. Para alØm disso, a Directiva 98/8/CE do Parlamento e do Conselho, de 16 de Fevereiro de 1998, relativa (cid:224) coloca(cid:231)ªo de produtos biocidas no mercado (2) inclui no seu (cid:226)mbito de aplica(cid:231)ªo os produtos de conserva(cid:231)ªo da madeira. A Comissªo pretende adoptar num futuro pr(cid:243)ximo medidas para implementar esta directiva, e os produtos de conserva(cid:231)ªo da madeira serªo considerados produtos de avalia(cid:231)ªo prioritÆria. A possibilidade de elaborar uma nova proposta de directiva que limite a comercia- liza(cid:231)ªo destes produtos biocidas serÆ considerada (cid:224) luz dos resultados da avalia(cid:231)ªo. A Comissªo convida tambØm o Senhor Deputado a consultar a resposta dada (cid:224) pergunta escrita E-0942/00. (1) (2) JO L 262 de 27. 9. 1976. JO L 123 de 24. 4. 1998. (2001/C 46 E/090) PERGUNTA ESCRITA E-0942/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Utiliza(cid:231)ªo de «sais wolman» para o tratamento de madeira A utiliza(cid:231)ªo de «sais wolman» no tratamento de madeira (madeira impregnada) tem consequŒncias graves para o ser humano e o meio ambiente. Os «sais wolman» contŒm os muito t(cid:243)xicos arsØnico, cr(cid:243)mio IV e cobre. A madeira impregnada Ø, inter alia, utilizada em cabanas de jardim, veda(cid:231)ıes, brinquedos, pØrgolas, m(cid:243)veis de jardim e travessas dos caminhos de ferro. Desde Fevereiro de 2000 deixaram de poder ser vendidos nos Pa(cid:237)ses-Baixos produtos fabricados com madeira impregnada. O Conselho de Estado pronunciou-se tambØm contra o corte de madeira impregnada. Esta madeira nªo pode tambØm ser considerada como combust(cid:237)vel para as centrais elØctricas, como matØria-prima para placas de aglomerado e alimentos para animais, como fertilizante nos jardins e em volta das Ærvores ou substituto de palha nos estÆbulos. 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/87 Conclui-se agora, todavia, de not(cid:237)cias publicadas na imprensa, que as autoridades neerlandesas fechariam os olhos (cid:224) exporta(cid:231)ªo de aparas desta madeira cancer(cid:237)gena para outros Estados-membros da UE para a produ(cid:231)ªo de placas de aglomerados, brinquedos, etc. , infringindo assim o esp(cid:237)rito e a letra de diversas directivas da UE. Tem o Conselho conhecimento da exporta(cid:231)ªo de aparas de madeira cancer(cid:237)gena dos Pa(cid:237)ses-Baixos 1. para outros Estados da UE? a) b) Em caso afirmativo, quais sªo esses pa(cid:237)ses? Em caso negativo, considera o Conselho ser necessÆrio investigar esta questªo, dadas as consequŒncias negativas para a saœde humana e o meio ambiente e a infrac(cid:231)ªo de diversas directivas da UE? 2. A Comissªo recebeu dos fabricantes e importadores de sais de impregna(cid:231)ªo e de madeira impregnada um resumo de todas as informa(cid:231)ıes relevantes dispon(cid:237)veis sobre a exposi(cid:231)ªo do ser humano e do meio ambiente ao Æcido de arsØnico (ou seus sais), tal como estabelece o Regulamento no 142/97? Em caso negativo, que medidas tomou a Comissªo para garantir o cumprimento integral e correcto desse regulamento? Considera a Comissªo que a madeira impregnada proveniente de res(cid:237)duos de constru(cid:231)ªo e de 3. demoli(cid:231)ªo deve ser recolhida e tratada como res(cid:237)duo perigoso no (cid:226)mbito da Directiva 91/689/CEE? a) b) Em caso negativo, que argumentos apresenta a Comissªo para nªo considerar a madeira impregnada como res(cid:237)duo perigoso? Em caso afirmativo, Ø essa madeira impregnada efectivamente considerada nos 15 Estados-membros da UE como sendo um res(cid:237)duo perigoso? Resposta dada por Erkki Liikanen em nome da Comissªo (9 de Junho de 2000) 1. A Comissªo nªo tem conhecimento da exporta(cid:231)ªo de aparas de madeira tratada com arsØnico, cr(cid:243)mio e cobre dos Pa(cid:237)ses-Baixos para outros Estados-membros. Estas subst(cid:226)ncias podem ser utilizadas na Comunidade para o tratamento da madeira, sob certas condi(cid:231)ıes, nos termos da Directiva 89/677/CEE do Conselho, de 21 de Dezembro de 1989, que altera pela oitava vez a Directiva 76/769/CEE relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros respeitan- tes (cid:224) limita(cid:231)ªo da coloca(cid:231)ªo no mercado e da utiliza(cid:231)ªo de algumas subst(cid:226)ncias e prepara(cid:231)ıes perigosas (1). A exporta(cid:231)ªo de aparas de madeira nªo constitui uma infrac(cid:231)ªo (cid:224) legisla(cid:231)ªo comunitÆria se se seguir o procedimento previsto. As exporta(cid:231)ıes de tais res(cid:237)duos entram no (cid:226)mbito do Regulamento (CEE) no 259/93 do Conselho, de 1 de Fevereiro de 1993, relativo (cid:224) fiscaliza(cid:231)ªo e ao controlo das transferŒncias de res(cid:237)duos no interior, (cid:224) entrada e (cid:224) sa(cid:237)da da Comunidade (2). Relativamente (cid:224) exporta(cid:231)ªo de aparas de madeira para reciclagem, os materiais estªo enumerados no Anexo III deste regulamento, na rubrica AC 170: res(cid:237)duos de corti(cid:231)a e de madeiras tratadas. Isto significa que os res(cid:237)duos podem ser exportados se a expedi(cid:231)ªo for notificada aos Estados-membros afectados (pa(cid:237)s de exporta(cid:231)ªo, pa(cid:237)s de importa(cid:231)ªo e poss(cid:237)veis pa(cid:237)ses de tr(cid:226)nsito) e nªo forem levantadas objec(cid:231)ıes (cid:224) expedi(cid:231)ªo. As autoridades podem apenas levantar objec(cid:231)ıes num nœmero limitado de campos, por exemplo, se os res(cid:237)duos nªo puderem ser tratados de forma ecol(cid:243)gica no pa(cid:237)s de destino. Neste momento nªo hÆ elementos que justifiquem a abertura de um inquØrito, como solicitado pelo Senhor Deputado. A Comissªo recebeu informa(cid:231)ıes sobre o Æcido arsØnico, nos termos do Regulamento (CE) no 142/97 2. da Comissªo, de 27 de Janeiro de 1997, relativo (cid:224) comunica(cid:231)ªo de informa(cid:231)ıes sobre certas subst(cid:226)ncias tal como prevista nos termos do Regulamento (CEE) no 793/93 do Conselho (3). Estas existentes, informa(cid:231)ıes foram utilizadas pela Comissªo para estudar o risco inerente (cid:224) utiliza(cid:231)ªo de arsØnico para a conserva(cid:231)ªo da madeira. Este estudo levantou preocupa(cid:231)ıes sobre certos aspectos da utiliza(cid:231)ªo de produtos para conserva(cid:231)ªo de madeira contendo arsØnico, principalmente em rela(cid:231)ªo aos efeitos a longo prazo da elimina(cid:231)ªo da madeira assim tratada. No entanto, nªo se determinou qualquer risco agudo para a popula(cid:231)ªo em geral. O sector industrial prop(cid:244)s reduzir estes riscos atravØs de um acordo voluntÆrio e a Comissªo estÆ a estudar a proposta. Por outro lado, a Comissªo estÆ actualmente a considerar a necessidade de estabelecer restri(cid:231)ıes adicionais (cid:224) comercializa(cid:231)ªo e utiliza(cid:231)ªo de arsØnico na conserva(cid:231)ªo C 46 E/88 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 da madeira nos termos da Directiva 76/769/CEE, de 27 de Julho de 1976, relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros respeitantes (cid:224) limita(cid:231)ªo da coloca(cid:231)ªo no mercado e da utiliza(cid:231)ªo de algumas subst(cid:226)ncias e prepara(cid:231)ıes perigosas (4). Para alØm disso, a Directiva 98/8/CE relativa (cid:224) coloca(cid:231)ªo de produtos biocidas no mercado inclui no seu (cid:226)mbito de aplica(cid:231)ªo os produtos de conserva(cid:231)ªo da madeira. A Comissªo pretende adoptar num futuro pr(cid:243)ximo medidas para implementar esta directiva, e os produtos de conserva(cid:231)ªo da madeira serªo considerados produtos de avalia(cid:231)ªo prioritÆria. A possibilidade de elaborar uma nova proposta de directiva que limite a comercia- liza(cid:231)ªo destes produtos biocidas serÆ considerada (cid:224) luz dos resultados da avalia(cid:231)ªo. A Directiva 91/689/CEE do Conselho, de 12 de Dezembro de 1991, define res(cid:237)duos perigosos (5) no 3. primeiro travessªo do no 4 do artigo 1o, como qualquer res(cid:237)duo que figure numa lista de res(cid:237)duos perigosos. Esta lista foi estabelecida mediante a Decisªo do Conselho no 94/904/CE, de 22 de Dezembro de 1994 (6). A lista nªo inclui a madeira impregnada proveniente de res(cid:237)duos de constru(cid:231)ªo e de demoli(cid:231)ªo como um res(cid:237)duo perigoso. Por conseguinte, as disposi(cid:231)ıes da Directiva 91/689/CEE nªo sªo aplicÆveis. A mesma directiva indica, no segundo travessªo do no 4 do artigo 1o, que qualquer res(cid:237)duo que um Estado- -membro considere apresentar uma ou mais propriedades do Anexo III da directiva Ø igualmente um res(cid:237)duo perigoso. Os Estados-membros devem notificar tais casos (cid:224) Comissªo. Estes casos devem ser revistos pela Comissªo, tendo em vista uma poss(cid:237)vel adapta(cid:231)ªo (cid:224) lista comunitÆria de res(cid:237)duos perigosos. AtØ agora, a Comissªo recebeu notifica(cid:231)ıes do Reino Unido e da `ustria que consideram a madeira impregnada como (pelo menos em parte) um res(cid:237)duo perigoso. A Comissªo estÆ a estudar estas notifica(cid:231)ıes no contexto de uma revisªo mais ampla da lista de res(cid:237)duos perigosos num total de cerca de 300 notifica(cid:231)ıes. A Comissªo pretende submeter (cid:224) aprecia(cid:231)ªo do ComitØ estabelecido pelo Artigo 18o da Directiva 91/156/CEE (7) do Conselho, de 18 de Mar(cid:231)o de 1991, que altera a Directiva 75/442/CEE (8) do Conselho, de 15 de Julho de 1975, relativa aos res(cid:237)duos, uma proposta de revisªo da lista, antes do final do ano. Esta proposta terÆ em conta a avalia(cid:231)ªo efectuada com base nas notifica(cid:231)ıes do Reino Unido e `ustria relativas (cid:224) madeira impregnada. Independentemente da classifica(cid:231)ªo como res(cid:237)duo perigoso ou nªo perigoso, a madeira impregnada s(cid:243) pode ser reciclada ou eliminada em conformidade com as disposi(cid:231)ıes do artigo 4o da Directiva 75/442/CEE, ou seja, sem p(cid:244)r em perigo a saœde humana, sem utilizar processos ou mØtodos suscept(cid:237)veis de prejudicar o ambiente e, nomeadamente, sem criar riscos para a Ægua, ar ou solo, nem para a fauna e flora, sem causar inc(cid:243)modos por ru(cid:237)do ou cheiros, e sem causar danos aos locais e (cid:224)s paisagens. A Comissªo convida tambØm o Senhor Deputado a consultar a resposta dada (cid:224) pergunta escrita E-0941/00. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) JO L 398 de 30. 12. 1989. JO L 30 de 6. 2. 1993. JO L 25 de 28. 1. 1997. JO L 262 de 27. 9. 1976. JO L 377 de 31. 12. 1991. JO L 356 de 31. 12. 1994. JO L 78 de 26. 3. 1991. JO L 194 de 25. 7. 1975. (2001/C 46 E/091) PERGUNTA ESCRITA E-0944/00 apresentada por Jens-Peter Bonde (EDD) (cid:224) Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Energia renovÆvel Poderia a Comissªo indicar em que ponto se encontra a avalia(cid:231)ªo dos projectos do Governo dinamarquŒs de instaurar os chamados certificados de energia renovÆvel? Aparentemente, os consumidores seriam obrigados a comprar certificados de energia renovÆvel na propor(cid:231)ªo do seu consumo de energia elØctrica, o que Ø inteiramente comparÆvel a uma nova forma de imposi(cid:231)ªo fiscal. Considera a Comissªo que se estÆ a pretender aplicar um imposto aos consumidores dinamarqueses? Pode a Comissªo informar se a taxa sobre CO2 aplicada aos moinhos de vento, que nªo libertam qualquer CO2, Ø conforme com as normas em vigor na Uniªo Europeia?