title: Phare-programmet - Årsrapport 1998

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
EU programme
EU relations
accession to the European Union

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 31. 03. 2000 KOM(2000) 183 slutlig Phare-programmet Årsrapport 1998 (framlagt av kommissionen) Innehåll Phare-programmet Phare under 1998 Förbindelserna mellan EU och Central- och Östeuropa Genomförandet av de nya riktlinjerna för Phare Förändringar inom verksamhetsstyrningen Finansiell översikt Phare i de enskilda partnerländerna Kandidatländer Bulgarien Tjeckien Estland Ungern Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Icke-kandidatländer Albanien Bosnien och Hercegovina F. d. jugoslaviska republiken Makedonien Statistisk översikt Phare-medel per land, 1990-1998 Phare-medel per sektor, 1990-1998 2 Phare-programmet Året som gått Under 1998 gavs genom Europeiska gemenskapens Phare-program ekonomiskt och tekniskt stöd till 13 partnerländer i Central- och Östeuropa. Phare-programmet har två syften. För de tio länder som har ansökt om EU-medlemskap handlar det om att förbereda dem inför anslutningen. För de övriga tre länderna syftar Phare-programmet till att stödja övergången till demokrati och marknadsekonomi. Avsikten med denna rapport är att granska Phare-programmets viktigaste resultat under 1998 och dess plats i EU:s övergripande politik. Under 1998 antogs partnerskapen för anslutning och anslutningsprocessen med de tio kandidatländerna inleddes formellt. I partnerskapen för anslutning fastställs vilka prioriteringar som skall göras inför medlemskapet samt ramen för allt stöd inför anslutningen. Phares riktlinjer för 1998-1999 antogs formellt och gäller för alla 1998 års program. I riktlinjerna fastställs att Phare skall vara inriktat på i huvudsak två prioriteringar: institutionell uppbyggnad och investeringsstöd. En rad olika åtgärder och mekanismer förutsågs i fråga om båda dessa områden. Förberedelser för partnersamverkan (twinning), som är ett viktigt instrument för institutionell uppbyggnad, inleddes under 1998 och dessutom lanserades under detta år ordningen för storskalig infrastruktur, som är en ny mekanism för investeringsstöd. tonvikten på ett En viktig aspekt av riktlinjerna är förbättrat genomförande. Kommissionen och partnerländerna har gjort stora ansträngningar för att påskynda genomförandet av Phare-program och säkerställa uppnåendet av resultat. Till följd av detta låg upphandlingen på rekordnivå under 1998 (1,26 miljarder euro). Andelen icke upphandlade medel som är tillgängliga inom Phare (den s. k. eftersläpningen) minskade följaktligen avsevärt för första gången sedan programmet lanserades 1990. Denna förbättring när det gäller upphandlingen kombinerades med en starkare tonvikt under programplaneringsfasen på att programmen skall vara utformade för att uppnå effekter och resultat. Åtaganden gjordes bara i fråga om fullt utvecklade och ledde till en sänkning av det väldefinierade program, något som i Polens fall vägledande årliga anslaget. Phare har gjort betydande framsteg under 1998. Programmet har visat sig vara flexibelt i sin anpassning till de nya krav som ställs på det. Nya initiativ har lanserats. Reformerna ger resultat. Besluten fattas snabbare och i allt större utsträckning i kandidatländerna själva. Följden är att dagens Phare är effektivare och mer fokuserat än någonsin tidigare, och ger ett starkt stöd till anslutningsprocessen. 3 Phare under 1998 4 Förbindelserna mellan EU och Central- och Östeuropa Europeiska unionens utvidgning är en av de viktigaste utmaningarna som EU står inför i sina förberedelser inför det 21:a århundradet. Det är också en unik och historisk möjlighet att främja kontinentens integration med fredliga medel, genom att utvidga zonen av stabilitet och välstånd till nya medlemmar. 1998 var ett historiskt år för Europeiska unionen och dess utvidgningsprocess. De femton medlemsstaterna en tretton länder, nämligen Ungern, Polen, utvidgningsprocess med ytterligare Rumänien, Slovakien, Lettland, Estland, Litauen, Bulgarien, Tjeckien, Slovenien, Cypern, Turkiet och Malta. i Europeiska unionen numera deltar i I Luxemburg i december 1997 fattade Europeiska rådet historiska beslut om utvidgningen av unionen och definierade den "övergripande" utvidgningsprocessen så att den omfattar alla kandidatländer som önskar ansluta sig till unionen. Denna utvidgning är en övergripande, allomfattande och pågående process. Varje enskild ansökande stat kommer att gå vidare i sin egen takt beroende på hur väl förberedd den är. Utvidgningsprocessen har tre komponenter: 1) Den europeiska konferensen Denna konferens utgör en multilateral ram som sammanför alla länder som vill ansluta sig till unionen och delar dess värderingar och mål. De femton medlemsstaterna i EU och de tolv kandidatländerna inbjöds till konferensen som först hölls i London den 12 mars 1998 och senare i Luxemburg den 6 oktober 1998. 2) Anslutningsprocessen Den 30 mars 1998 lanserades anslutningsprocessen för de tio länderna i Central- och Östeuropa samt Cypern. I processen ingår att förstärka strategin inför anslutningen så att kandidatländerna så mycket som möjligt kan anpassa sig till gemenskapens regelverk (EG:s samlade lagstiftning) före anslutningen. ingåtts för de tio länderna i Central- och Östeuropa. Ett viktigt inslag i den förstärkta strategin inför anslutningen är de partnerskap för I anslutning som har partnerskapen fastställs en rad prioriteringar på kort och medellång sikt för det fortsatta arbetet inför anslutningen. De är utformade så att alla former av bistånd till länderna i Central- och Östeuropa mobiliseras inom en och samma ram. Som svar på partnerskapet för anslutning har varje kandidatland utarbetat ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk, där det fastställs hur prioriteringarna i partnerskapen för tidsplaner och tilldelningen av mänskliga och ekonomiska resurser. Programmen uppdateras regelbundet. att genomföras, bl. a. anslutning kommer 5 Ett annan del av utvidgningsprocessen är det föreslagna fördubblade ekonomiska stödet till uppnåendet av prioriteringar för anslutning. Det ekonomiska stödet skall komma från ett Phare-program med en ny inriktning, och från nya program för miljö och transport, samt för jordbruks- och landsbygdsutveckling. För kandidatländer som ännu inte är redo att inleda förhandlingar har det inrättats ytterligare ett stödsystem för att hjälpa dem att komma ikapp (ordningen för att komma ikapp, ”catch-up facility”). En rad olika gemenskapsprogram omfattande områden som utbildning, miljö, forskning och kultur kommer gradvis att öppnas för deltagande av kandidatländerna, vilket kommer att bidra till att många olika grupper i kandidatländerna lär känna EU:s arbetsmetoder. rapporter skall Slutligen har ett granskningsförfarande fastställts enligt vilket sammanställas om varje kandidatlands framsteg i förberedelserna inför anslutningen. De första rapporterna offentliggjordes den 4 november 1998 (se nedan). 3) Anslutningsförhandlingar Förhandlingar inleddes den 31 mars 1998 med de sex länder som rekommenderats av kommissionen (Ungern, Polen, Estland, Tjeckien, Slovenien och Cypern). Förhandlingarna med dessa länder förs vid bilaterala anslutningskonferenser mellan medlemsstaterna och de enskilda kandidatländerna. Analytisk genomgång av gemenskapens regelverk (”screening”) I syfte att förbereda förhandlingarna och påskynda förberedelserna inför anslutningen inleddes en analytisk genomgång (screening) i april 1998. Syftet med den analytiska genomgången är att förklara gemenskapens regelverk för kandidatländerna och bedöma vilka svårigheter de har att anta detta. Förutom att anta gemenskapens lagstiftning måste alla kandidatländer upprätta eller förstärka de strukturer som är nödvändiga för en effektiv tillämpning. I slutet av 1998 hade den multilaterala och bilaterala analytiska genomgången av 20 kapitel i regelverket avslutats med Ungern, Polen, Estland, Tjeckien, Slovenien och Cypern. Rapporterna om genomgången av alla dessa kapitel, utom ett, hade överlämnats till rådet före årets slut. De återstående nio kapitlen kommer att vara föremål för en analytisk genomgång fram till och med hösten 1999. Kommissionen har också avslutat den multilaterala analytiska genomgången av 29 kapitel i regelverket med de länder med vilka förhandlingarna ännu inte har inletts: Bulgarien, Lettland, Litauen, Rumänien och Slovakien. En mer exakt identifiering av dessa problem kommer att göras under bilaterala möten som skall ägnas den analytiska genomgången och äga rum mellan mars och juli 1999 beträffande alla kapitel utom det om jordbruket, vilket kommer att vara föremål för en analytisk genomgång under hösten 1999. 6 Återkommande rapporter Vid sitt möte i Luxemburg uppmanade Europeiska rådet också kommissionen att fr. o. m. slutet av 1998 sammanställa återkommande rapporter om de framsteg som i uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna. De första varje kandidatland gör återkommande rapporterna offentliggjordes i november 1998 och överlämnades till Europeiska rådet vid mötet i Wien i december 1998. I samband med att de återkommande rapporterna sammanställdes undersökte kommissionen, mot bakgrund av Köpenhamnskriterierna, noggrant huruvida de reformer som kandidatländerna hade aviserat verkligen hade genomförts sedan juli 1997. För att säkerställa att rapporterna mätte verkliga framsteg tog kommissionen bara upp de reformer som verkligen hade antagits, och inte reformer som förbereds eller håller på att antas. Kommissionen analyserade också framstegen beträffande varje kandidatlands förmåga att tillämpa regelverket och redovisade vilka åtgärder som vidtagits för att anpassa förvaltningsstrukturerna till regelverkets krav. I rapporterna redovisas de framsteg som vissa kandidatländer har gjort inom alla de tre områden som omfattas av Köpenhamnskriterierna. Samtidigt betonades att takten i förberedelserna inför anslutningen måste öka om tidsfristerna skall kunna hållas. På grundval av rapporterna ansåg kommissionen att det inte var nödvändigt att göra rekommendationer "om hur anslutningsförhandlingarna skall föras eller beträffande deras utvidgning till att omfatta andra kandidatstater", på det sätt som Europeiska rådet hade föreställt sig. Kommissionens slutsatser om varje kandidatland återfinns i kapitlen om de enskilda länderna i denna rapport. Europeiska rådets möte i Wien fem kandidatländerna hade Vid Europeiska rådets möte i Wien (11-12 december 1998) välkomnades kommissionens återkommande rapporter och det faktum att utvidgningsprocessen nu hade kommit igång. Det noterades att sex av kandidatländerna hade inlett verkliga förhandlingar och uppnått de första konkreta resultaten, medan det i fråga om de andra inför gjorts förhandlingar. Europeiska rådet upprepade också "unionens beredvillighet att lämna fortsatt föranslutningsstöd under hela processen”. Europeiska rådet framhöll att "varje land även i fortsättningen kommer att bedömas var för sig" och uppmanade i god tid lägga fram en andra omgång återkommande rapporter inför kommissionen att Europeiska rådets möte i Helsingfors i december 1999. förberedelserna framsteg i 7 Genomförandet av de nya riktlinjerna för Phare Allmän översikt inriktning, Ändringen av Phares "efterfrågeorienterat" program (där från ett partnerländerna begärde ekonomiskt stöd för prioriteringar som fastställdes av dem) till ett "anslutningsorienterat" program som utgår från partnerskapen för anslutning, var utan tvekan den viktigaste frågan under 1998. Phare-programmet i de tio kandidatländerna är nu helt inriktat på att förbereda dessa länder inför ett medlemskap i EU. Phares nya roll är att hjälpa kandidatländerna att ta itu med de prioriteringar som fastställs i partnerskapen för anslutning. tydliga prioriteringar Två och fastställts: investeringsstöd. Dessa två prioriteringar fastställdes i "Riktlinjer för genomförandet av Phare-programmet i kandidatländerna, 1998-1999", som antogs i juni 1998 och omfattar Phares budgetar för 1998 och 1999. institutionell uppbyggnad har Institutionell uppbyggnad Institutionell uppbyggnad har flera olika inslag, t. ex. partnersamverkan, deltagande i gemenskapens program och tekniskt bistånd. När det gäller gemenskapens program var flera program redan öppna under 1998 (t. ex. Leonardo da Vinci, Ungdom för Europa, Raphael, Media, Save, Life, Kampen mot cancer, Lika möjligheter, Små och medelstora företag). Kandidatländerna fick också möjligheten att bli helt associerade till femte ramprogrammet för forskning och utveckling (1998-2002). Partnersamverkan Partnersamverkan syftar till att kandidatländerna skall få tillgång till den expertis som tillämpa regelverket. medlemsstaternas tjänstemän besitter för att hjälpa dem att Själva kärnan i partnersamverkan är att tjänstemän från EU, kallade rådgivare inför anslutningen, placeras på de institutioner för tillämpningen av regelverket. i kandidatländerna som ansvarar I vissa fall består partnersamverkan endast av en längre placering (mer än 12 månader) för en eller flera rådgivare från ett ministerium eller någon annan godkänd myndighet i en medlemsstat på ett motsvarande ministerium i ett kandidatland i syfte för att uppnå målet med I många fall är det att arbeta med ett projekt. partnersamverkan inför utöver nödvändigt anslutningen, kombinera olika metoder, bl. a. expertis för kortare perioder, utbildning, tjänster (t. ex. översättning och tolkning) och specialiserad hjälp (t. ex. specialiserad datorprogramvara). utplaceringen rådgivare att, av Alldeles i slutet av 1997 tog kommissionen de första stegen för att lansera partnersamverkan. Ett nätverk av nationella kontaktpunkter upprättades för att arbeta med kommissionen i partnersamverkan. Varje medlemsstat och varje kandidatland utsåg en person som skulle företräda dem, hålla i kontakterna med den egna 8 förvaltningen och säkerställa ett informationsflöde genom nätverket. Nätverket av nationella kontaktpunkter sammanträdde tre gånger under 1998. Efter ett första möte i december 1997 träffades nätverket i mars 1998 för att lägga fram och diskutera idén om partnersamverkan. Därefter träffades man återigen i maj för att inleda det första urvalet av projekt och slutligen i oktober för att analysera de första resultaten och vidareutveckla processen. Det mest utmärkande draget för partnersamverkan är att det syftar till att ge klara och garanterade resultat. Avsikten är inte att främja ett allmänt samarbete, utan att åstadkomma de konkreta resultat som parterna på förhand har kommit överens om när det gäller att genomföra prioriterade delar av regelverket i enlighet med partnerskapen för anslutning. Under 1998 var de projekt för partnersamverkan som höll på att utvecklas inriktade på samma fyra nyckelområden av regelverket i varje kandidatland: jordbruk, miljö, finans samt rättsliga och inrikes frågor. Kandidatländerna kunde tillgodose individuella behov. dessutom ta med ytterligare ett område för att Förberedande åtgärder inför genomförandet av strukturfonderna tillkom som ett område senare under året. till Ungefär 120 projekt från Phares programplanering för 1998 skickades runt medlemsstaterna i maj och oktober. Medlemsstaterna uppmanades därefter lägga fram förslag om hur de behov som identifierats i de olika projekten kunde tillgodoses. Efter diskussioner mellan alla parter valde kandidatlandet det erbjudande som bäst fler överensstämde med dess individuella behov. medlemsstater så uppmanade kandidatlandet medlemsstater som erbjöd olika delar att kombinera dem i ett enda projekt. Därefter ombads de samarbetande parterna inkomma med en detaljerad beskrivning av projektet till kommissionen för godkännande. samman för att ge stöd, eller I några fall gick två eller Fjorton projekt avseende partnersamverkan har godkänts av kommissionens styrkommitté. De första rådgivarna inför anslutningen kommer att börja arbeta i maj 1999. Investeringsstöd Antagandet av gemenskapens regelverk förutsätter inte bara en tillnärmning av lagstiftningen och en förstärkning av de institutionella och administrativa strukturerna. Det förutsätter också att kandidatländernas infrastruktur och företag anpassas så att de uppfyller gemenskapens standarder, vilket kräver betydande investeringar. i som utgör kandidatländerna, handlar därför om att få till stånd de investeringar som krävs för att få sin industri och viktigaste infrastruktur att uppfylla kandidatländerna skall gemenskapens standarder. ca 70 % av Phares budget Investeringsstödet, Vid sidan av det fortsatta stödet inom ramen för Phares nationella program när det gäller transport, energi och miljö, var Phares investeringsstöd inriktat på tre nya områden under 1998: • Ökad samordning med de internationella finansiella instituten. • Lansering av ordningen för storskalig infrastruktur. • Förberedelser av instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (ISPA). 9 de Att arbeta med de internationella finansiella instituten I syfte att öka investeringarna i infrastruktur i länderna i Central- och Östeuropa vidtog Europeiska kommissionen åtgärder under 1998 för att fördjupa sitt samarbete initiativ med undertecknades ett samförståndsavtal om anslutning den 2 mars 1998 med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Världsbanken. Även Europeiska investeringsbanken (EIB) åtog sig att samarbeta i samförståndsavtalets anda. kommissionens internationella finansiella instituten. På Många av prioriteringarna i partnerskapen för anslutning stämmer överens med de mål som fastställs i EBRD:s och Världsbankens biståndsstrategier för olika länder. Den gemensamma önskan om att främja en övergång och stödja anslutningsprocessen har fått dessa institutioner att intensifiera sitt samarbete. Som EU:s viktigaste finansieringsorgan arbetar EIB nära kommissionen för att säkerställa att EU:s politiska mål uppfylls. fastställs gemensamma syften och mål. Bl. a. I samförståndsavtalet identifieras särskilda projekt för samfinansiering och nya finansieringsmekanismer utvecklas. Fyra nya samarbetspartner - Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO), Nordiska investeringsbanken, International Financial Corporation (IFC), och Europarådets fond för social utveckling - anslöt sig till överenskommelsen i oktober. Samfinansieringen med de internationella finansiella instituten bidrar till att Phares gåvobistånd räcker längre - varje euro av Phares investeringar i samfinansierade projekt drar till sig omkring 8 euro från de internationella finansiella instituten eller från nationella och andra källor. Ordningen för storskalig infrastruktur (LSIF) storskalig infrastruktur som har gränsöverskridande effekter en central ordning som Ordningen för samfinansierar projekt inom miljö- och transportsektorerna. Investeringarna samfinansieras med de internationella finansiella instituten. Projekten väljs ut både med hänsyn till deras effekter på förberedelserna inför anslutningen och hur snart dessa kan genomföras. Exempel på godtagbara LSIF- projekt är projekt för att upprusta vägar och järnvägar, modernisera vatten- och avloppssystem samt projekt för att bekämpa luftföroreningar. är Under 1998 gav Phare ca 180 miljoner euro till storskaliga infrastrukturprojekt genom både ordningen för storskalig infrastruktur och de nationella Phare-programmen. LSIF-stödet skall fortsätta under 1999 med en budget på 95 miljoner euro och vara inriktat på stöd till miljöinvesteringar. LSIF kommer att ersättas av ISPA år 2000 (se nedan). Planerna för år 2000: Phare, ISPA och Sapard Fortsättningen på stödet inför anslutningen efter år 2000 har redan börjat förberedas. inför Phare kommer att finnas kvar och kompletteras med två nya instrument anslutningen, ISPA och Sapard. Investeringar i viktig transport- och miljöinfrastruktur och kommer finansieras genom ISPA, och investeringar jordbruk att i 10 landsbygdsutveckling genom Sapard. I november 1998 godkände rådet principiellt förordningarna om dessa två instrument och en förordning om samordning. Genom den sistnämnda förordningen säkerställs sammanhållning mellan de tre instrumenten. Enligt förordningen bör Phare, ISPA och Sapard samordnas inom ramen för Phares förvaltningskommitté. Stödet inför anslutningen kommer att mer än fördubblas efter år 2000, till över 3 miljarder euro per år (1,5 miljarder euro för Phare, 1 miljard euro för ISPA och 520 miljoner euro för Sapard). Förberedelserna av ISPA stöddes under 1998 inom ramen för ordningen för storskalig infrastruktur, medan det särskilda förberedande programmet, som ingår i de nationella programmen, fortsatte för att hjälpa kandidatländerna att etablera strukturer och politik för ett framtida deltagande i strukturfonderna. Särskilt förberedande program få stöd från EU:s Efter anslutningen kommer kandidatländerna att kunna strukturfonder. Det särskilda förberedande programmet inrättades för att bidra till en friktionsfri övergång till det nya systemet. Programmet syftar till att hjälpa kandidatländerna att inrätta de institutioner och strategier som behövs för att finansierad genom strukturfonderna efter genomföra den verksamhet anslutningen. Det särskilda förberedande programmet bör förbereda kandidatländerna på att utforma och genomföra program liknande de program som genomförs i EU:s mål 1-regioner. som är Rättsliga och inrikesfrågor Phare-programmets ändrade inriktning mot prioriteringar för anslutning har även inneburit en ökad tonvikt på rättsliga och inrikesfrågor under 1998. I partnerskapen för anslutning läggs särskild vikt vid området rättsliga och inrikesfrågor. Tillsammans med finans, jordbruk och miljö var rättsliga och inrikes frågor en av de fyra sektorer som identifierades som prioriteringar inom ramen för det nya programmet för partnersamverkan. Av 110 projekt (som kostar 75 miljoner euro) inom ramen för 1998 års program handlar 25 (värda 14 miljoner euro) om rättsliga och inrikesfrågor. Dessa projekt är rättsliga institutioner (7), asyl och invandring (3), polisutbildning (2) och bekämpning av organiserad brottslighet (1). Ytterligare fyra projekt kommer att handla om övergripande rättsliga och inrikesfrågor. inriktade på tullar och gränskontroller (8 projekt), Rättsliga och inrikesfrågor är också en av de tre sektorer som kan få stöd från ordningen för att komma ikapp. Under 1998 föreslogs fem projekt inom området rättsliga och inrikes frågor för finansiering motsvarande 6 miljoner euro. Dessa projekt är inriktade på områden som bekämpning av korruption, tullreformer och bekämpning av ekonomisk brottslighet. Bland de pågående multinationella programmen finns det övergripande programmet om rättsliga och inrikesfrågor. Under 1998 finansierade detta program en 11 undersökningsdelegation som skulle bedöma behoven och identifiera projekt inom området rättsliga och inrikes frågor i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, och Slovenien (undersökningsdelegationer hade besökt Ungern, Tjeckien och Slovakien under 1997). I de rapporter som sammanställdes av EU:s experter invandring, gränsförvaltning och betonades gränskontroll, polisväsendet samt rapporterna analyserades den rättsväsendet. nuvarande situationen inom dessa områden och föreslogs eventuella projekt som kan finansieras av Phare. fem prioriterade områden: asyl, I Under 1998 lanserades också tre stora nya projekt inom ramen för detta övergripande Phare-program, som kommer att stödja antagandet av regelverket inom prioriterade områden som rör rättsliga och inrikesfrågor. Projekten handlar om utbildning av polisen (4,5 miljoner euro) i kandidatländerna, överföring av regelverket rörande asylfrågor (3 miljoner euro) och bekämpning av korruption och organiserad brottslighet (1,5 miljoner euro). Phares program för förvaltning av den baltiska östgränsen är avsett att stärka Estlands, Lettlands och Litauens förmåga att förvalta sina östgränser effektivt och motverka smuggling. Detta program för perioden 1997-1999, som får 6 miljoner euro från Phare, finansierade fyra projekt under 1998: utrustning till poliser och gränsvakter i Estland och Litauen (1,5 miljoner euro vardera), förberedelser av en anbudsinfordran och förslagsinfordran avseende renoveringen av ett center för invandrare i Litauen, förberedelser av en anbudsinfordran avseende byggandet av fyra gränsstationer samt utbildning av polisen i samtliga baltiska stater. för tullkomponenten i det multinationella programmet lättare Under 1998 var transitering och modernisering av tullen främst inriktad på att förbättra "den operativa kapaciteten" hos partnerländernas tullmyndigheter. Under möten och seminarier som hölls under 1998 utarbetades "riktlinjer tullmyndigheter" (med fastställda standarder som partnerländernas tullmyndigheter skall uppnå) och avvikelseanalyser utfördes (som jämförde den befintliga situationen med standarderna i riktlinjerna). Slutligen användes varje lands egen avvikelseanalys för att närmare identifiera behoven av bistånd. Parallellt gav programmet under 1998 partnerländernas tullförvaltningar direkt bistånd när det gällde att utveckla verksamhetsstrategier och tullutbildningsfunktioner, samt att utforma nationell projektdokumentation rörande Phare. för Vidare fanns det ett antal större projekt som befann sig i olika stadier av genomförande: • • • tekniskt bistånd och utbildning på tullområdet", som inbegrep 12 "Allmänt partnerländer. "Åtgärder för att förbättra effektiviteten vid gränsstationer", som genomfördes med mycket goda resultat i 11 partnerländer och som var inriktat på att införa verktyg och metoder för riskbedömning, selektivitet och profilering inom tullens operativa miljö. "Information och underrättelseverksamhet på tullområdet", som inbegrep 12 förbättra de nationella tullarnas tullförvaltningar och var "underrättelseteam” och underrättelseprogram, samt använda verktyg och metoder för underrättelseverksamhet i tullens arbetsmiljö. inriktat på att 12 • • "Transitering och tillämpning av det administrativa enhetsdokumentet”, som genomfördes i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Rumänien och Slovenien. "Stödenheten för automatisering", som ger alla partnerländer praktiskt stöd för införandet av Phares omfattande tulldatoriseringsprogram. Ytterligare framsteg gjordes under 1998 när det gäller genomförandet av Phares multinationella narkotikaprogram, som syftar till att hjälpa kandidatländerna att särskilt med tanke på utvidgningen. utforma en samordnad narkotikapolitik, Programmet har varit särskilt verksamt när det gäller åtgärder för att bekämpa penningtvätt och övervaka prekursorer i enlighet med regelverket. Det var också inriktat på att utveckla informations- och kommunikationsstrukturer och på att förbereda kandidatländernas integrering i den verksamhet som bedrivs av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk. Phare tillhandahöll även expertis i syfte att stärka strategierna och kapaciteten för en minskning av efterfrågan på narkotika i partnerländerna. Slutligen identifierade programmet nya prioriteringar, t. ex. bekämpningen av syntetiska droger och uppmärksammade särskilt de växande narkotikaproblemen längs Balkanrutten inom ramen gemensamma programmet mellan UNDCP och Phare för att upprätthålla narkotikalagstiftningen i sydöstra Europa. det för Ordningen för att komma ikapp Rumänien, Slovakien, Lettland, Litauen och Bulgarien fick ytterligare stöd under 1998 för att påskynda sina förberedelser inför medlemskapet. En ordning för att komma ikapp inrättades under året för att hjälpa dessa fem länder att fullborda sina ekonomiska och sociala reformer, locka investerare och bekämpa korruption. Syftet med denna ordning är att bevara utvidgningsprocessens allomfattande karaktär genom i att kommissionens yttranden om dessa fem länder. 100 miljoner euro har avsatts för denna ordning för perioden 1998-1999. särskilda problem identifierades inom områden där finansiera projekt Det nya Phare-programmet för gränsöverskridande samarbete Den 18 december 1998 antog Europeiska kommissionen en förordning om Phares program för gränsöverskridande samarbete som innebar en revidering av det program för gränsöverskridande samarbete som inrättades 1994. Det totala vägledande anslaget för programmet för gränsöverskridande samarbete under perioden 1995-1999 uppgår till 885 miljoner euro. Programmet för gränsöverskridande samarbete skall främja samarbete över gränserna i syfte att göra de centraleuropeiska regionerna beredda på att dra nytta av möjligheterna och utmaningarna med den europeiska integrationen, särskilt som framtida mottagare av EG:s strukturfonder. Programmet syftar särskilt till att stimulera den ekonomiska utvecklingen i gränsregioner och uppmuntra social och ekonomisk integration. 13 I den nya förordningen föreskrivs finansiering av åtgärder av strukturell karaktär i partnerländernas gränsregioner. Åtgärder kommer att genomföras med betraktande av gemenskapens strukturpolitik och särskilt Interreg-programmet. Gränsregioner som kan vara berättigade till stöd enligt den nya förordningen är • • regioner vid gränserna mellan länderna i Central- och Östeuropa och EU, regioner vid gränserna mellan de tio kandidatländerna sinsemellan. Stödberättigade projekt i regioner vid gränserna mellan EU och länderna i Central- och Östeuropa är normalt kopplade till åtgärder som får stöd av Interreg. Stödberättigade projekt i regioner vid gränserna mellan länderna i Central- och Östeuropa sinsemellan skall kunna uppvisa gränsöverskridande effekter, bidra till utvecklingen av strukturer i gränsregioner eller främja samarbete mellan länderna överhuvudtaget. Gemenskapens bidrag finansierar gemensamma projekt mellan de stödberättigade gränsregionerna. Syftet med dessa projekt är att • • främja samarbete mellan ett lands gränsregioner och angränsande regioner i ett grannland, för att hjälpa gränsregioner i centrala Europa att i lokalbefolkningens intresse övervinna särskilda utvecklingsproblem, främja utvecklingen av samarbetsnätverk på båda sidor om gränserna och upprättandet av förbindelser mellan dessa nätverk och mer övergripande EU- nätverk. Följande typer av verksamhet kan finansieras inom ramen för det nya programmet: • Åtgärder för att mjuka upp hindren för den fria rörligheten för personer, varor eller tjänster över gränsen, under det att hänsyn tas till säkerhetsaspekter. • Åtgärder för att förbättra gränsöverskridande infrastruktur. • Miljöskyddsåtgärder. • Åtgärder för jordbruks- och landsbygdsutveckling. • Åtgärder inom energi- och transportområdet för att komplettera utvecklingen av de transeuropeiska näten. • Åtgärder som rör gemenskapens politik för rättsliga och inrikesfrågor. • Åtgärder för att främja gränsöverskridande affärsverksamhet och finansiellt samarbete. • Stöd till investeringar och tillhandahållandet av stödtjänster och stödmöjligheter, i synnerhet för tekniköverföring och marknadsföring för små och medelstora företag. • Utbildnings- och sysselsättningsåtgärder. Det nya programmet försöker också uppmuntra gemensamma småskaliga åtgärder av lokala aktörer från gränsregioner för att öka den lokala förmågan att utveckla och genomföra sådana åtgärder. För detta ändamål kan varje gränsregion inrätta en gemensam småprojektsfond. Några av de åtgärder som skulle kunna finansieras genom en småprojektsfond är • åtgärder för att främja lokal ekonomisk utveckling, däribland turism, 14 • • åtgärder för att främja samarbete på hälso- och sjukvårdsområdet, särskilt genom att dela resurser och anläggningar, åtgärder förbättra att kommunikationerna mellan gränsregioner, t. ex. gränsöverskridande radio, TV, tidningar och andra medier. hjälpmedel utveckla resurser och för för att Det nya programmet tar upp rekommendationerna från den utvärdering som avslutades i november 1998. Syftet med utvärderingen var att noggrant undersöka de problem som leder till förseningar av genomförandet av delprogram och att lämna rekommendationer om hur förvaltnings-, programplanerings- och utgiftsmekanismer kan förstärkas. Utvärderingen visade att programmet för gränsöverskridande samarbete har givit flera positiva resultat. Inte minst har man skapat en dialog och ett samarbete mellan EU:s gränsregioner och angränsande regioner i Central- och Östeuropa. Den ekonomiska utvecklingen i dessa länders gränsregioner har främjats, vilket har lett till en större överensstämmelse med utvecklingsnivån på EU:s sida av gränsen. Länderna fick också möjlighet att lära känna Interreg-förfaranden, däribland utformningen av regionala utvecklingsstrategier för gränsregioner. Utvärderingsgruppen upptäckte emellertid en rad problem. Det fanns skillnader när det gäller hur Phare och Interreg fungerar och i utvärderingen rekommenderas att ytterligare åtgärder vidtas för att harmonisera dessa två program. Programmen för gränsöverskridande samarbete hade fortfarande större tonvikt på konkreta åtgärder än Interreg-programmen, mycket få projekt var av verkligt gränsöverskridande karaktär och genomförandet gick ganska långsamt Den lokala och regionala kapaciteten i kandidatländerna måste förstärkas och lokala och regionala aktörers deltagande uppmuntras. Större tonvikt bör läggas vid inrättandet av småprojektsfonder som bidrar till att stärka planeringskapaciteten. inte varit helt Den fleråriga programplaneringen, som var avsedd att överensstämma med Interregs programplanering, har saknas gemensamma utvecklingsbegrepp, strategier och mål och programmens externa samstämmighet var bristfällig. Programmen saknade i allmänhet också ett regionalspecifikt betraktelsesätt och få av dem var utformade i samarbete med regionala och lokala myndigheter eller tillsammans med arbetsmarknadens parter. framgångsrik: det Dessa problem kan inte helt lösas så länge Phare har en årlig budget och Interreg har en flerårig budget, och så länge två olika förordningar tillämpas och därmed begränsar resursanvändningen till kandidatländernas respektive medlemsstaternas territorium. I den nya förordningen föreskrivs Vissa förbättringar kan emellertid göras. gemensamma gränsöverskridande program för att göra det möjligt att fastställa gemensamma gränsregioner. och Gemensamma programplanerings- och övervakningsstrukturer kommer att användas, vilket innefattar en integrerad gemensam kommitté för gränsöverskridande samarbete. Det nya programmet utvidgar också den geografiska räckvidden. Förutom gränserna mellan EU och kandidatländerna omfattar det nya programmet även gränserna mellan kandidatländerna. utvecklingsstrategier prioriteringar för 15 Förändringar inom verksamhetsstyrningen Ett av syftena med de nya riktlinjerna för Phare är att förbättra själva genomförandet. Kommissionen och partnerländerna har gjort stora ansträngningar för att påskynda genomförandet av Phare-program och säkerställa uppnåendet av resultat, bl. a. genom såväl delegering (utökat ansvar för kommissionens delegationer i partnerländerna) som decentralisering (överföring av ansvar till partnerländerna själva). Till följd av detta låg upphandlingen på rekordnivå under 1998 (1 260 miljoner euro) och andelen icke upphandlade medel som är tillgängliga inom Phare minskade för första gången sedan programmet lanserades 1990. Denna förbättring när det gäller upphandlingen kombinerades med en starkare tonvikt under programplaneringsfasen på att programmen skall vara utformade för att uppnå effekter och resultat. Delegering Delegering innebär att ansvaret kommissionen överförs partnerländerna, så att besluten kan fattas på rätt nivå – dvs. ute på fältet. för genomförandet av Phare-programmet från avdelningarna i Bryssel till delegationerna inom i Med de nya riktlinjerna för Phare eftersträvades att delegationerna i partnerländerna skulle få ett större ansvar för övervakningen av programmens genomförande. Delegeringen är något som får stöd av revisionsrätten och Europaparlamentet som ett sätt att undvika överlappande kontroller och beslutsprocesser mellan kommissionens avdelningar och delegationerna. Den har också varit ett viktigt steg mot en ytterligare decentralisering av programmet till partnerländerna själva. En viss delegering ingick redan i Phares decentraliserade genomförandesystem (DIS), där chefen för delegationen i partnerlandet hade befogenhet att godkänna kontrakt värda upp till 500 000 euro. Idag har chefen för delegationen befogenhet att godkänna alla anbudshandlingar samt anbudsutvärderingar och kontrakt värda upp till 5 miljoner euro. Delegeringen håller på att genomföras i alla partnerländernas delegationer. För att delegationerna skall kunna hantera den ökade arbetsbörda som detta innebär skickas extra personal dit och de interna rutinerna håller på att förbättras. Delegeringen innebär att varje delegation kommer att ha en särskild ekonomiansvarig tjänsteman som ansvarar för att kontrollera att Phares upphandlingsregler följs. Efter rekrytering och utbildning av lokala representanter och ekonomiansvariga tjänstemän infördes delegering på sju delegationer – i Ungern, Polen, Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen och Slovenien - i slutet av 1998 och förberedelserna var långt framskridna inför dess införande i början av 1999 i Bulgarien, Rumänien och Slovakien. Decentralisering från Decentralisering innebär att en större del av ledningsansvaret överförs kommissionen till partnerländerna själva. Detta betyder att genomförandet av de i den mån Europeiska gemenskapernas budgetförordning nationella programmen, 16 tillåter detta, blir kandidatländernas kommissionen som fortfarande är ytterst ansvarig för utnyttjandet av medlen. ansvar under ledning av Europeiska av syftena med decentraliseringen är Det decentraliserade genomförandet har i själva verket kännetecknat Phare sedan förbereda 1990. Ett kandidatländerna på att administrera gemenskapsmedel efter anslutningen. Avsikten är att gradvis och inom vissa gränser upprätta ett förhållande mellan kommissionen som existerar med ansvar, och kandidatländerna med delat medlemsstaterna för genomförandet av strukturfonderna. liknande det successivt att Kommissionen tillåter decentralisering från fall till fall på områden där det finns definierade kriterier som kandidatlandet eller den berörda genomförandemyndigheten kan uppfylla. Detta säkerställer en god och effektiv förvaltning och insyn i utnyttjandet av medlen i linje med målen i de överenskomna programmen. Inom ramen för detta system är kandidatländerna bundna till både reglerna för Phare och reglerna i gemenskapens budgetförordning. Partnerlandet har ett ekonomiskt ansvar och om reglerna inte följs återkräver kommissionen medel motsvarande det totala värdet av Phare-kontraktet i fråga. ytterligare förutsätter decentralisering av Europeiska Denna gemenskapernas nuvarande budgetförordning, som innehåller ett krav på att kommissionen på förhand skall kontrollera anbud och kontrakt. Kommissionen har i sitt diskussionsunderlag rörande en ändring av budgetförordningen (SEK (1998) 1228) i efterhand skall vara tillåtna när det gäller gemenskapens biståndsprojekt i kandidatländerna. föreslagit att kontroller ändring en Nya strukturer för genomförandet De nya riktlinjerna för Phare innehåller nya genomförandestrukturer som skall göra att stödet når fram bättre i kandidatländerna. Genomförandestrukturerna har följande två mål: • Att öka insynen i finansiella transaktioner och undvika att medel sprids ut mellan flera myndigheter. • Att i möjligaste mån använda institutioner och genomförandemyndigheter som kommer att finnas kvar efter anslutningen och då ansvara för förvaltningen och genomförandet av program som finansieras med gemenskapsmedel. Under 1998 inrättades därför en nationell fond i varje kandidatland, vanligtvis via finansministeriet, för att ta emot och förvalta Phare-medel. Den nationella fonden, som leds av en nationell utanordnare, möjliggör att utnyttjandet av Phare-medel kan samordnas med utnyttjandet av andra tillgängliga medel i det berörda landet, vare sig de kommer från den nationella budgeten eller från internationella finansiella institut. I vart och ett av de tio kandidatländerna inrättades en central finansierings- och upphandlingsenhet för att hantera anbudsförfaranden, upphandling och utbetalningar för ministeriernas räkning. För urval och övervakning av projekt ansvarar fortfarande de ministerier som får stöd. Detta har kraftigt förbättrat insynen och möjliggjort en drastisk minskning av antalet programförvaltningsenheter, från över 150 till mindre än 50. 17 Att förbättra leveransen av stödet Vidare infördes förändringar av programplaneringen under 1998 för att säkerställa att Phare-stödet har en nära koppling till prioriteringarna för anslutning och att det levereras snabbt och effektivt. Det nya systemet för Phares programplanering går ut på att upprätta en översikt i form av en "Programplanering uppdelad på mål" för varje land, som baseras på de prioriteringar på kort och medellång sikt som fastställts i partnerskapet för anslutning och i de nationella programmen för antagande av gemenskapens regelverk. I denna översikt, som upprättas av kommissionen i nära samråd med partnerlandet, anges ett begränsat antal mål som skall uppnås med hjälp av Phare-stödet under det berörda året samt en ungefärlig budget för varje verksamhet. Mer ingående projektdokument innan det nationella programmet slutligt upprättas därefter för varje verksamhet godkänns. Projektdokumenten skall ange exakt vad medlen kommer att användas till och tillhandahålla bevis för att projektet kan genomföras på en gång. Därmed säkerställs ett snabbt genomförande. Även andra förbättringar av programgenomförandet har varit inriktade på att öka effektiviteten och snabbheten. Upphandlingen bör i möjligaste mån äga rum 6-12 månader efter det att finansieringsöverenskommelsen undertecknades (även om det i i fråga om storskaliga infrastrukturprojekt, kan krävas mer tid). vissa fall, Numera avslås nästan alltid de ansökningar om förlängningar som tidigare var vanliga i fråga om projekt som är långsamma med att uppvisa resultat. Projekten skall avslutas i tid. t. ex. Idag finansieras färre, men större, projekt och en minsta storlek på 2-3 miljoner euro har fastställts. Därmed säkerställs att genomslaget och synligheten blir större inom de prioriterade områdena, samtidigt som förvaltningsbördan minskar. i kandidatländerna Som beskrivs ovan har ett ökat ansvar överförts från Bryssel till kommissionens delegationer och för till gränsöverskridande program. Tjugo tjänster har delegationerna och varje delegation har numera sin egen ekonomiansvariga tjänsteman. Därmed går beslutsfattandet snabbare och förvaltningskostnaderna minskar. nationella från Bryssel av förflyttats förvaltningen Gemensamma tjänsten för administration av bistånd från gemenskapen till tredje land kom igång Gemensamma tjänsten för administration av bistånd från gemenskapen till tredje land inrättades i mitten av 1998 och dess (Gemensamma biståndstjänsten) i Bryssel biståndstjänsten 1998. Gemensamma verksamhet tillhandahåller för genomförandet av gemenskapens bistånd till icke-medlemsländer. Gemensamma biståndstjänsten ansvarar för de delar av projektförvaltningen som rör finansiella redovisning, avtalsfrågor och rättsliga frågor. Den ansvarar också för frågor, genomförandet av multinationella program och andra program som inte påverkas av för de generaldirektorat en intern tjänst som ansvarar september i 18 decentraliseringen och delegeringen. Det är dessutom Gemensamma biståndstjänstens ansvar att övervaka framstegen i alla Phare-program. Gemensamma biståndstjänsten är uppdelad på ett antal direktorat: • Direktorat A ansvarar för genomförande och uppföljning av projekt (A1 ansvarar för infrastruktur och A2 för institutionell uppbyggnad). • Direktorat D ansvarar för finansiell förvaltning, inbegripet budgetfrågor, kontrakt, redovisning och utbetalningar. • Direktorat E offentliggör anbudsinfordringar för både varor och tjänster och ansvarar dessutom för rättsliga frågor och tvister. • Direktorat F ansvarar för olika uppgifter, däribland personal, administration, hantering av tjänstens datanätverk, förbindelser med rådet och Europaparlamentet, utvärdering samt information och kommunikation. Inrättandet av Gemensamma biståndstjänsten bör leda till ett bättre genomförande (särskilt av multinationella program), en effektivare uppföljning av verksamheten och en rationalisering av förvaltningsförfarandena. Övervakning och bedömning av Phare under 1998 Genom Phares system för övervakning och bedömning övervakas genomförandet av pågående Phare-program i alla partnerländer och bedöms i vilken utsträckning programmen uppnår de mål som fastställs i programplaneringsdokumenten. I övervaknings- och bedömningsrapporterna ges information om hur programmen inom en viss sektor fortskrider, programmen bedöms och konkreta rekommendationer görs rörande deras förvaltning och utformningen av framtida program inom samma sektor. Därmed utgör de ett förvaltningsverktyg för alla parter som deltar i genomförandet av Phare och är ett viktigt inslag i det decentraliserade genomförandesystemet. Tre viktiga förändringar av systemet genomfördes 1998. • För första gången sedan systemet infördes 1996 lades rapporter fram i enlighet med en årlig arbetsplan. Den årliga arbetsplanen upprättades efter samråd med alla parter som deltar i programförvaltningen och tog hänsyn till de tidsmässiga kraven för varje program. I arbetsplanen för 1998 planerades att 103 rapporter skulle sammanställas om programmen i 11 Phare-länder - Estland, Lettland, Litauen, Polen, Tjeckien, Slovakien, Slovenien, Ungern, Rumänien, Bulgarien och Albanien - samt om alla multinationella program. • Ett uppföljningssystem infördes. Kort efter det att en rapport har lagts fram organiserar delegationen en genomgång, då samtliga parter skall enas om vilka åtgärder som skall vidtas för att följa rekommendationerna och tidsplanen för dessa. Resultatet av denna diskussion följs därefter upp av kommissionen. • I maj 1998 utvidgades övervaknings- och bedömningssystemet omfatta f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. till att även Under 1998 avslutades och offentliggjordes sammanlagt 115 rapporter (däribland 54 som hade påbörjats i slutet av 1997). Totalt 107 rapporter påbörjades 1998, varav 61 19 hade avslutats före årsskiftet. Rapporterna omfattade ca 350 program inom 25 sektorer. Utvärderingar av Phare-programmet Som svar på kommissionens initiativ om en sund och effektiv förvaltning (SEM 2000) inrättade GD 1A i januari 1997 en utvärderingsenhet för programmen Phare, Tacis och Obnova. Denna enhet är nu en del av Gemensamma biståndstjänstens utvärderingsenhet. För att öka insynen och ansvarigheten offentliggörs regelbundet utvärderingsrapporter som är tillgängliga för en stor allmänhet. Inom ramen för Phare-programmet har utvärderingsenheten genomfört följande typer av utvärderingar: sektorsvisa utvärderingar, för att skapa underlag för den politiska och strategiska utvecklingen, utvärderingar av länder, för att skapa underlag för den årliga planeringen, och utvärderingar av Phares samarbetsinstrument, för att skapa underlag liksom för anslutningsprocessen. av Phare-förordningen revidering framtida för en Efter den interimistiska utvärderingen av Phare som offentliggjordes i juli 1997 och var avsedd att fastställa en norm utifrån vilket utvärderingsenheten kunde utföra ytterligare utvärderingar av sektorer och instrument avslutades sju utvärderingar under 1998. De omfattar fyra sektorer (banker, omstrukturering och privatisering av två instrument företag, (programmen ett och för nödhjälpsinitiativ (programmet för grundläggande bistånd till Bosnien och Hercegovina). De är tillgängliga för allmänheten på Internet. tullreform och reform av den offentliga förvaltningen), gränsöverskridande partnerskap) samarbete och 20 Finansiell översikt Under 1998 skedde en förbättring av finansiell data, vilket i kombination med den ökade inriktningen på programplanering av hög kvalitet, bör leda till bättre effekter och resultat. 1998 anslog Phare-programmet Under partnerländerna. Detta motsvarar en åtagandekvot på 99,4 %, budgeten på 1 161,4 miljoner euro. totalt 1 153,9 miljoner euro till i förhållande till Följande diagram visar en uppdelning per år av de Phare-medel som anslogs under perioden 1990-1998 (i miljoner ecu): 1990 493 1991 758,9 1992 996,2 1993 998,4 1994 966,9 1995 1 153,3 1996 1 222,5 1997 1 147,7 1998 1 153,9 När det gäller de finansiella resultaten fortsatte förbättringen i fråga om upphandling under 1998. Under detta år undertecknade kommissionens avdelningar och partnerländerna kontrakt till ett värde av totalt 1 260 miljoner euro, vilket innebar en ökning med 124,5 miljoner euro, eller 10,9 %, jämfört med 1997 års siffra på 1 135,5 miljoner euro. Totalt har 75,3 % av alla anslagna Phare-medel upphandlats. Därmed minskade för första gången även den totala eftersläpningen när det gäller upphandlingen (dvs. skillnaden mellan de totala åtagandena och den totala upphandlingen sedan Phare-programmets början), med 125 miljoner euro. Den totala eftersläpningen har nu minskat till mindre än 2,2 miljarder euro. Vidare låg utbetalningarna under 1998 på rekordnivå. Phare betalade under 1998 ut 1 042,7 miljoner euro inom ramen för undertecknade kontrakt (utbetalningar inom till ramen för kommissionens avdelningars kontrakt och förhandsutbetalningar partnerländerna). Detta utgör en ökning på strax över 27,2 % jämfört med 1997 års siffra (819,3 miljoner euro). Situationen när det gäller genomförandet kan därför sammanfattas på följande sätt: Totala åtaganden 1990-1998 8 890,9 miljoner euro Totalt värde av undertecknade kontrakt 1990-1998 6 697,3 miljoner euro (75,3 % av alltså åtaganden har alla upphandlats) Totala utbetalningar enligt undertecknade kontrakt 1990-1998 5 589,1 miljoner euro (62,9 % av alla anslagna medel och 83,4 % av alla upphandlade medel har alltså betalats ut). 21 Phare i de enskilda partnerländerna 22 Kandidatländer 23 Bulgarien Året som gått Sedan ett brett och omfattande reformprogram införts i maj 1997 förbättrades den makroekonomiska situationen i Bulgarien avsevärt under 1998. I reformprogrammet ingick införandet av ett sedelfondssystem, en åtstramning av finanspolitiken och en revitalisering av ansträngningarna att genomföra strukturreformer. Trots ett mindre gynnsamt externt klimat säkerställde den fortsatt försiktiga politiken därmed att den ekonomiska utvecklingen inom landet på det hela taget fortfarande var positiv. Den ekonomiska tillväxten uppgick till ca 4 % och inflationen på årsbasis sjönk till bara 1 %, jämfört med 580 % 1997. Budgeten förväntas uppvisa ett totalt överskott på 1,3 % av BNP. Andra ekonomiska indikatorer var emellertid inte lika positiva under 1998. Den registrerade arbetslösheten var fortfarande relativt hög på 12 %. Utvecklingen när det gäller yttre balanser var inte lika gynnsam som 1997, vilket ledde till ett underskott i bytesbalansen på av utländska direktinvesteringar mindre på grund av den relativt långsamma privatiseringen samt det minskande intresset hos utländska investerare för nya tillväxtekonomier. Inflödet av utländska direktinvesteringar minskade följaktligen med över 50 % till ca 150 miljoner euro, jämfört med det betydande inflödet 1997. ca 1 % av BNP. Dessutom var inflödet Bulgarien har gjort stora framsteg i genomförandet av ett ambitiöst program för strukturreformer. Åtgärder har vidtagits för att liberalisera ekonomin, bl. a. genom att avskaffa flertalet priskontroller och exportförbud för jordbruksprodukter. Dessutom har stora budgetreformer genomförts. Efter en god början 1997 har privatiseringen avtagit under 1998 och mestadels varit begränsad till utförsäljning till anställda. Den pågående privatiseringen innebar också att sysselsättningen inom den offentliga sektorn fortsatte att minska. Mängden privatiserade tillgångar steg till nästan 30 % i slutet av 1998, jämfört med omkring 20 % i slutet av 1997. Detta var emellertid fortfarande långt under regeringens mål på 50 %. Privatiseringen inom banksektorn fortsatte, men i långsammare takt. Ansträngningarna för att motverka förlusterna i krisdrabbade statsägda företag och vissa stora företag inom försörjningssektorerna fick slutligen varierande resultat. fungerat bra och framsteg har gjorts Den övergripande makroekonomiska stabiliteten motsvarades av stabilitet även på den politiska arenan. Den regering som tillträdde i maj 1997 stöds fortfarande av en majoritet i nationalförsamlingen. De demokratiska institutionerna och mekanismerna har i bekämpningen av korruption. Upprätthållandet av nära förbindelser med den euro-atlantiska integrationsprocessen var en av hörnstenarna i Bulgariens utrikespolitik under 1998. Frihandelsavtal ingicks med grannländerna och Bulgarien anslöt sig under året till CEFTA. En lösning av den jugoslaviska förbindelserna med den f. d. makedonska språktvisten innebar att republiken Makedonien förbättrades, liksom förbindelserna med Turkiet. Förbindelserna med Europeiska unionen utvecklades avsevärt under 1998, i och med för lanseringen av anslutningsprocessen i mars, antagandet av partnerskapet anslutning och offentliggörandet av den första återkommande rapporten i november. Förhandlingar fördes om fiskeriprodukter och viner och diskussioner inleddes om nya 24 medgivanden för jordbruksprodukter. Associeringsrådet fattade flera beslut, inte minst om Bulgariens deltagande i gemenskapens program och förlängningen av regionala statliga stöd. Slutligen inledde kommissionen 1998 ett antidumpningsförfarande rörande stålprodukter. Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport, november 1998 Bulgarien uppfyller de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn, men fortsatta insatser behövs för att bekämpa korruptionen och reformera rättsväsendet. skulle landet Trots att Bulgarien har gjort framsteg på senare tid vad gäller inrättandet av en marknadsekonomi, av sannolikt konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen på medellång sikt. Om den dynamik som uppnåtts i införlivandet av lagstiftningen kompletteras med en förstärkning av motsvarande institutioner bör Bulgarien så småningom kunna uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap medför. Ytterligare insatser behövs dock, framför allt på den inre marknaden och vad gäller standardisering och certifiering, övervakning av statligt stöd, Kozloduys framtid och rättsliga och inrikesfrågor. svåra problem att klara få Phare under 1998 Totalt 149,5 miljoner euro anslogs till Bulgarien inom ramen för 1998 års Phare- budget för att stödja Bulgariens anslutning till Europeiska unionen i linje med prioriteringarna i partnerskapet för anslutning. Phares stöd till Bulgariens förberedelser inför anslutningen kanaliserades genom fyra huvudprogram: det nationella Phare-programmet (med en budget på 68 miljoner euro), programmet för gränsöverskridande samarbete med Grekland (51 miljoner euro), ordningen för storskalig infrastruktur (20 miljoner euro) och ordningen för att komma ikapp (10,5 miljoner euro). Bulgarien deltog också i multinationella och övergripande Phare-program under 1998 som bl. a. handlade om tullar, demokrati, standardisering, kärnkrfatssäkerhet, miljö, små och medelstora företag, statistik, reform av den offentliga förvaltningen och TAIEX. I enlighet med prioriteringarna för anslutning var 1998 års nationella program inriktat på en rad nyckelområden och flera nya program lanserades. Biståndet till den pågående, men bräckliga, ekonomiska reformprocessen omfattar stöd till utvecklingen av den privata sektorn och Bulgariens efterprivatiseringsfond (11,7 miljoner euro). Institutionell uppbyggnad är naturligtvis en prioritering och Phare-stödet kommer att inriktas på att förstärka Bulgariens institutionella och administrativa kapacitet genom institutionell uppbyggnad på jordbruksministeriet, en skogs- och jordbruksreform och omvandling av tullen (18 miljoner euro). Miljö- och vattenministeriet får också stöd för institutionell uppbyggnad och investeringsprojekt (7,3 miljoner euro). Bland projekt inom transportsektorn som delfinansieras av internationella finansiella institut kan nämnas arbetet på Sofias flygplats (7,6 miljoner euro). Kärnkraftssäkerhet 25 är fortfarande en prioritet och Phare finansierar kärnkraftssäkerhetsåtgärder vid kärnkraftverket i Kozloduy (6 miljoner euro). Bulgarien får också stöd från det särskilda förberedande programmet för strukturfonderna och från ordningen för projektförberedelser (10 miljoner euro) för att stödja utvecklingen av regionalpolitik och regional sammanhållning. När det gäller utbildning och yrkesutbildning skall ett anslag på 5,4 miljoner euro stödja Bulgariens deltagande i EU:s program. Av detta belopp var 4 miljoner euro avsedda för Tempus, vilket gjorde det möjligt att finansiera 20 gemensamma europeiska projekt, varav 8 handlade om institutionell uppbyggnad. Med hänsyn till vikten av ett sunt civilsamhälle i Bulgarien fick slutligen programmet för utveckling av civilsamhället ett anslag på 2 miljoner euro från 1998 års nationella program. 1998 års program för gränsöverskridande samarbete med Grekland bestod av tre huvudkomponenter. Den första handlade om upprustningen av stora vägar i gränsregionerna, bl. a. E79 (Sofia till Thessaloniki) och E85 (Haskovo till Alexandroupolis), samt att en tillfartsväg till den nya gränsövergången vid Illinden öppnades igen (totalt 44 miljoner euro). Phare stödde också byggandet av gränskontrollen vid Illinden (3 miljoner euro). Slutligen öronmärktes 4 miljoner euro och förberedelser för programförvaltning. gränsöverskridande samarbetsprojekt framtida av Inom ramen för ordningen för storskalig infrastruktur beviljades 20 miljoner euro som Phares bidrag till finansieringen av regeringens projekt för upprustning av järnvägen, vars totala budget uppgår till 285 miljoner euro. Phares totala bidrag till detta projekt uppgår därmed till 35 miljoner euro. De spåravsnitt som skall upprustas inom ramen för detta projekt ligger i två viktiga Europatäckande transportkorridorer. Bulgarien fick under 1998 också stöd inför anslutningen genom ordningen för att komma ikapp. Totalt 10,5 miljoner euro kanaliserades till projekt rörande bank- och företagsreformer, återlämnande av mark och bekämpning av korruption i samarbete med den bulgariska tullmyndigheten. Inräknat 1998 års anslag uppgår Phares gåvobistånd till Bulgarien sedan 1990 nu till nästan 755 miljoner euro. Resultat Flera pågående Phare-program gjorde stora framsteg under 1998. Det andra sociala nödhjälpsprogrammet, lanserat 1997, genomfördes fr. o. m. december 1997 med goda resultat. Med en budget på 20 miljoner euro fortsatte detta program att hjälpa de delar av befolkningen som drabbats hårdast av den ekonomiska krisen 1997, genom inkomststöd till hushållen och sysselsättningsskapande åtgärder (samfinansierade med och förvaltade av Förenta nationernas utvecklingsprogram UNDP). Programmet för strukturanpassning och strukturreformer (SARA) inleddes 1997 för att stödja genomförandet av regeringens ekonomiska reformprogram. Under 1998 sörjde riktad kunskapsöverföring beträffande privatisering av företag och banker, banktillsyn och institutionell uppbyggnad av byrån för utländska investeringar. grundläggande (20 miljoner programmet euro) och för 26 Det sysselsättningsskapande projektet "Vackra Bulgarien" avslutades också under 1998 (se rutan nedan). Ca 120 bidrag beviljades inom ramen för programmet för civilsamhällets utveckling. Bidragen tilldelades bulgariska icke-statliga organisationer med verksamhet inom socialvård, humanitärt bistånd och stöd till marginaliserade och etniska grupper i Bulgarien. Phare-programmets allmänna resultat i Bulgarien förbättrades under 1998, både på grund av att det politiska klimatet stabiliserades och att det administrativa klimatet blev bättre. Behovet av att stärka genomförandestrukturerna betonades i själva verket särskilt på det politiska planet. Eftersom reformprocessen inom den offentliga förvaltningen fortfarande knappt har börjat i Bulgarien är det emellertid oundvikligt att det fortfarande förekommer restriktioner av olika slag och ovisshet på den operativa nivån. Bulgarien började också inrätta nya genomförandestrukturer på det sätt som förutses i de nya Phare-riktlinjerna. Man inrättade således en nationell fond, en central finansierings- och upphandlingsenhet och ett begränsat antal genomförandeorgan under året. Dessa nya strukturer bör förbättra genomförandet och möjliggöra ökad delegering och decentralisering, skapa ett ökat utrymme för samfinansiering och bidra till att bana väg för de två nya instrumenten inför anslutningen, ISPA och Sapard. Det kommer emellertid att krävas ytterligare ansträngningar för att skapa effektiva interna och externa finansiella kontrollmekanismer och för att anta och genomföra lagstiftning om offentlig upphandling som är i linje med EU:s normer. I slutet av 1998 var upphandlingen avslutad rörande nästan alla de program som var föremål för åtaganden i Phares budgetar för perioden 1994-1997. Därmed låg den totala upphandlingskvoten för perioden 1990-1997 på nästan 94 %. Om man räknar med 1998 års åtaganden har den totala upphandlingskvoten stabiliserats kring 72 %. 27 Fallstudie: Vackra Bulgarien Syftet med det här projektet var att lindra fattigdomen i ett antal regioner i Bulgarien genom att skapa ny sysselsättning, utbilda arbetslösa och förbättra de urbana infrastrukturerna i Sofia, Plovdiv, Varna, Veliko Turnovo och Russe. För förvaltningen och genomförandet av programmet svarade UNDP, i nära samarbete med de kommunala myndigheterna och de regionala arbetsförmedlingarna. Projektets totala kostnader uppgick till 3,4 miljoner euro, varav 3 miljoner euro kom från Phare- programmet. Projektet avslutades i slutet av december 1998. Projektet ledde till anmärkningsvärda resultat. • • 3 500 människor deltog tillfälligt i de sysselsättningsskapande åtgärderna, som motsvarade sammanlagt 14 371 manmånader. Uppskattningsvis har 4-20 % av dessa människor behållit sina arbeten, beroende på vilken stad det är fråga om. 2 058 människor fick yrkesutbildning och förvärvade kunskaper i t. ex. måleri, trädgårdsarbete och landskapsvård. • 216 byggnader, arkitekturplatser och parker renoverades och upprustades. • Nya samarbetsstrukturer inrättades mellan kommuner, arbetsförmedlingar etc. • Kontrakt ingicks med 54 företag om renoveringsarbeten i de fem städerna, vilket främjade utvecklingen av den privata sektorn och av små och medelstora företag. • Projektet uppmuntrade de inblandade kommunerna, och med dem som exempel även andra, att inrätta fonder för att förbättra urbana infrastrukturer. • Projektet gjorde att Phare-programmets verksamhet i Bulgarien blev mycket synligt. 28 Tjeckien Året som gått Den ekonomiska situationen i Tjeckien var fortsatt besvärlig under 1998. Reala BNP sjönk, arbetslösheten steg kraftigt och de reala inkomsterna började krympa. Nedgången i ekonomin har visat sig vara djupare och mer utdragen än väntat och de makroekonomiska utsikterna är fortfarande dystra. Det fanns emellertid också några positiva trender 1998. Exportresultaten var goda och har tillsammans med en lägre inhemsk efterfrågan lett till en minskning av utrikeshandelsunderskottet. Dessutom sjönk även inflationen 1998. De pågående ekonomiska problemen i Tjeckien har visat på behovet av att gå vidare juni 1998 försvårades det ekonomiska med strukturreformerna. Före valet beslutsfattandet av politiska problem, vilka inte helt har försvunnit i och med tillsättningen av den nya minoritetsregeringen. Det gjordes emellertid goda framsteg i genomförandet av de två ekonomiska reformpaket som aviserades av den tidigare regeringen i april och maj 1997. i Handelsförbindelserna är fortsatt goda. De tvister som ändå uppstod – t. ex. rörande systemet med importdeposition, importkvoten för äpplen från gemenskapen och importbegränsningarna för potatis från gemenskapen – kunde lösas genom den samrådsmekanism som föreskrivs i Europaavtalet. Valet i juni 1998 ledde till att en socialdemokratisk minoritetsregering utnämndes i juli. Den nya regeringen under ledning av premiärminister Zeman har börjat ta itu med de problem som försummades under den tidigare perioden av politisk osäkerhet. När det gäller förbindelserna med Europeiska unionen var de viktigaste händelserna under 1998 lanseringen av anslutningsprocessen, antagandet av partnerskapet för anslutning och offentliggörandet av den första återkommande rapporten i november. Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport, november 1998 Tjeckien uppfyller alltjämt de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn, även om fortsatt uppmärksamhet måste ägnas romernas situation i det tjeckiska samhället. Tjeckien kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi och bör på medellång sikt kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen, under förutsättning att företagsstyrningen förbättras och omstruktureringen av företag påskyndas. förutsättning att Tjeckien bör vara i stånd att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, under regelverk och förstärkningen av relaterade förvaltningsstrukturer återigen ökar snabbt. Detta behövs för att kompensera för de långsamma framstegen under det senaste året, särskilt vad gäller den inre marknaden, jordbruket och rättsliga och inrikesfrågor. takten i antagandet av gemenskapens 29 Phare under 1998 samförståndsavtalet Den 12 oktober 1998 undertecknade den tjeckiska regeringen och Europeiska fond, kommissionen finansieringsöverenskommelserna om Phares nationella program för Tjeckien och de två programmen för gränsöverskridande samarbete, samt skriftväxlingen rörande projektdokumenten i dessa överenskommelser. Finansieringsöverenskommelsen för det tredje programmet för gränsöverskridande samarbete hade redan undertecknats tidigare under året. om inrättandet nationell av en I linje med de nya Phare-riktlinjerna från mars 1997 var 1998 års nationella program inriktat på prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning och i det nationella programmet för att förbereda Tjeckien för medlemskap i EU. Ett begränsat antal åtgärder till stöd för prioriteringarna på medellång sikt ingick emellertid också. för deltagande (1 miljon euro) och stödet 1998 års nationella programanslag till Tjeckien uppgick till 22,45 miljoner euro, ej inräknat Tempus-programmet i gemenskapens program (3,55 miljoner euro). Tempus-programmets 1 miljon euro möjliggjorde 11 gemensamma europeiska projekt, varav 7 handlade om institutionell uppbyggnad. Som en följd av synpunkterna i Europeiska kommissionens återkommande rapport avsattes 2 miljoner euro för åtgärder avsedda att främja civilsamhällets romernas organisationer. 7 miljoner euro avsattes för att utveckla strategier för att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen, med särskild tonvikt på verksamhet för och att sammanhållningsfonderna. förberedelser och stärka integrering deltagande Tjeckiens samhället tjeckiska struktur- i det stödja för i Att förstärka institutionerna är fortfarande ett viktigt mål och stöd till institutionell uppbyggnad gavs inom flera prioriterade områden. 3 miljoner euro tilldelades projekt som skall öka institutionernas och de administrativa strukturernas förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk. I samma anda kommer det tjeckiska jordbruksministeriet att få institutionellt stöd och stöd till policyutformning (3 miljoner euro), inbegripet stöd för att förbättra övervakningskapaciteten när det gäller veterinära kontroller och livsmedelskontroller. Rättsliga och inrikes frågor är ett annat prioriterat område och 4,8 miljoner euro tilldelades projekt som handlade om förstärkta gränskontroller, självständigt och kontroll av lagstiftningens efterlevnad, asylfrågor fungerande rättsväsende. På miljöområdet var de nya projekten främst inriktade på att stärka den institutionella och övervakande kapaciteten samt på att genomföra den politik som avser gemenskapens luft- och avfallsdirektiv (2,15 miljoner euro). Slutligen tilldelades 500 000 euro för att stödja programförvaltningen. samt ett Projekt för partnersamverkan, däribland längre placeringar för tjänstemän från social delprogrammen medlemsstaterna, sammanhållning, förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten att tillämpa regelverket, jordbruk, rättsliga och inrikes frågor, samt miljö. om ekonomisk förutsågs och i Tjeckien fick också stöd inom ramen för Phares program för gränsöverskridande samarbete under 1998. Totalt 19 miljoner euro tilldelades gränsöverskridande verksamhet i anslutning till Interreg II-program i regioner som gränsar mot Tyskland 30 teknisk infrastruktur, och Österrike. Tre program för gränsöverskridande samarbete utformades under 1998 med betoning på infrastruktur, miljö och ekonomisk utveckling. Det första programmet består av verksamhet för att bidra till att förbättra transportförbindelser och och av avloppsreningssystem. Det landsbygdsområden och nyplantering av skog. Det tredje programmet skall främja ekonomisk utveckling, särskilt genom att stödja turistnäringen i Tjeckien. Dessutom fortsatte småprojektsfonden att ge stöd till projekt som skall främja samarbete mellan lokala och regionala myndigheter på båda sidor om gränserna. avlopps- förnyelse energiförsörjningsnät andra programmet inriktat t. ex. och på är Resultat Phare uppnådde positiva resultat inom en rad viktiga områden under året. förberedelserna inför strukturfonderna och den regionala I anslutning till utvecklingen anordnades en rad regionala seminarier för att öka medvetenheten hos lokala myndigheter, vilket utmynnade i en välbesökt konferens i december. Ministeriet nationella programplaneringskommitté som ansvarar för att utarbeta en nationell utvecklingsplan före september 1999. första mötena organiserade också den de i för det gränsöverskridande Inom ramen stora investeringsprojekt till ett värde av 16 miljoner euro under 1998 som omfattade två avloppsledningar, fyra avloppsreningsverk, två gasledningar och en vägbro. Med ett Phare-bidrag på 7 miljoner euro hade dessa projekt en positiv inverkan på miljön på båda sidor om gränsen och gav lokala myndigheter erfarenhet av att arbeta med gemenskapsmedel. Kontrakt värda ytterligare 55 miljoner euro undertecknades under året och 1,16 miljoner euro utnyttjades av småprojektsfonderna. samarbetet avslutades Phare har en viktig funktion när det gäller att uppmuntra regeringen att stödja utvecklingen av den privata sektorn. Under 1998 tog regeringen över finansieringen av de flesta av CzechInvests kostnader. CzechInvest är den byrå för utländska investeringar som inrättats genom Phare. Regeringen tog också över finansieringen av den rådgivning och utbildning som tillhandahålls av de regionala företagsrådgivningscentrer som tidigare finansierades av Phare. Uppmuntrade av framgångarna för den Phare-finansierade riskkapitalfonden i Ostrava lanserade man dessutom en stimulansordning för riskkapital. Rådgivningen till finansministeriet spelar slutligen en viktig roll för utformningen av regeringens ekonomiska politik. När det gäller infrastruktur och miljö påbörjades det största Phare-projektet i Tjeckien under 1998, dvs. förbättringen av järnvägslinjen Brno-Vranovice (som är en del av järnvägslinjen Prag-Wien), som är värt 34 miljoner euro (av totalt ca 37 miljoner euro för hela projektet). Phares energibesparingsfond beviljade nästan 8 miljoner euro i lågräntelån för investeringar som minskar energiförbrukningen och miljöföretagsfonden inrättades för att bevilja liknande lån för miljöinvesteringar till små och medelstora företag. Båda dessa fonder samfinansierades med en affärsbank. framsteg i arbetet med att tillnärma lagstiftningen, vilket Tjeckien har gjort framkom under den analytiska genomgången. Tjeckiens inför anslutningen på detta område fick stöd från det Phare-finansierade konsortiet för förberedelser 31 av som är lagstiftningen, och tillnärmning expertinstitutioner som svarar för juridisk rådgivning till den tjeckiska regeringen. Ett nytt kontrakt (värt 1 miljon euro) undertecknades 1998 om utökad service, som innebär att en permanent tjeckisk expert och en permanent expert från EU skall gå igenom varje lagstiftningsområde. En samling mycket specialiserade jurister finns tillgängliga för att tillhandahålla mer specifik hjälp. juridiska byråer grupp en I september 1998 inrättade regeringen ett samordnings- och granskningscenter för att påskynda arbetet med att översätta gemenskapslagstiftningen till tjeckiska, vilket är en förutsättning för tillnärmningen av lagstiftningen. Under de närmaste åren bör centret granska 70 000-80 000 sidor gemenskapsdokument, varav en del har översatts av en byrå som valts ut genom en upphandling inom ramen för Phare. De granskade texterna kommer att utgöra den auktoriserade tjeckiska översättningen av regelverket. Programmet för civilsamhällets utveckling gav stöd till 378 projekt i icke-statliga organisationer (1,8 miljoner euro) under 1998, som omfattade miljöskydd, hälso- och socialvård, mänskliga rättigheter, konsumentskydd, lokalsamhällens utveckling, information om medborgarverksamhet inom EU och information och utbildning av icke-statliga organisationer. Ytterligare 27 gåvobistånd (150 000 euro) tilldelades av icke-statliga översvämningarna och Partnerskapsprogram fick tjeckiska icke-statliga organisationer också 82 gåvobistånd till mikroprojekt som totalt uppgick till 440 000 euro. som drabbades för Phares Demokrati-, Lien- organisationer Inom ramen områden projekt 1997. för i Slutligen gav Phare stöd till sociala tjänster genom fonden för initiativ rörande social välfärd. Totalt 46 projekt (475 000 euro) sammanförde lokala myndigheter och icke- statliga organisationer i 10 modelldistrikt för att utöka den sociala service som finns tillgänglig. Denna service styrdes tidigare på ett centraliserat sätt eller existerade överhuvudtaget inte. 32 Fallstudie: Reformen av den offentliga förvaltningen Reformen av den offentliga förvaltningen i Tjeckien tog fart under 1998. På våren insåg premiärminister Tošovskýs interimsregering behovet av att förstärka den offentliga förvaltningens förmåga att genomföra och upprätthålla den harmoniserade EU-lagstiftningen. En lag om upprättandet av 14 autonoma regioner antogs och dessa nya regionala strukturer, som kommer förverkligas år 2000, förväntas börja fungera effektivt efter år 2001. Premiärminister Miloš Zemans nya regering tog upp reformen av den offentliga förvaltningen som en prioriterad fråga i regeringsförklaringen, och en ny post som vice inrikesminister inrättades som skall ha det övergripande ansvaret för frågor rörande reformen av den offentliga förvaltningen. Inrikesministeriet påtog sig därefter ansvaret för ett pågående Phare-projekt för att förbättra den offentliga förvaltningen (500 000 euro) som hade påbörjats i november 1997. Under ledning av den nationella utbildningsfonden (som också inrättats genom Phare) skulle detta projekt leda fram till en djupanalys och ett utkast till en reformstrategi. Dessa två dokument kommer att utgöra underlaget för reformen av den offentliga förvaltningen i Tjeckien under de kommande åren. Utkastet till en reformstrategi lades fram inför regeringen i januari 1999. och befordringssystem för Under 1999 kommer en rad viktiga beslut att fattas på grundval av dessa två dokument: införandet av en ny lag om offentlig förvaltning, utvecklingen av ett nya karriärs- utbildningsprogram i samarbete med den akademiska sektorn, samt utvecklingen av nya kurser för offentliganställda tjänstemän som stöds genom Phares Tempus- program. I samarbete med utrikesministeriet (som ansvarar för utbildningen av tjeckiska tjänstemän i EU-frågor) och diplomatiska akademin (delfinansierad av Phare 1997-1998) har en ny institutionell grund således skapats för EU-relaterad utbildning och forskning för den offentliga förvaltningen i Tjeckien. offentliganställda tjänstemän, 33 Estland Året som gått Efter en mycket positiv utveckling 1997 drabbades Estlands ekonomi av en nedgång 1998. Den ekonomiska tillväxten uppgick till 5,4 % för 1998, jämfört med en toppnotering för BNP-tillväxten på 11,4 % för 1997. Den genomsnittliga inflationstakten minskade emellertid också till 8,2 % mätt på årsbasis (den hade nått en topp på 11 % i augusti 1997). De utländska direktinvesteringarna låg kvar på en hög nivå (som procentuell andel av BNP), men det gjorde även underskottet i bytesbalansen, som fortsätter att vara ett problem. Underskottet i bytesbalansen visade emellertid vissa tecken på återhämtning i slutet av året från 12,1 % av BNP 1997 till 9,2 % 1998. Detta berodde delvis på en minskad import och i mindre utsträckning, åtminstone under 1998, minskad inhemsk efterfrågan. Dessutom hade den ryska finanskrisen och mejerisektorerna) och ledde till ett minskat förtroende bland konsumenterna. Antalet registrerade arbetslösa steg till 4 % av arbetskraften. exportindustrin effekter. Den påverkade negativa (fisk- rekordvinster 1997 hade banksektorn ett Efter att ha noterat turbulent år. Omstruktureringen av sektorn fortsatte under 1998, med sammanslagningen av de fyra största bankerna och avvecklingen av tre underkapitaliserade banker. För att hantera de risker för överhettning som hade uppstått 1997 förde regeringen och centralbanken en stramare finanspolitik och skärpte kontrollen över sektorn. Finanspolitiken mjukades upp under loppet av 1998 och landets budgetunderskott slutade på 0,3 % av BNP (jämfört med ett överskott på 2,2 % av BNP i juni). Den reala BNP-tillväxten under 1998 uppgick till 4 %, jämfört med 10,6 % 1997. Estland har genomfört ett snabbt privatiseringsprogram under de senaste åren och privatiseringen var så gott som fullbordad i slutet av 1995, med undantag för stora företag inom försörjningssektorerna. Under 1998 vidtogs åtgärder för att privatisera järnvägar, energi- och telekommunikationsföretag, som samtliga bör säljas av under 1999. Markreformen går emellertid inte tillräckligt snabbt för att skapa en lämplig struktur för utveckling av jordbruket. Estland fortsätter att ha politisk stabilitet och fungerande demokratiska institutioner. Ytterligare åtgärder för att integrera minoriteter vidtogs, t. ex. genom antagandet av ändringar av medborgarskapslagen för att tillåta statslösa barns naturalisering. Inom utrikespolitiken fortsätter medlemskap i Europeiska unionen att vara ett viktigt politiskt mål. förbindelserna med EU var de viktigaste händelserna 1998 När det gäller Europaavtalets ikraftträdande, lanseringen av anslutningsprocessen i mars, inledandet av förhandlingar, ingåendet av partnerskapet för anslutning samt offentliggörandet av den första återkommande rapporten i november. 34 Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport, november 1998 Estland fortsätter att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna, även om beslut måste fattas beträffande naturaliseringen av statslösa barn. Vidare finns ett stort behov av utbildning och karriärutveckling inom rättsväsendet. Estland kan anses vara en fungerande marknadsekonomi och bör ha förmågan att på medellång sikt hantera konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen, förutsatt att det förs en försiktig makroekonomisk politik som fortsätter att begränsa de risker som är förknippade med den stora externa obalansen. Förutsatt att Estlands problem med bristande administrativ kapacitet får en lösning kommer landet på medellång sikt att kunna påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, även om särskilda ansträngningar bör göras när det gäller den inre marknaden och rättsliga och inrikesfrågor. Phare under 1998 Totalt 28,5 miljoner euro tilldelades Estland i 1998 års Phare-budget för att stödja landets socioekonomiska omvandling och därmed underlätta Estlands framtida integration i Europeiska unionen. Phares stöd till Estland kanaliserades via tre huvudprogram: det nationella Phare-programmet (21 miljoner euro), ordningen för storskalig infrastruktur (5 miljoner euro) och programmet för gränsöverskridande samarbete (2,5 miljoner euro). I 1998 års nationella Phare-program avsattes anslag i enlighet med prioriteringarna i partnerskapet för anslutning, särskilt inom följande områden: • Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten, särskilt inom jordbrukssektorn, genom att förstärka finansministeriet och inrätta nödvändiga administrativa strukturer inför strukturfonderna (9,11 miljoner euro). • Förstärkning av rättsväsendet (1,49 miljoner euro). • Tillnärmning av lagstiftningen inom miljösektorn, inbegripet investeringar i miljöinfrastruktur (5,81 miljoner euro). • Modernisering av transportinfrastruktur (2,5 miljoner euro). års program för 1998 huvudkomponenter: gränsöverskridande samarbete består av tre • Phare kommer att hjälpa till att utveckla den administrativa kapaciteten hos de lokala myndigheterna i Estland, Lettland och Litauen när det gäller att förvalta gränsöverskridande samarbetsprojekt och offentligt finansierade åtgärder mer allmänt (Estland: 138 000 euro). • Phare kommer att finansiera inköp av utrustning för byggandet av ett avloppsreningsverk och avloppssystem i staden Jogeva (612 000 euro), i syfte att 35 minska föroreningarna av grundvattnet och mängden orenade utsläpp i lokala vattenvägar och i slutändan Östersjön. • Phare kommer att finansiera utrustning för att utveckla ett fartygstrafiksystem för hamnen i Tallinn (1,75 miljoner euro), i syfte att förbättra sjösäkerheten i enlighet med internationella sjösäkerhetskrav. Förutom dessa nya åtaganden påbörjades flera olika program och projekt 1998 och projekt från tidigare år fortsatte eller avslutades. När det gäller den offentliga förvaltningen har Phare-biståndet omfattat rådgivning rörande inrättandet av en byrå för offentlig förvaltning, utformningen av etikregler och utformningen av principer för en lag om öppenhet. Phare har också gett stöd till decentraliseringen till till att utforma ett lokala myndigheter och bidragit utbildningsprogram för anställda inom den offentliga förvaltningen. Dessutom fick för estniska städer hjälp att utveckla lämpliga institutionella och Förbundet administrativa strukturer lokala myndigheter. Slutligen gav Phare stöd till för utformningen av Estlands system för offentlig upphandling. Phares och UNDP:s språkutbildningsprogram (1,4 miljoner euro) lanserades 1998. Detta program tillkom som svar på en synpunkt framförd i kommissionens yttrande om att åtgärder måste vidtas för att naturalisera de rysktalande icke-medborgarna och integrera dem i det estniska samhället. Programmet skall underlätta naturalisering för att främja ett ömsesidigt accepterande mellan olika etniska grupper. Betoningen kommer inledningsvis att ligga på språkutbildning för barn och vuxna som inte talar estniska (däribland förberedelser inför medborgarprovet) genom förberedelser av lärare och läromedel. Estland fick också en budget på 1,5 miljoner euro för Tempus, vilket gjorde det möjligt att finansiera fem gemensamma europeiska projekt, varav två handlade om institutionell uppbyggnad. i föroreningar områden med regionen Ida Virumaa, Phare fortsatte att ge stöd till miljösektorn under 1998. Den andra fasen i ett projekt för och att minska liksom vattenresursförvaltning i upprustningen av vattenförsörjningen i Keila. 4 miljoner euro tilldelades för vattenrening i tre andra städer: Kuresaare, Pärnu och Valga. Slutligen fick miljöministeriet stöd från tidigare års Phare-program för institutionell uppbyggnad och för tillnärmning av lagstiftningen och detta stöd kommer att fortsätta med medel från 1998 års budget i form av två större projekt för partnersamverkan inom luft- och vattensektorn. inleddes under 1998, oljeskifferbrytning Inom transportsektorn undertecknades kontrakt värda 5 miljoner euro från 1997 års budget under 1998 som avsåg reparationer och förnyelse av järnvägslinjen Tallinn- Narva, som är Estlands viktigaste järnvägslinje. Återuppbyggnaden av vägsträckan Tallinn-Paldiski för gränsöverskridande samarbete, avslutades 1998. som finansierades genom budgeten (1 miljon euro), Inom sektorn offentliga finanser utvecklades en IT-plan för budget- och finansavdelningen på finansministeriet, som kommer att genomföras med hjälp av medel i 1998 års Phare-program. Det nationella skatteverket fick också stöd från 36 Phare under året. När det gäller tullförvaltningen började det nya datoriserade tull- och transiteringssystemet, kallat Asycuda, att genomföras 1998. Stödet till Estlands regionala utvecklingsprogram fortsatte 1998, främst genom utvecklingen av regional statistik och upprättandet av en regional utvecklingsplan. Förberedelserna inför lanseringen av det särskilda förberedande programmet för strukturfonderna, som finansieras med 3 miljoner euro från 1998 års program, inleddes också under året. Stödet inom detta område kommer att ges i form av flera olika åtgärder och främst fokuseras på sund finansiell förvaltning och kontroll, en rättslig ram, utformning av en nationell utvecklingsplan och på förberedande verksamhet rörande de nya ISPA- och Sapard-programmen. Resultat Resultat har noterats inom en rad viktiga sektorer i Estland. Jordbrukssektorn har omfattats både av ett pågående och ett nytt Phare-samarbete. Stöd till till institutionell uppbyggnad och kapacitetsuppbyggnad gavs jordbruksministeriet för att bidra till utvecklingen av landsbygdsturism och en alternativ politik för markutnyttjande. Dessutom inköptes nödvändig utrustning för ett jordbruksregister och för ett integrerat informationsnätverk rörande livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet (som kommer att levereras under det första kvartalet 1999). Ett nytt projekt som skall utveckla en mikrolåneordning lanserades också 1998. t. ex. Eftersom markreformen ännu bara har börjat i Estland fortsatte Phare att ge välbehövligt stöd för att påskynda denna. Bistånd gavs till utformningen av ett markinformationssystem för kapacitetsuppbyggnad inom markstyrelsen. utrustning) (däribland inköp och av har förberedelserna institutionell Slutligen partnersamverkan, som skall finansieras med medel från 1998 års program. Genom dessa projekt kommer stöd att ges till utvecklingen av ett informationssystem för jordbruket, för fytosanitära kontroller och för fiske. rörande projekt inletts tre av Europeisk integration och rättslig tillnärmning är fortfarande viktiga prioriteringar och Phare-projekten fortsatte att ge värdefulla bidrag inom detta område. Phare tillhandahöll strategisk rådgivning rörande EU-integration, bistånd till kontoret för europeisk integration avseende utbildning av offentliganställda tjänstemän i EU- frågor och stöd till underavdelningen rörande EU-integration på ekonomiministeriet. Det estniska centret för översättning och lagstiftningsstöd fick också Phare-stöd under 1998. Den institutionella uppbyggnaden sträckte sig också till det sociala området. Flera Phare-projekt bidrog till att förstärka socialministeriets, yrkesinspektionens och arbetsmarknadsstyrelsens administrativa och institutionella kapacitet. Stöd gavs också till förbättring av arbetsmiljön. Rättsliga och inrikesfrågor är en viktig prioritering i hela regionen och inbegriper en effektiv förvaltning och kontroll av gränserna. Relativt stora anslag hade avsatts 1997 för att förstärka Estlands östra gräns och 1998 upprättades ett kontrakt värt 2 miljoner 37 euro för inköp av värmebildbehandlingsutrustning för den estniska gränsvakten. Denna nya utrustning kommer att uppgradera övervakningskapaciteten till unionens standarder och få Estland att på kort tid uppnå Schengen-standard. Flera projekt som hade inletts inom ramen för programmet för gränsöverskridande samarbete på senare år avslutades 1998. Bland dessa fanns Tallinns överföringsstation för farligt avfall, som invigdes i mitten av 1998, ett ålderdomshem i Kuressaare, den första fasen i ett projekt för landsbygdens ekonomiska utveckling, samt projektet för utveckling av naturturism i västra Estland. 1998 års anslag fortsätter att vara inriktade på infrastrukturinvesteringar inom miljö- och transportsektorerna och på institutionell uppbyggnad för lokala och regionala myndigheter. har gett också värdefullt verksamhet, och Phare investeringsfrämjande till med personalutbildning och personalutveckling på Estlands exportorgan. Ett förslag till exportpolitik har utarbetats med stöd från Phare, som regeringen förväntas slutgiltigt godkänna under 1999. Phare-stödet till Estlands privatiseringsmyndighet (se rutan nedan) kommer att bidra till att fullborda privatiseringsprocessen i Estland. när det genom att stöd bl. a. export- hjälpa gäller Fallstudie: Estlands privatiseringsmyndighet Det snabba privatiseringsprogrammet i Estland innebar att privatiseringen var så gott som fullbordad i slutet av 1995, med undantag för järnvägs- och energi- och telekommunikationssektorerna, där reformer fortfarande höll på att genomföras. Tack vare Phare-stödet har emellertid Estlands privatiseringsmyndighet nu kunnat bidra till att förbereda dessa stora verk och företag på privatisering under 1999. till Estlands privatiseringsmyndighet I Phare-stödet uppgifter som kommer att möjliggöra framtida privatiseringar av • Estlands järnvägar, • Estlands energiverk, • Estlands televerk, • Oljeskifferföretaget, • Tallinns hamn. ingick tillhandahållandet av 38 Ungern Året som gått Liksom 1997 fortsatte Ungerns makroekonomiska resultat att vara positiva under 1998. Den ekonomiska tillväxten uppgick till uppskattningsvis 4,5 % (jämfört med 4,4 % 1997) och utvecklingen för både yttre och inre balanser visade tecken på fortsatt förbättring. Underskottet i bytesbalansen uppgick till 3 % av BNP (ner från 6 % 1997), medan budgetunderskottet minskade något till 4,5 % av BNP (4,6 % 1997). De utländska direktinvesteringarna var fortsatt relativt starka på omkring 1 500-1 700 miljoner USD, vilket innebar att Ungerns nettoutlandsskuld fortsatte att minska till omkring 6 900 miljoner euro. Den genomsnittliga inflationstakten sjönk till uppskattningsvis 14,9 % på årsbasis och även arbetslösheten sjönk till 8,1 %. Strukturreformerna fortsatte. Pensionsreformen genomfördes under året och var det första viktiga steget i översynen av hela socialförsäkringssystemet. Stora framsteg har redan gjorts när det gäller privatiseringsprocessen. Massprivatiseringen fullbordades och kontantutförsäljningen fortsatte. Privatiseringsintäkterna uppgick till ca 1,3 miljarder euro, varav mer än hälften var i utländsk valuta. Efter ändringen av privatiseringslagen 1997 kommer den statliga egendomsbyrån att behålla andelar i 116 företag. för handelsintegration och De nuvarande ekonomiska resultaten bör kvarstå om Ungern bibehåller de rätta förhållandena företagsomstrukturering. Ytterligare ansträngningar behövs emellertid för att reformera hälso- och sjukvårdssektorn och för att genomföra och upprätthålla den rättsliga ramen, särskilt när det gäller reglerade företag och finanssektorn. Både parlamentsval och lokala val hölls i Ungern 1998. Parlamentsvalen ledde till ett regeringsskifte, vilket visade att landets demokratiska institutioner fungerar väl. Inom utrikespolitiken var den största händelsen naturligtvis att anslutningsförhandlingar inleddes med Europeiska unionen. När det gäller förbindelserna med EU var de viktigaste händelserna 1998 lanseringen av anslutningsprocessen i mars, inledandet av anslutningsförhandlingar, antagandet av partnerskapet för anslutning, samt offentliggörandet av den första återkommande rapporten i november. 39 Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport, november 1998 uppfyller Ungern Fortlöpande uppmärksamhet behöver ägnas åt att effektivisera bekämpningen av korruption och förbättra romernas situation. Köpenhamnskriterierna. liksom tidigare Ungern kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi. Landet bör på medellång sikt kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen väl, förutsatt att förutsättningarna för handelsintegration och fortgående omstrukturering av företag bibehålls. Ungern har fortsatt att i jämn takt införliva gemenskapens regelverk, och i regel har införlivandet åtföljts av lämpliga institutionella och finansiella åtgärder för att underlätta genomförandet. Enligt kommissionens mening kommer Ungern, om landet fortsätter att göra stadiga framsteg, på medellång sikt att kunna påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, förutsatt att införlivandet av lagstiftningen på miljöområdet går snabbare framåt. Phare under 1998 Den 17 december 1998 undertecknade den ungerska regeringen och Europeiska kommissionen 1998 års nationella Phare-program (67 miljoner euro). Inom ramen för 1998 års nationella Phare-program kommer Phare att prioritera både åtgärder för institutionell uppbyggnad och investeringar som är nödvändiga för att uppfylla de skyldigheter som följer av ett EU-medlemskap. Stödet kommer att vara inriktat på de sektorer som fastställts vara prioriteringar på kort och medellång sikt i partnerskapet för anslutning. att för anslagits euro har förstärka den institutionella och 7,8 miljoner administrativa kapaciteten i Ungern. Projekt partnersamverkan med medlemsstaterna kommer att vara inriktade på utveckling av system för att övervaka statligt samt kommittéer för revisions- och bokföringsnormer. Phare kommer också att stödja en förbättring av finansiella och statistiska uppgifter, förstärkning av riksrevisionsbyrån av utrikeshandeln och förbättring av och statens kontrollbyrå, gränsförvaltningen. konkurrensmyndigheter, övervakningsorgan beskattning, främjande stöd, för Phare-stödet kommer också att användas för att möjliggöra ytterligare integration i den inre marknaden (3 miljoner euro) genom fortsatt arbete när det gäller antagandet och genomförandet av vitbokslagstiftningen, inbegripet utvecklingen av provnings- och certifieringsorgan. Stödet på detta område kommer också att omfatta upprättandet på EU- av marknadsövervakningsorgan lagstiftningen. tillhandahållande expertis och av 40 Programmet för rättsliga och inrikesfrågor (15 miljoner euro) syftar till att utöka samarbetet när det gäller bekämpningen av organiserad brottslighet genom att gränsvakter, tillhandahålla statsåklagarmyndigheten och invandrarmyndigheten. Gränsförvaltningen är en prioriterad fråga och medel kommer att användas för att modernisera två viktiga gränsstationer längs Ungerns södra gräns. utbildning utrustning poliser, och för gränskontrollstationer, Phare-stödet inom jordbrukssektorn (16 miljoner euro) kommer att bidra till att upprätta fytosanitära utveckla informationssystem, modernisera diagnoslaboratorier och höja standarden när det gäller fytosanitära kontroller. Jordbruksprogrammet kommer att stödja upprättandet av institutioner som i framtiden skall ansvara för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. Målet kommer att vara efterlevnad av EU:s bestämmelser om kvalitetskontroll och kvalitetssäkring, samt utveckling av förvaltningsstrukturer för genomförandet av strukturåtgärder och åtgärder för landsbygdsutveckling. veterinära och Nödvändigheten av att anta och tillämpa regelverket på miljöområdet betonades i kommissionens återkommande rapport och 1998 års miljöprogram (14,2 miljoner euro) kommer att vara inriktat på att genomföra viktiga miljödirektiv (t. ex. direktiven om luftföroreningar, centrala och miljöskyddsfonden så att den till fullo uppfyller EU:s standarder och modernisera miljöinspektoraten. livsmiljöer förstärka Seveso), den När det gäller den regionala utvecklingen kommer ett särskilt förberedande program (7 miljoner euro) att syfta till att skapa kapacitet för identifiering, planering, genomförande och övervakning av projekt i syfte att hjälpa Ungern att förbereda sig inför ett deltagande i strukturfonderna efter anslutningen. Ungrare kommer att få stöd för deltagande i gemenskapsprogram (3 miljoner euro). Subventioner som ges via gemenskapsprogram täcker endast en del av de totala projektkostnaderna, vilket innebär att stödmottagarna måste finansiera en del av sitt deltagande. Stöd utifrån är nödvändigt om ungerska institutioner och enskilda skall kunna dra full nytta av de möjligheter som ett deltagande i gemenskapsprogrammen medför. Phare kommer att ge ekonomiskt stöd till stödmottagare i fråga om flera program, bl. a. Kaleidoscope, Ariane, Raphael, Lika möjligheter, Life och Save. Slutligen kommer 1 miljon euro att bidra till att förbättra Phares programförvaltning genom inrättandet av en central finansierings- och upphandlingsenhet. Ett ytterligare anslag på 10 miljoner euro avsattes 1998 för Tempus-programmets för fortsättning och för att öppna upp gemenskapsprogrammen (för kostnader "inträdesbiljetter"). Hela 5 miljoner euro gick till Tempus, vilket gjorde det möjligt att finansiera 22 gemensamma europeiska projekt, varav 14 handlade om institutionell uppbyggnad. Resultat Även om programplaneringen gick smidigt under 1998 uppstod vissa problem när det gäller programförvaltningen. De ungerska myndigheternas genomförandekapacitet har sjunkit stadigt under de senaste fyra åren. År 1995 uppgick de totala upphandlade 41 medlen för året till ca 110 miljoner euro. Denna siffra sjönk till 93 miljoner euro 1996, till 72 miljoner euro 1997 och till bara 60 miljoner euro 1998. Kommissionen arbetar med de ungerska myndigheterna för att försöka åtgärda dessa problem. Phare-programmet har lett till synliga resultat inom en rad olika sektorer. När det gäller europeisk integration har Phare bidragit till att inrätta centrer för europeiska studier i Ungern. Efter en anbudsinfordran utsågs 12 institutioner för högre utbildning till centrer för europeiska studier i februari 1998. Programmet för centren för europeiska studier (3 miljoner euro) gör det möjligt för ungerska institutioner för högre utbildning att upprätta omfattande utbildningsprogram för europeiska frågor. De huvudsakliga målgrupperna är studenter och doktorander, men kurser erbjuds också offentliganställda tjänstemän, advokater, journalister, lärare och företag. Ett exportfrämjande program som får Phare-stöd har också blivit en stor framgång. Tio trikåföretag deltar i trikåindustrins utvecklingsprogram som lanserats med stöd från Phare. Syftet med programmet är att hjälpa företagen ta fram kollektioner och marknadsföra dem effektivt. Företagen varierar i storlek, organisation och geografiskt läge, men förenas av den gemensamma ambitionen att vilja nå ut på de europeiska marknaderna med produkter av hög kvalitet. Den första fasen i projektet (maj 1997- mars 1998) var koncentrerad till urvalet av potentiella ungerska deltagare och framtagning av deras höst- och vinterkollektioner. Kollektionerna visades med stor framgång upp på internationella mässor (vilket finansierades med Phare-medel) – enbart på mässorna tog företagen upp beställningar till ett värde av 60 000 euro. De knöt också kontakter med flera olika grossister och återförsäljare inom EU. Den andra fasen i projektet (maj 1998) syftade till att få fler företag att delta i projektet, med en ny komponent inriktad på att utveckla bolagsidentiteter för företagen. De nya kollektionerna kommer att visas upp på mässor i Europa under 1999. varit mycket Phares Demokratiprogram och Lien-programmet framgångsrika i Ungern, med ett stort antal mikroprojekt som har gett stöd till en lång rad olika organisationer och enskilda. också har Demokratiprogrammet har gett stöd till 140 icke-statliga organisationer i Ungern under de senaste tre åren. Ett mikroprojekt har t. ex. främjat utvecklingen och samordningen av icke-statliga organisationer i grevskapet Szabolcs-Szatmár-Bereg. icke-statliga Genom att publicera och sprida ett nyhetsbrev varannan månad till organisationer i regionen har projektet bidragit till att informera organisationerna om händelser, utbildningstillfällen och relevanta anbudsinfordringar. Ett annat projekt bidrog till att utbilda regionens romerungdomar i demokrati genom föreläsningar, studiebesök på ungerska romerorganisationer och utbildningstillfällen för de mest begåvade ungdomarna. Bland de framgångsrika Lien-mikroprojekten fanns drivandet av ett dagvårdscenter för människor med Alzheimers sjukdom och senil demens samt deras anhöriga, där man erbjöd terapi och rådgivning två dagar i veckan. Ett annat Lien-mikroprojekt stödde drivandet av en permanent mobil hälsovårdscentral med psykologer, psykiatriska sjukvårdare och socialarbetare som behandlar mentalsjuka patienter och narkotikamissbrukare och ger stöd till deras familjer. Man gör i akutfall även hembesök. 42 Genomförandet av Phare-programmet förbättras genom upprättandet av en nationell fond och en central finansierings- och upphandlingsenhet i december 1998. Den nyvalda regeringen utnämnde i juli 1998 också en minister som skall ansvara för Phare, som ett erkännande av behovet av att säkerställa ett effektivt genomförande. i Ungern kommer att Fallstudie: stöd till små och medelstora företag När det gäller små och medelstora företag har Phare hjälpt sådana företag i flera olika grevskap, bl. a. Bacs-Kiskun, Borsod och Nograd. Genom en mikrolånefond som ger bidrag på 3 900 euro har Phare bidragit till att hjälpa lokala företagare att expandera sin verksamhet, förbättra kvaliteten på sina produkter och skapa nya arbetstillfällen. I grevskapet Borsod startade t. ex. en arbetslös man ett bageri som ett familjeföretag. Han genomgick Phare-finansierad utbildning och fick ett mikrolån för att komma igång med sin verksamhet. Med hjälp av mikrolånet köpte han ett garage, byggde om det och kunde därefter anställa ytterligare två medarbetare. Han har fortsatt att expandera sin verksamhet och äger nu ett av de största bagerierna i regionen, som bidrar till att försörja 20 familjer. Ett annat exempel på framgång när det gäller små och medelstora företag är skapandet av en revisionsbyrå med expertis inom bokföring, skatter och socialförsäkringar. Det fanns ett stort behov av byråns tjänster bland regionernas allt fler små och medelstora företag. Företagets grundare fick Phare-finansierad rådgivning och beviljades ett mikrolån som de använde för att köpa specialiserad programvara och IT-utrustning. Företaget har nu sju anställda och säljer tjänster till ca 100 små och medelstora företag. 43 Lettland Året som gått ekonomi hade en gynnsam utveckling 1998 i Lettlands fråga om både makroekonomiska resultat och strukturreformer. Den totala ekonomiska tillväxten under året var 3,6 %: under det första halvåret 1998 steg BNP med 6,4 %, men ökningstakten sjönk senare till följd av den ryska finanskrisen. Underskottet i handels- och bytesbalansen fortsatte att växa 1998. Underskottet i bytesbalansen ökade från 6,3 % av BNP 1997 till 11 % 1998. Den offentliga sektorns finanser var i balans, men skatteintäkterna sjönk kraftigt i slutet av året. Även inflationen fortsatte att sjunka och uppgick till bara 2,8 % i januari 1999. Den registrerade arbetslösheten steg från 7 % i slutet av 1997 till 9,2 % i slutet av 1998. I början av oktober 1998 hade 1 039 av de 1 097 företagen som valts ut för privatisering sedan 1994 sålts till privata huvudägare. Fullbordandet av försäljningen av vissa av de återstående stora statsägda företagen (främst inom infrastruktursektorn) kan emellertid skapa problem och orsaka av privatiseringsprocessen. Inflödet av utländska direktinvesteringar fortsatte att öka och Lettland är ett av de länder i regionen som uppvisar bäst resultat när det gäller utländska direktinvesteringar per capita. Även banksektorn har uppvisat goda resultat, men drabbades av den ryska finanskrisen i mitten av året, som ledde till förluster för flertalet lettiska banker. fullbordandet förseningar i De demokratiska institutionerna fortsatte att utvecklas positivt under 1998, med en väl fungerande verkställande respektive lagstiftande makt. Valen i oktober ledde till att antalet partier av premiärminister Kristopans bestående av tre mitten- respektive högerpartier. Denna regeringsbildning blev möjlig tack vare stöd från socialdemokraterna, med vilka ett samarbetsavtal senare undertecknades. Socialdemokraterna tilldelades en ministerpost (jordbruk). i parlamentet minskade. En minoritetsregering bildades en folkomröstning den 3 oktober beslutade Lettland att "fönstersystem" liberalisera Efter medborgarskapslagen. Det om naturalisering till vissa åldersgrupper avskaffades och nu kan även statslösa barn födda i Lettland få medborgarskap. Detta ledde till en påtaglig ökning av antalet ansökningar om medborgarskap i slutet av 1998. som begränsat ansökningar Europaavtalets När det gäller förbindelserna med Europeiska unionen var de viktigaste händelserna 1998 av anslutningsprocessen i mars, antagandet av partnerskapet för anslutning och Lettlands nationella program för integration i EU samt offentliggörandet av den första återkommande rapporten i november. Den analytiska genomgången av regelverket påbörjades den 3 april. ikraftträdande lanseringen februari, den 1 44 Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport, november 1998 Lettland uppfyller fortsatt de politiska kriterierna från Köpenhamn. Man har gjort betydande framsteg ifråga om de svagheter som noterades i kommissionens yttrande och i prioriteringarna i partnerskapet för anslutning, särskilt rörande integreringen av icke-medborgare. Ytterligare uppmärksamhet måste ägnas främjandet av studier i lettiska bland icke-medborgare, reformen av den offentliga förvaltningen, en förstärkning av rättsväsendet och kampen mot korruption. Lettland har gjort fortsatta framsteg för att inrätta en marknadsekonomi och är på god väg att kunna klara av konkurrens och marknadskrafter inom unionen på medellång sikt. Landet har gjort stora framsteg i att införliva gemenskapens regelverk, men behöver befästa sin kapacitet att genomföra och efterleva det. Under förutsättning att så sker kommer Lettland att kunna tillämpa regelverket i praktiken på medellång sikt. Phare under 1998 Totalt 32,5 miljoner euro tilldelades Lettland inom ramen för 1998 års Phare-budget för att stödja Lettlands anslutning till Europeiska unionen, i linje med prioriteringarna i partnerskapet för anslutning och Lettlands nationella program för integration i EU. Phare-stödet till Lettlands förberedelser inför anslutningen kanaliserades via fyra huvudprogram: det nationella Phare-programmet (21 miljon euro), programmet för gränsöverskridande storskalig (2,5 miljoner infrastruktur (5 miljoner euro) och ordningen för att komma ikapp (4 miljoner euro). euro), ordningen för samarbete I linje med prioriteringarna för anslutning var 1998 års nationella program inriktat på ett antal nyckelområden och nyckelprogram, bl. a. transport (2,5 miljoner euro), • • miljö (4 miljoner euro), • • • • • rättsliga och inrikes frågor (2,2 miljoner euro), anpassning till den inre marknaden (1,3 miljoner euro), förstärkning av institutionell och administrativ kapacitet (6,037 miljoner euro), jordbruk (1,6 miljoner euro), snabbare integrering av icke-medborgare (1 miljon euro). Inom ramen för ordningen för storskalig infrastruktur anslogs 5 miljoner euro för järnvägskorridoren. Detta upprustning av järnvägen längs den öst-västliga rälsförnyelseprojekt ingår i ett större projekt för att modernisera ca 340 km räls på den transeuropeiska öst-västliga transitkorridoren under perioden 1998-2002. 45 Inom ramen för 1998 års baltiska program för gränsöverskridande samarbete (Estland, Lettland, Litauen och Polen), tilldelades Lettland totalt 2,5 miljoner euro. Detta program består av fyra huvudkomponenter: • Phare kommer att bidra till att utveckla den administrativa kapaciteten hos lokala myndigheter när det gäller förvaltningen av projekt som rör gränsöverskridande samarbete och offentligt (Lettland: 100 000 euro). finansierad verksamhet överhuvudtaget • För att minska föroreningarna i Östersjön och därmed förbundna hälsorisker kommer Phare att finansiera avloppsverk i städerna Ainazi och Saulkrasti (1 025 miljoner euro). • Phare kommer att finansiera arbeten för att förbättra vägtrafiksäkerheten och minska flaskhalsproblem på den del av Via Baltica som går genom staden Bauska (400 000 euro). • Phare kommer att samfinansiera byggandet av en uppsamlingsplats för förorenade jordavlagringar i Liepajas hamn för att minska skadorna på miljön till följd av muddringen av hamnen (975 000 euro). tre eller fyra olika sektorer, Lettland fick också stöd från ordningen för att komma ikapp under 1998. Bistånd kommer att ges för att förbättra de ekonomiska resultaten för 12-15 medelstora företag i tillsammans med omskolnings- och omplaceringsprogram för anställda som berörs av omstruktureringsprocessen (2 miljoner euro). Stöd kommer dessutom att ges till ett övergripande program för bekämpning en lagstiftningskomponent, utbildning av offentliganställda tjänstemän, polis- och tulltjänstemän samt en kampanj för att informera allmänheten. av korruption (2 miljoner inbegripa euro), vilket skall Förutom dessa nya åtaganden lanserades en rad program och projekt 1998 och projekt från tidigare år fortsatte eller avslutades. • När det gäller offentlig förvaltning lanserades projektet för att reformera den offentliga förvaltningen (3,7 miljoner euro) under november 1998. Projektet är i ansenligt Lettlands förberedelser inför anslutningen. i fråga om insatser och omfattning och bör spela en nyckelroll • Beträffande ett utbildning undertecknades finansieringsavtal med utbildningsministeriet (100 000 euro) 1998 för att stödja Lettlands förberedelser för deltagande i gemenskapens utbildningsprogram. I november 1998 antog associeringsrådet beslutet om Lettlands deltagande i programmen Leonardo, Sokrates och Ungdom för Europa. Phare fortsatte också att ge stöd till språkutbildning för personer som inte har lettiska som modersmål under 1998. Programmet finansieras med medel från 1996, 1997 och 1998 års program och stöds av flera bilaterala biståndsgivare samt förvaltas av UNDP. Phare är nu den största enskilda ekonomiska bidragsgivaren till UNDP:s språkprogram i Lettland. Lettland fick också en budget på 1 miljon euro för Tempus, vilket gjorde det möjligt att finansiera sex gemensamma europeiska projekt, varav två handlade om institutionell uppbyggnad. 46 1,76 miljoner • Flera miljöprojekt finansierade med medel från tidigare program lanserades eller i Daugavpils (1995 års avslutades under 1998. Vattenförsörjningsprojektet program, 1998, medan avloppsledningsprojektet i Jurmala (1,9 miljoner euro) avslutades i juni 1998. En överenskommelse träffades om tekniskt bistånd (1 miljon euro, 1997 års program) till den lettiska miljöinvesteringsfonden och ett finansieringsavtal (2 miljoner euro) undertecknades. påbörjades september euro) i • Beträffande avslutades infrastruktur trafikkontrolltornet inom transportsektorn: i Rigas hamn (1,5 miljoner euro) och leveransen av räls för järnvägssträckan Rezekne-Zilupe (2,6 miljoner euro) 1998. Inom energisektorn ingicks kontrakt rörande Phares "energieffektivitetsfond", finansierad med medel från 1995 års program, och en bank valdes ut som skall ombesörja samfinansiering. Phare-projekt stora två i och vilket ekonomiministeriet, den arbetsgivareföreningen • Utvecklingen av den privata sektorn är fortfarande en prioritet i Lettland. Ett ramprojekt som ger stöd till företag för utveckling av export (300 000 euro) utvecklingsbyrån, lanserades till Phare-stödet handelskammaren utvecklingsbyrån (1,65 miljoner euro) för utveckling av export och främjande av utländska direktinvesteringar fortsatte under 1998. Lettlands privatiseringsbyrå fick också stöd (2,2 miljoner euro), med tonvikt på privatiseringen av de till stöd för små och återstående statsägda företagen. Ett stort Phare-projekt medelstora företag (5,2 miljoner euro) avslutades i januari 1999. Centrer för företagsrådgivning har etablerats, som kommer att erbjuda företag rådgivning, särskilt små och medelstora företag, som ett inslag i strategin för att främja utvecklingen av företagsamhet och tillväxt inom den privata sektorn. lettiska deltar. • Inom den sociala sektorn påbörjades i september 1998 ett Phare-projekt (värt 0,9 miljoner euro) som syftar till att ge anslutningsrelaterat stöd för att reformera systemet för social trygghet i Lettland. Stöd till tillnärmning av lagstiftningen om hälsa och säkerhet i arbetet fortsatte också under 1998. Lettlands sjukvårdssystem håller för närvarande på att reformeras, med särskild tonvikt på förbättring av sjukvårdens tillgänglighet, kvalitet och kostnadseffektivitet. Phare-stödet är inriktat på tre huvudområden: omstrukturering av sjukvårdens finansiering, utveckling av mänskliga resurser och omstrukturering av läkemedelssektorn. • Tillnärmningen av lagstiftningen är fortfarande en prioritet och ALL-projektet (Approximation of Lettland's Legislation) som är värt 4 miljoner euro påbörjades i februari 1998. Detta projekt hjälper de lettiska ministerierna och byrån för europeisk integration att göra utkast till och genomföra 992 direktiv som ingår i vitboken eller är relevanta för de första Köpenhamnskriterierna. Phare ger också stöd för att (Saeima). Två nya projekt lettiska parlamentet lanserades 1998, det ena för att hjälpa rättstjänsten att undersöka efterlevnaden av lagen och det andra för att utbilda parlamentsledamöter och personal och öka allmänhetens kunskaper om europeisk integration. förstärka det • Jordbrukssektorn gynnas också av omfattande Phare-stöd och tre stora projekt håller för närvarande på att genomföras. Inom ramen för "stöd till diversifiering av landsbygdsekonomin" (1,2 miljoner euro) leder verksamhet i utvalda pilotregioner 47 till uppbyggnad institutionell till viktiga kunskaper för utformningen av en politik för landsbygdsutveckling i Lettland. Stöd för jordbruksministeriet omfattar utbildning, politikanalys, rättslig tillnärmning och omorganisering av själva ministeriet. Ett tredje projekt ger stöd för att förbättra livsmedelskvalitetskontrollerna (1,8 miljoner euro). Slutligen etablerades genom 1998 års Phare-program ett projekt för partnersamverkan som syftar till att hjälpa det lettiska jordbruksministeriet i samband med genomförandet av EU:s regelverk. Tyskland och Frankrike har valts ut som partnerländer i projektet. (1,8 miljoner euro) Phare-projekt inom en rad andra områden påbörjades under 1998: • "Tekniskt bistånd till ett program för offentliga investeringar i Lettland" (0,6 miljoner euro). • Ett projekt för partnersamverkan med Krajbanka (0,47 miljoner euro). • politik "Rådgivningsenhet ekonomiministeriet" (0,76 miljoner euro). "Pilotprojekt för en plan för regional utveckling" (0,475 miljoner euro). • • Fas II i stödet till byrån för europeisk integration (1 miljon euro). europeisk rörande och integration på Resultat Konkreta resultat har uppnåtts inom transportsektorn i Lettland, särskilt när det gäller utvecklingen av Lettlands hamnar och järnvägar. Phare-stödet inom dessa två väsentliga och inbördes relaterade områden bidrar till att förbättra och modernisera transport- och handelsförbindelserna med Lettlands ekonomiska partner. Lettland har viktiga hamnar i Riga, Ventspils och Liepaja, och Phare-stödet har varit inriktat på att säkerställa att dessa hamnar fortsätter att vara knutpunkter i Lettlands transport- och distributionsnät som skall tillhandahålla konkurrenskraftiga tjänster året om. Rigas hamn har till exempel en kapacitet på ca 15 miljoner ton och hanterar containerlast, allmän last och bulklast. Med Phare-stöd på 1,5 miljoner euro kan Rigas hamn nu skryta med ett modernt trafikkontrolltorn utrustat med ett högpresterande finansiera flera navigeringskontrollsystem. Phare har dessutom bidragit säkerhetsinstallationer, t. ex. ett ekolodsystem, ett radiokommunikationssystem för spanings- och undsättningsaktioner, samt renovering av navigeringshjälpmedel (totalt Phare-stöd på 1,75 miljoner euro). till att ryska och vitryska upplandet. Inom järnvägssektorn har de viktigaste Phare-projekten varit inriktade på utveckling av den väsentliga öst-västliga transportkorridoren som förbinder de tre lettiska hamnarna med det återuppbyggnaden av järnvägsförbindelsen mellan Ventspils, Krustpils och Rezkene vid den ryska gränsen ingår modernisering och modernisering av signalsystemet. Phare gav 2,6 miljoner euro för att bidra till att finansiera leveranser av järnvägsräls och kommer genom 1998 års program att finansiera den andra delleveransen av järnvägsräls (5 miljoner euro) tillsammans med installationen av ett modernt svetsningssystem. Ytterligare lånefinansiering från Europeiska investeringsbanken och EBRD (55 miljoner euro) utnyttjas för att upprusta järnvägslinjen och järnvägsinfrastrukturen i hamnen i Ventspils. plankorsningar avskaffandet godsvagnar, av av I 48 Fallstudie: stöd till finansministeriet och statens finansförvaltning Som ett led i Lettlands förberedelser inför anslutningen till EU har Phare sedan juni 1996 tillhandahållit expertis för finansministeriet och statens finansförvaltning (med en budget på 2,5 miljoner euro). Projektet har varit inriktat på att skapa ett effektivt system för förvaltning av Lettlands offentliga finanser. Den främsta uppgiften för projektet var att omorganisera viktiga avdelningar på finansministeriet och statens finansförvaltning. Tillsammans med cheferna kom man överens om nya strukturer och reviderade arbetsbeskrivningar utformades för viktiga tjänster. Projektgruppen bidrog till skapandet av arbetsgrupper med deltagare från flera avdelningar, vilket förbättrade den interna kommunikationen inom ministeriet som helhet. Nationella experter på budgetfrågor och makroekonomi arbetade tillsammans för att göra om budgetprocessen. Makroekonomiska och fiskala modeller på medellång sikt utformades för att, genom att möjliggöra tillförlitliga prognoser, hjälpa ministeriet i planeringsprocessen. Moderna metoder statens finansförvaltning att hantera statsskulden. Projektet bidrog också till att utveckla statliga inom statens finansförvaltning som avspeglar bästa internationella praxis. I projektet ingick också utveckling av en strategi för informationsteknik. rapporteringsstandarder redovisningsfunktioner infördes hjälpa och för att Projektet skall pågå fram till oktober 1999. 49 Litauen Året som gått Den litauiska ekonomin fortsatte att göra goda framsteg under 1998, i fråga om både makroekonomiska resultat och strukturreformer. BNP-tillväxten uppskattades till 5,2 % (5,7 % 1997). Även om de yttre balanserna fortfarande var problematiska – underskottet i bytesbalansen uppgick till 13 % av BNP – fortsatte den inre balansen att förbättras, vilket framgick av budgetunderskottet som hade minskat till bara 0,3 % av BNP den 1 oktober. Inflödet av utländska direktinvesteringar var starkt och uppgick 1998 till ett beräknat sammanlagt belopp på 1,7 miljarder euro. Litauens utlandsskuld fortsatte att växa till 1,32 miljarder euro. Den genomsnittliga inflationstakten var emellertid fortfarande låg, på 2,4 % på årsbasis. Arbetslösheten sjönk obetydligt till 6,4 % (6,7 % 1997). Privatiseringen fortsatte 1998: 344 företag privatiserades under årets första elva månader, vilket gav intäkter på 495 miljoner euro. Den privata sektorns verksamhet svarar för nästan 70 % av BNP i Litauen och 68,4 % av arbetskraften är anställd inom privata företag. För att bibehålla de nuvarande ekonomiska resultaten behövs ytterligare strukturreformer och fortsatt privatisering. Fler ansträngningar krävs också i fråga om företagsomstrukturering och införandet av ny teknik. Litauen fortsatte att ha politisk stabilitet och väl fungerande demokratiska institutioner 1998. Efter det fria och regelmässiga presidentvalet i december 1997 och januari tillträdde den nya presidenten Yaldas Adamkus den 26 februari 1998. 1998, Maktövergången skedde smidigt och i enlighet med lagen. När det gäller förbindelserna med Europeiska unionen var de viktigaste händelserna lanseringen av anslutningsprocessen i mars, 1998 Europaavtalets ikraftträdande, undertecknandet av partnerskapet för anslutning, samt offentliggörandet av den första återkommande rapporten i november. I den återkommande rapporten betonades att Litauen har gjort betydande framsteg, även om det krävs ytterligare åtgärder innan landet kan anses uppfylla de ekonomiska kriterier som angavs i Köpenhamn (se rutan nedan). 50 Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport, november 1998 Litauen uppfyller fortsatt de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn. Landet bör intensifiera korruptionsbekämpningen och fortsätta reformeringen av rättsväsendet. Genom att de återstående planerade reformerna fortsätter att genomföras skulle upprättandet av en fungerande marknadsekonomi fullbordas och på så sätt göra det möjligt för Litauen att åstadkomma de framsteg som behövs för att på medellång sikt hantera konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen. Ytterligare insatser behövs på den inre marknaden och för att fastställa en övergripande långsiktig energiplan, inbegripet nedläggningen av Ignalina. Litauen har gjort framsteg vad gäller införlivandet av gemenskapens regelverk, även om resultatet är ojämnt. Det behövs insatser för att befästa kapaciteten för genomförande och kontroll av efterlevnaden. Phare under 1998 I linje med de nya Phare-riktlinjerna inriktades biståndet i 1998 års Phare-program för Litauen på sektorer som är viktiga för landets anslutning till Europeiska unionen. Phare-stödet till Litauen under 1998 grundades på prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning. Förutom de två huvudkomponenterna i programmet, institutionell uppbyggnad och investeringsstöd, bidrog Phare 1998 också för första gången till Litauens deltagande i EU-program. Phare-stödet till Litauens förberedelser inför anslutningen kanaliserades via fyra huvudprogram: förutom det nationella Phare-programmet (med en budget på 32 miljoner euro), fick Litauen stöd inom ramen för programmet för gränsöverskridande samarbete, ordningen för storskalig infrastruktur och ordningen för att komma ikapp, som tillsammans stod för ytterligare 12 miljoner euro, vilket innebar att det totala stödet 1998 uppgick till 44 miljoner euro. Inrättandet av den nationella fonden och ett första införande av decentraliserings- och delegeringssystemet i Litauen har medfört stora förändringar av programgenomförandet. Stora sektorsbestämda anslag inom ramen för 1998 års program går till transport (4 miljoner euro), energi (5 miljoner euro), miljö (4,8 miljoner euro) samt rättsliga och inrikesfrågor (3,5 miljoner euro). Transport- och miljöprojekt får även stöd från programmet storskalig för gränsöverskridande samarbete och ordningen för infrastruktur. Förutom nya anslag lanserades eller avslutades flera Phare-projekt inom dessa tre sektorer. Inom transportsektorn fullbordades leveranserna av järnvägsräls (5,1 miljon euro) för uppgraderingen av den öst-västliga järnvägskorridoren IX. Detta är ett inslag i den övergripande upprustningen av järnvägsförbindelsen Vilnius-Kaunas- Klaipeda. Phare bidrog också till renoveringen av vissa avsnitt av vägkorridoren I på Via Baltica. 51 Energisektorn har kontinuerligt fått Phare-stöd sedan 1991. Under 1998 avslutades flera projekt: utarbetandet av ett lagförslag om energibesparingar, beredningen av lagstiftning om energireglering och utvärderingen av förnybara energislags potential. Särskild tonvikt har också lagts på att stödja en revidering av den nationella energistrategin. Flera infrastrukturprojekt avslutades, däribland gasledningen mellan Panevezys och Siauliai (se rutan nedan) och gasdistributionsnätet i Utena. Flera projekt påbörjades också under året, t. ex. tillhandahållandet av utrustning för statens anläggning underjordiska för gaslagringsanläggningen i Vaskai. eldningsolja i Vilnius tung och den Under 1997 fick Litauen stöd från flera givare för att förbättra säkerheten vid kärnkraftverket i Ignalina. 1998 års program kom att bygga vidare på detta genom att ge stöd till kapacitetsuppbyggnad inom kärnkraftsinspektionen, en nedläggningsplan för Ignalina och utformningen av en nationell energistrategi. Dessutom avsattes 19 miljoner euro inom ramen för det multinationella programmet för kärnsäkerhet som skall gå till det andra stängningssystemet vid Ignalina. stort projekt har Phare-projekten inom miljösektorn är inriktade på tillnärmningsverksamhet och utveckling av infrastruktur. Ett stöd till miljöministeriet för förberedelser inför anslutningen och bidragit till att utveckla en nationell strategi för tillnärmningen inom denna sektor. 1998 års stöd kommer att fortsätta arbetet inom de tidigare projekten, bl. a. med att införliva regelverket på miljöområdet. Denna sektor har också fått stöd till investeringar i infrastruktur. Under 1998 fortsatte projekten rörande avfall och rening av avloppsvatten i Kaunas och Klaipeda och förnyelsen av luftövervakningssystemet bör med hjälp av 1998 års medel kunna avslutas. sedan 1997 gett De första stegen för att förbereda Litauen på EU:s strukturfonder togs 1998 genom skapandet av ett särskilt förberedande program. Stöd kommer att ges genom olika åtgärder inriktade på sund ekonomisk förvaltning och kontroll, rättsliga ramar, utformning av en nationell utvecklingsplan och åtgärder rörande ISPA och Sapard. sociala inom den statens sektorn Phare-stödet socialförsäkringsfond och under perioden 1996-1998 bidrog Phare till att fastställa kraven för ett nytt informationstekniksystem för socialförsäkringen i Litauen. Arbetet med uppbörds- och betalningssystemet fortsatte under 1998. Phare fortsatte också under året att stödja institutionell kapacitetsuppbyggnad på ministeriet för social trygghet och på arbetsmiljöinstitutioner. integrerat inriktat varit har på Inom utbildning har reformeringen av den högre utbildningen varit en prioritet för Phare. En vitbok om högre utbildning lades fram tillsammans med en lag om högre utbildning som godkändes av alla högre utbildningsinstitutioner och förväntas antas av parlamentet under 1999. Phare gav också stöd till yrkesutbildningen. Litauen fick dessutom en budget på 1 miljon euro för Tempus, vilket gjorde det möjligt att finansiera fem gemensamma europeiska projekt, varav ett handlade om institutionell uppbyggnad. Phare fortsatte att hjälpa till med tillnärmningen av Litauens lagstiftning till EU:s lagstiftning, genom att stödja ministeriernas gemensamma arbetsgrupper. Stöd gavs 52 inrättandet av översättnings- och tolkningstjänster. också till moderniseringen av handelslagstiftningen, till det litauiska parlamentet och till Inom den offentliga förvaltningen fattades det avgörande beslutet om ett nytt stort projekt under 1998. Projektet och en utbildningsmetoderna inom den offentliga förvaltningen, tillhandahålla rådgivning rörande lagstiftning om den offentliga förvaltningen och förstärka lokala myndigheter. utbildningsbehoven upprätta syftar plan för till att tullförvaltningen. En omfattande Phare har gett olika former av stöd till omorganisering på central och regional nivå bidrog till att förbättra den administrativa kapaciteten och ett nytt underrättelsesystem för tullkontroll infördes. Dessutom har ett nytt Asycuda-baserat databehandlingssystem testats och håller nu på att införas. Medel från 1998 års program kommer att säkerställa att systemet införs i sin helhet. När det gäller statistik har anslag från Phare bidragit till att förstärka den litauiska statistikavdelningens administrativa kapacitet. 1998 års program kom att bygga vidare på detta genom att fokusera på förberedelserna inför den kommande folkräkningen. När det gäller de offentliga finanserna har Phare inriktats på att stödja skatteförvaltningen och utveckla moderna bokförings- och revisionssystem, bl. a. genom att tillhandahålla IT-utrustning för finansministeriet. euro inom ramen 1,4 miljoner Rättsliga och inrikes frågor togs med för första gången 1997, med ett anslag på 0,5 miljoner euro. Efter en bedömning utförd av tjänstemän från medlemsstaterna anslogs övergripande ytterligare gränsförvaltningsprogrammet för kompletterande övervakningsutrustning som skall förstärka Litauens östra gräns. Vidare har 3,5 miljoner euro från 1998 års program tilldelats för anläggning av gränspolisstationer. Dessa olika åtgärder kompletterar de betydande ansträngningar som gjorts av nationella myndigheter för att förstärka den östra gränsen och uppnå standarder som motsvarar dem som tillämpas i Schengen. Slutligen har en sträng politik för bekämpning av korruption införts som föranlett ett betydande anslag från 1998 års ordning för att komma ikapp. det för Resultat Jordbrukssektorn är ett mycket bra exempel på Phare-samarbetet i Litauen. Phare har gett stöd till denna sektor sedan 1992 och projekt har genomförts framgångsrikt inom en rad olika områden. Phare har till exempel sedan 1995 gett värdefullt stöd till utvecklingen av systemet för livsmedelskontroll. Ett stort projekt för att förbättra det nationella veterinärlaboratoriet och utforma en reviderad livsmedelslag påbörjades 1997 och pågår fortfarande. Ett Phare-projekt har även hjälpt till att bedöma behoven när det gäller veterinära och fytosanitära kontroller. Uppföljningsstöd kommer att ges med medel från 1998 års program. Som en vidareutveckling av det stöd som har givits sedan 1992 har Phare hjälpt till att utveckla ett system för fastighetsregistrering och en fastighetsmarknad, genom strategiskt förvaltningsstöd och teknisk utrustning. licenser för export av mejeriprodukter Konkreta resultat har uppnåtts inom mejerisektorn. Under 1998 fick elva litauiska mejerier till EU. Kvaliteten på deras mejeriprodukter var naturligtvis en avgörande faktor för detta och Phare-projekt inom kvalitetsstyrning spelade en viktig roll för att öka insikten inom hela sektorn om kvalitetens betydelse. Medan flera ledarutbildningsprogram inom livsmedelsindustrin har betonat vikten av kvalitetsstyrning mer allmänt, ger ett annat riktat projekt direkt 53 tillgång till konsulter och rådgivning för tio av de största mejeriföretagen i Litauen. Detta projekt innefattar ett system för kvalitetskontroll, kontroll av råmjölkskvalitet och en ambition att uppnå ISO 9000-ackreditering för bearbetningsanläggningar. Genom utbildning, studiebesök och tillgång till konsulter ökar projektet insikten bland ledning och personal om vikten av kvalitetsstyrning – och stärker därmed hela mejeriindustrins internationella konkurrensförmåga. Inom hälsoområdet har Phare bidragit till att förverkliga reformen av primärvården. Med Phare-stöd inrättades och genomfördes primärvårdssystem i tre områden. Allmänpraktiserande läkare infördes och en grupp läkare utbildades som 1999 kommer att utbilda en större grupp allmänpraktiserande läkare i samarbete med i Vilnius. Phare stödde också utvecklingen av vårdprogram i universitetet kommunerna och förbättringen av den offentliga sjukvården. 1998 års Phare-program kommer att fortsätta att stödja utvecklingen av primärvårdssystemet och även bidra till att införa ett lagstadgat sjukförsäkringssystem. Fallstudie: gasledningen från Panevezys till Siauliai Syftet med det här projektet var att leverera billigt och rent gasbränsle till människorna i denna region av Litauen, för att uppmuntra dem att avstå från andra mindre miljövänliga bränslen som kol, ved eller olja. Projektet innebar anläggning av ca 80 km ledning som skulle sammankopplas med huvudledningen och två gasdistributionsstationer. Phare bidrog med 2,5 miljoner euro i det projekt värt totalt 52 miljoner euro som skulle leverera och tillämpa ett korrosionssystem för 27 km av ledningen. Än mer betydelsefullt var att Phare-anslagen bidrog till att det beviljades ytterligare lån från de internationella finansiella instituten, däribland Kuwait Fund, EIB och danska Unibank. Medan Phare-delen av detta projekt avslutades i juni 1997, var hela projektet klart i slutet av 1998. Ledningen invigdes den 4 december. 54 Polen Året som gått Den polska ekonomin fortsatte att göra märkbara framsteg 1998, även om vissa ekonomiska indikatorer försämrades jämfört med 1997. Den ekonomiska tillväxten 1998 uppgick till 4,8 %, jämfört med 6,9 % 1997. Nedgången i industriproduktionen var mer uttalad, med en årlig tillväxt på 4,7 % 1998, jämfört med nästan 11 % 1997. Dessa nedåtgående trender orsakades av finanskriserna i Ryssland och Asien och av den krympande inhemska efterfrågan som var en följd av en sträng penningpolitik och en långsammare löneökning. De utländska direktinvesteringarna ökade 1998, vilket gjorde att Polen blev det viktigaste landet för utländska investeringar i Central- och Östeuropa. Det totala inflödet av utländska direktinvesteringar under 1998 bör uppgå till uppskattningsvis USD 7,5-8,5 miljarder – dvs. nästan dubbelt så mycket som 1997. Detta kommer att bidra till att uppväga underskottet i bytesbalansen som återigen ökade 1998. Handelsunderskottet var 1998 något större än 1997, med en export som ökade snabbare sektorns budgetunderskott utgjorde 2,5 % av BNP och Polens utlandsskuld uppgick till 28,8 miljarder euro. Den genomsnittliga inflationstakten fortsatte att avta och sjönk till under 10 % för första gången sedan övergångsprocessen inleddes. Arbetslösheten uppgick till 10,6 % i slutet av 1998. första halvåret. Den offentliga än importen under det Liksom föregående år fortsatte den offentliga sektorn att krympa under 1998. I juli antog regeringen en plan för att sälja ut den större delen av statens tillgångar före slutet av år 2001. Planen omfattar försäljning av 10 % av teleoperatören TPSA. Den 30 juni 1998 lades en plan för omstrukturering av den polska stålindustrin fram inför kommissionen. Privatiseringsintäkterna uppgick 1998 till 1,75 miljarder euro. Nästan 65 % av BNP kommer nu från den privata sektorn i Polen. Andra viktiga reformer inleddes 1998, inte minst pensions- och sjukvårdsreformen samt utbildningsreformen. Dessa reformer bör alla genomföras under 1999. För att bibehålla de nuvarande ekonomiska resultaten krävs fortsatta ansträngningar för att hålla uppe takten i den ekonomiska omstruktureringen och undvika omsvängningar i handelspolitiken. Genomförandet av reformer, omstruktureringen av kol- och stålindustrierna samt moderniseringen av jordbruket måste fortsätta att prioriteras. Under 1998 fortsatte Polen att ha politisk stabilitet och de demokratiska institutionerna fungerade bättre. En stor reform förbereddes 1998 för att decentralisera den offentliga förvaltningen. I denna reform ingår att antalet regioner skall minskas från 49 till 16 och att en ny förvaltning på länsnivå skall införas (powiats). Val på de tre förvaltningsnivåerna (voivodships, powiats, gminas) ägde rum i oktober 1998, så att reformen kan träda i kraft fr. o. m. den 1 januari 1999. När det gäller förbindelserna med Europeiska unionen var de viktigaste händelserna 1998 antagandet av partnerskapet för anslutning i mars 1998 och inledandet av 55 anslutningsförhandlingar. I november 1998 offentliggjorde kommissionen sin första återkommande rapport om Polens framsteg i förberedelserna inför medlemskap i EU. Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport, november 1998 Polen fortsätter att uppfylla de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn. Polen kan anses vara en fungerande marknadsekonomi och bör på medellång sikt ha god förmåga att hantera konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen, under förutsättning att takten i den ekonomiska omstruktureringen höjs och att omsvängningar i handelspolitiken även fortsättningsvis undviks. Tempot i Polens införlivande av regelverket är ojämnt, och det finns luckor i den administrativa och institutionella kapaciteten på vissa nyckelområden, särskilt i fråga om miljö, standardisering och kontroll av statligt stöd. De framsteg som till dags dato gjorts när det gäller omstruktureringen av industrin samt rättsliga och inrikes frågor bör vidmakthållas. Kommissionen anser dock att Polens framsteg, om de vidmakthålls, kommer att göra det möjligt för landet att på medellång sikt påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför. Phare under 1998 Under 1998 vidtog kommissionen flera viktiga åtgärder för att förstärka strategin inför anslutningen, bl. a. genom att reformera Phare-programmet så att det blev anslutningsorienterat. Phare-programmet är nu inriktat på att hjälpa kandidatländerna att genomföra prioriteringarna i partnerskapen för anslutning och deras nationella program för antagande av regelverket i syfte att förbereda dem för medlemskap. I detta sammanhang blev det nödvändigt att minska 1998 års Phare-budget för Polen med 34 miljoner euro. Kommissionen tillämpade samma kriterier för alla kandidatländer och granskade alla projekt som föreslagits av Polen för att se om de var relevanta för prioriteringarna i partnerskapet för anslutning, om de skulle inverka på Polens anpassning till eller genomförande av regelverket, och om de var kostnadseffektiva samt färdiga. Resultatet blev att kommissionen bara kunde godta ett mer begränsat program än det som ursprungligen hade planerats och i enlighet med de nya Phare-riktlinjerna överfördes återstoden på 34 miljoner euro till den ordning för storskalig infrastruktur som kan bevilja stöd till alla länder, inklusive Polen. Erfarenheterna från programplaneringen för 1998 föranledde ökade ansträngningar från Polens sida för att säkerställa att de program som utformas för åtaganden 1999 är väl utformade. tekniskt och institutionellt Under 1998 avsatte Europeiska unionen totalt 198 miljoner euro för Polen. I detta belopp ingick 95 miljoner euro för nationella program, 53 miljoner euro inom ramen för programmet för gränsöverskridande samarbete, 10 miljoner euro för Tempus, 20 miljoner euro för Polens deltagande i gemenskapens program och 20 miljoner euro från ordningen för storskalig infrastruktur. Polens 10 miljoner euro för Tempus gjorde 56 det möjligt att finansiera 40 gemensamma europeiska projekt, varav 13 handlade om institutionell uppbyggnad. Partnersamverkan har blivit navet i den institutionella uppbyggnaden i Polen. Inom ramen för 1998 års nationella program kommer ca 20 miljoner euro att avsättas för institutionell uppbyggnad inom fyra nyckelområden, nämligen jordbruk, miljö, rättsliga och inrikes frågor, samt förberedelser inför strukturfonderna. Totalt sju rörande partnersamverkan godkändes, som handlar om förstärkning av projekt rättsväsendet, gränsförvaltning, veterinära myndigheter, miljöstrategier, förvaltning av den gemensamma jordbrukspolitiken, ett identifiera djur och förberedelser inför strukturfonderna. Under 1999 kommer partnersamverkan gradvis att utvidgas till att omfatta hela regelverket. system för att 45 miljoner euro har anslagits för investeringar i infrastruktur från 1998 års nationella program. Detta stöd kommer att omfatta viktiga miljöinvesteringsprojekt, t. ex. avloppsreningsverk för större polska städer och byggandet av en förbifartsled kring Krakow (vilket ingår i den pågående renoveringen av motorvägen A4 längs den transeuropeiska vägkorridoren III Inom ramen för ordningen för storskalig infrastruktur fick Polen också 20 miljoner euro i bidrag till finansieringen av byggandet av förbifartsleden kring Gdansk på motorvägen A1. - Berlin-Katowice-Kiev). Inom ramen för 1998 års nationella program anslogs totalt 30 miljoner euro till ett projekt för att mildra de sociala effekterna av omstruktureringen av kol- och stålindustrin i Polen. Detta projekt skall ses mot bakgrund av den polska regeringens planer att över en femårsperiod omstrukturera kol- och stålsektorerna och friställa mer än 150 000 arbetare. Projektet har som villkor att regeringen åtar sig att fullfölja omstruktureringen och privatiseringen av stålsektorn i Polen, som är en av de viktigaste prioriteringarna i partnerskapet för anslutning. Totalt 9 miljoner euro anslogs för institutionell uppbyggnad för att hjälpa Polen att förbereda sig för strukturfonderna i samband med anslutningen. Detta omfattar också föreberedelser inför de nya instrumenten ISPA och Sapard. fick Polen under 1998 stöd från programmet för Precis som tidigare år gränsöverskridande samarbete (53 miljoner euro). I detta program ligger tonvikten främst på infrastrukturprojekt på transport- och miljöområdet i regioner längs Polens gräns mot Tyskland och mot Östersjön. Ytterligare ansträngningar gjordes också för att för gränsöverskridande samarbete. förstärka de polska myndigheternas kapacitet att förvalta programmet Resultat Inom transportsektorn gav Phare ett viktigt bidrag 1998 i och med lanseringen av byggandet av förbifartsleden kring Katowice (35 miljoner euro) och förbifartsleden kring Poznan (45 miljoner euro). Förbifartslederna ligger på A4-motorvägen (den transeuropeiska korridoren III) respektive A2-motorvägen (korridor II) och skall förbinda Berlin med Kiev och Moskva. Inom jordbruket för stöd moderniseringen av jordbruket och bearbetningen av livsmedel. Detta bör göra det prioriteringar regeringen identifiera fick att 57 för för regeringen att utveckla en strategi landsbygdsutveckling och möjligt omstrukturering av jordbruket under 1999. Vidare startades investeringsprogram som var inriktade på utrustning för förpackning, klassning och vägning av frukt och grönsaker på nio grossistmarknader. Inom mejerisektorn skapades ett kooperativt investeringsprogram för att förse jordbrukare med utrustning för kylning och transport av råmjölksprodukter från jordbruken till mejerierna. Efter förbudet mot export av mjölk i december 1997 utgjorde detta projekt en kraftfull demonstration för mejerier och mjölkbönder i Polen om hur de skulle få sin produktion att uppnå EU:s standarder. På grundval av STRUDER-programmet för regional utveckling från tidigare år fortsatte Phare att finansiera småskalig kommunal infrastrukturutveckling i de tio minst utvecklade regionerna i Polen under 1998. Dessutom fastställdes en strategi för regional utveckling för varje utvald region. Analysen och identifieringen av mål och utvecklingsbehov på lokal nivå bör bidra till ett heltäckande synsätt när det gäller landsbygdsutveckling. Dessutom avslutades 89 mindre infrastrukturprojekt i dessa regioner, som främst gällde förbättring av de kommunala vattenförsörjningsnäten, avloppsreningsverk, vägar och utveckling av små och medelstora företag med hjälp av lokala nyföretagarcentrer. Inom banksektorn avslutades ett ledarutbildningsprogram och ett revisionsprogram under 1998, vilka omfattade de mer än 1 000 lokala och regionala kooperativa bankerna i Polen. När det gäller miljön var ett stort projekt i regionen Zakopane inriktat på att minska luftföroreningar genom att modernisera det befintliga systemet för värmeförsörjning och ersätta förorenande bränslen med ren jordvärme och naturgas. Andra projekt var inriktade på att skydda och utveckla skogar (se rutan nedan). till följd av översvämningarna, juli 1997 och en officiell begäran av den polske Efter översvämningarna i premiärministern, omfördelades 65 miljoner euro i Phare-anslag till ett program för att åtgärda skador som avslutades under 1998. Programmet var inriktat på återuppbyggnad av småskalig infrastruktur i Polens södra i synnerhet vägar, broar, system för vattenförsörjning och och sydvästra delar, avloppsrening, skolor och andra offentliga verksamheter. Ett snabbt genomförande och decentralisering bidrog till att programmet blev en framgång. Mer än 2 000 småskaliga projekt fick ekonomiska bidrag, upphandlingen var klar före slutet av 1998 och de flesta projekten genomfördes inom 15 månader efter programmets start. Programmet har varit mycket synligt i Polen, med en hög grad av engagemang från de människor och institutioner som har varit inblandade. Det har rönt stor uppskattning bland de människor som lever i de berörda landsbygdsområdena. Genomförandet av Phare-programmen var på det hela taget tillfredsställande 1998. Även om upphandlingen var lägre än 1997 uppgick den till 206 miljoner euro 1998, och upphandlingskvoten i slutet av 1998 var 79 % av alla medel som anslagits för Polen under perioden 1990-1998. 58 Fallstudie: Utveckling av skogsbruket i Polen Skogarna utgör en viktig naturtillgång i Polen och täcker 28 % av landets territorium – vilket gör det till ett av de skogrikaste länderna i Europa. Under perioden 1995-1998 har Phare-programmet beviljat 12 miljoner euro för att återställa och skydda de polska skogarna. Phare-stödet till utveckling av skogsbruket har bidragit till att uppnå följande resultat: • Ett övergripande program för ekonomiskt och tekniskt stöd genomfördes för att utrota skadeinsekter i de polska skogarna som hade spridits till skogarna i EU, varvid miljömässigt säkra biologiska bekämpningsmedel användes. Totalt 250 000 hektar skog i Polen behandlades. • Phare bidrog till att utveckla ett system för tidig varning – inbegripet start- och landningsbanor, utkikstorn och förråd – för att förebygga och upptäcka bränder i de stora skogsområdena i norra och södra Polen. • Ett skogsplanteringsprogram lanserades och finansierades av Phare med inköp av för 44 miljoner euro som planterades på 6 000 hektar privatägd plantor jordbruksmark. Detta ingår i Polens nationella skogsplanteringsprogram, som enligt planerna skall leda till 700 000 hektar ny skog fram till år 2020. Transportutrustning inköptes för att bidra till att utveckla ett miljövänligt skördesystem. Inom ramen för programmet återställdes de skadade skogarna i södra och västra Polen. Phares bidrag bestod av särskilda gödningsmedel för att återställa balansen skydda träd, byggandet av 14 för att i den skadade marken, material vattenreservoarer, där oregelbunden nederbörd och erosion gjorde nyplantering och tillväxt så gott som omöjlig, samt stängsel för 3 000 hektar skog. • • En f. d. sovjetisk militärförläggning renoverades och gjordes om till en plantskola och studieanläggning för skogsforskare, samtidigt som det utvecklades en genbank för skogar och lageranläggningar för certifierade fröer för ett framtida återställande av skadade skogar i Polen. 59 Rumänien Året som gått Rumänien upplevde återigen en negativ ekonomisk tillväxt under 1998, med en ekonomi som krympte med 7,3 % och en industriproduktion som sjönk med 17 %. Budgetunderskottet minskade emellertid till 3,3 % och inflationen sjönk kraftigt till 40,6 % (jämfört med som mest 150 % 1997). Underskottet i bytesbalansen (ca 2,75 miljarder euro) försämrades i likhet med handelsbalansen och uppgick till ca 7,9 % av BNP. Även inflödet av utländska direktinvesteringar var fortsatt lågt (1 822 miljoner euro netto) och kunde inte minska omfattningen av den totala utlandsskulden som uppgick till 8,6 miljarder euro. Arbetslösheten ökade avsevärt till 9,7 % av arbetskraften. Även om viktiga strukturreformer hade införts under det första halvåret 1997 avtog takten i reformprocessen under det andra halvåret samma år. Framstegen under resten av året var små och man uppnådde få väsentliga resultat under 1998, med privatiseringen av Romtelecom som ett lysande undantag. På det hela taget visar privatiseringstalen på att privatiseringstakten har ökat något jämfört med 1997, men ungefär två tredjedelar av de stora företagen hade fortfarande inte sålts ut i slutet av 1998. Framstegen när det gäller att skapa en rättslig struktur för marknadsekonomi var varierande och det har gjorts upprepade ändringar av lagstiftningen om privatisering och utländska investeringar. Det skedde inga större framsteg när det gäller omstruktureringen av stora offentligägda företag under 1998 och även om myndigheterna har utarbetat omstruktureringsplaner för vissa av de stora offentliga företagen och företagen inom försörjningssektorerna finns det vissa tvivel om huruvida dessa planer verkligen kommer att genomföras. Den finansiella sektorn fortsatte också att vara svag, eftersom många stora offentligägda banker var nedtyngda av osäkra lån och förfallna fordringar. Som en följd av detta sjönk utlåningen till den privata sektorn kraftigt 1997 och den återhämtade sig inte heller under 1998. Slutligen avtog antalet privatiseringstransaktioner avsevärt under det första halvåret 1998 och intäkterna från privatiseringen motsvarade inte myndigheternas förväntningar. Det förelåg en viss politisk osäkerhet under året. Bl. a. ägde ett regeringsskifte och flera ombildningar inom den regerande koalitionen rum. Efter en regeringskris som utlöstes av påstådda förseningar i reformprocessen, ersattes den koalitionsregering som bestod av det kristdemokratiska nationella bondepartiet och det demokratiska partiet den 15 april 1998 av en ny regering. Flertalet ministrar satt kvar och det skedde ingen större förändring av regeringspolitiken till följd av ombildningen. När det gäller förbindelserna med Europeiska unionen var de viktigaste händelserna 1998 lanseringen av anslutningsprocessen, antagandet av partnerskapet för anslutning, offentliggörandet av av den återkommande anpassningsprotokollet rörande handelsfrågorna i Europaavtalet. rapporten och undertecknandet 60 Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport, november 1998 Rumänien uppfyller de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn. Mycket återstår att göra när det gäller att utplåna korruption, förbättra domstolarnas sätt att fungera, skydda individens frihet och romernas rättigheter. Även reformen av den offentliga förvaltningen bör prioriteras. Rumänien har gjort mycket marknadsekonomi dess marknadskrafterna har försämrats. och små förmåga framsteg när det gäller att hantera att konkurrenstryck skapa en och Trots de framsteg som gjorts när det gäller införlivandet av nyckelområdena i gemenskapens regelverk har Rumänien fortfarande en lång väg kvar med avseende på ytterligare införlivande, genomförande och efterlevnad av lagstiftning innan landet är i stånd att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför. Phare under 1998 Under 1998 gällde det totala Phare-stödet i Rumänien fem nyckelområden i linje med partnerskapet för anslutning: • Förstärkning av demokratin, rättstaten och de mänskliga rättigheterna genom projekt inriktade på skydd av barn och förbättring av romernas situation. • Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten att klara av regelverket genom projekt för institutionell uppbyggnad inom finans-, jordbruks- och miljöministerierna, tullförvaltningen och stöd till en reform av den offentliga förvaltningen. • Rumäniens vidare integrering i den inre marknaden genom projekt rörande omstruktureringen av företag inom försörjningssektorerna och den finansiella sektorn. • Hjälpa Rumänien att uppfylla sina skyldigheter på området rättsliga och inrikes frågor, bl. a. genom projekt tillsammans med inrikes- och justitieministerierna. • Ekonomisk och social sammanhållning, bl. a. genom regional utveckling och stöd till vägförbättringar. Phare-stödet för att hjälpa Rumänien att uppnå dessa mål ges via tre program: det nationella Phare-programmet, ordningen för storskalig infrastruktur och ordningen för att komma ikapp. I oktober 1998 undertecknade kommissionen och den rumänska regeringen en finansieringsöverenskommelse enligt vilken det nationella Phare-programmet skulle omfatta 106,6 miljoner euro. Inom denna budget har 34,6 miljoner euro tilldelats offentlig förvaltning och förstärkning av institutionerna, 12 miljoner euro demokratisering och civilsamhället samt 60 miljoner euro åtgärder för regional utveckling. Budgeten innehåller även ett anslag för att stödja Rumäniens deltagande i gemenskapens program. Phare ger också ytterligare 6 miljoner euro för Tempus- 61 programmet för högre utbildning, vilket har gjort det möjligt att finansiera 23 gemensamma europeiska projekt, varav sju handlade om institutionell uppbyggnad. Rumänien kommer också att få medel från ordningen för storskalig infrastruktur (25 miljoner euro) för vägförbättringar och från ordningen för att komma ikapp (16 miljoner euro) för omstrukturering av den finansiella sektorn och för ett projekt för återställande av gruvregioner. Därmed uppgår de totala anslagen för Rumänien 1998 till 155,2 miljoner euro. Phare-projekt som fått stöd inom ramen för föregående program fortsatte under 1998. Phare-stödet inom ramen för 1997 års program uppgick till exempel till totalt 100 miljoner euro och omfattade flera olika projekt, från investeringar i kommunala projekt vattenförsörjningssystem till livsmedelsstandarder, förstärkning av rättsväsendet, reform av den lokala offentliga förvaltningen, utveckling av små och medelstora företag, inkomstbeskattning samt finansiering av hälso- och sjukvården. statistik, rörande som hade En betydande andel av anslagen i 1996 års program hade fortfarande inte varit föremål för upphandling i slutet av 1998. Detta berodde på den långa tid det tog att upprätta kontrakt för den rumänska järnvägen och vattenreningen i Jiu-dalen. 1995 års program, inom de viktiga infrastruktursektorerna telekommunikation, energi och transport, hade upphandlats till mer än 80 % i slutet av 1998. En betydande andel av medlen inom ramen för dessa program användes emellertid för nödhjälpsprojekt (översvämningarna 1997 och 1998). Det ganska långsamma genomförandet av projekten rörande politiskt stöd långsamma utvecklingen av en inom 1995 års program avspeglar den relativt reformpolitik inom de berörda sektorerna. en stark tonvikt på reformer Resultat Genomförandet av Phare-programmet i Rumänien påverkades avsevärt av inrättandet av en central finansierings- och upphandlingsenhet på finansministeriet. Denna enhet kommer att bidra till ökad effektivitet i hanteringen av upphandlingsförfarandena inom Phare och är det första steget i utvecklingen av det slags strukturer för finansiell förvaltning som kommer att behövas för att hantera gemenskapsmedel under perioden inför specialiserad upphandlingsenhet på finansministeriet börjar nu att märkas. Fördelarna med anslutningen. stark och att en ha Programmet för utveckling av kommunala företag inom försörjningssektorerna (MUDP II) samfinansieras av Phare, EBRD och den rumänska regeringen. Det totala Phare-anslaget är 35 miljoner euro, varav 27 miljoner euro har upphandlats i slutet av 1998. Phares bidrag (investeringar i vattenförsörjning, avloppsinfrastruktur och tekniskt bistånd) leder till en förbättrad vattenförsörjning och högre miljöstandarder i tio rumänska städer och bidrar dessutom till utvecklingen av institutionella och finansiella strukturer. Detta kommer att göra det möjligt att få de ökade investeringar som krävs att passa in i den kommunala infrastrukturen under kommande år. Framsteg gjordes under 1998 när det gäller genomförandet av programmet för att reformera finansieringen av hälso- och sjukvården som är värt 4 miljoner euro. Målet med detta program är att hjälpa den rumänska regeringen att utforma nya politiska 62 för ökar strategier decentraliseringen i systemets faktiska organisation och ökar dess effektivitet och verkningsgrad. sjukvårdssystemet. Programmet hälso- stödja och att Inom ramen för 1996 års Phare-program har stora investeringar gjorts i den nationella transportinfrastrukturen. Genomförandet av investeringar i rumänska järnvägsavsnitt som utgör en del av europeiska transportkorridorer har fortsatt under 1998. Det totala värdet av detta program är 58 miljoner euro och arbetet med att återställa hamnen i Constanta inleddes 1998 (17,5 miljoner euro). Fallstudie: regional utveckling i Rumänien Genom en rad projekt som påbörjades 1994 bidrar Phare till att upprätta institutionella och rättsliga strukturer för utvecklingen av en regionalpolitik i Rumänien och till att förbereda de program som skall genomföras inom ramen för EG:s strukturfonder. • Inom ramen för en Phare-budget för 1994 gjorde experter från EU och Rumänien en analys av de regionala skillnaderna i Rumänien och upprättade förslag till rättsliga och institutionella strukturer för utvecklingen av en regionalpolitik. • År 1997 offentliggjordes slutsatserna av en Phare-finansierad undersökning i form av en grönbok om regional utveckling, i vilken det föreslogs att man skulle inrätta ett antal makroregioner som planeringsenheter, baserade på sammanslutningar av folkvalda landsting. I grönboken definierades också en nationell struktur för utvecklingen av en regionalpolitik och finansieringen av programmen. • Regeringen antog huvudpunkterna i grönboken som sin politik beträffande regional utveckling. Därefter godkändes en Phare-budget för 1997, i vilken det ingick stöd till institutionell uppbyggnad på nationell och regional nivå. • År 1998 antogs en lag om regional utveckling, som skapade en lämplig inrättades en nationell byrå för institutionell struktur och genom vilken det regional utveckling och en nationell fond för regional utveckling. • En Phare-budget för 1998 godkändes som omfattade preliminärt ekonomiskt stöd till projekt som skulle föreslås av regionerna och finansieras av den nationella fonden för regional utveckling. Kopplat till detta ges tekniskt bistånd inom ramen för det särskilda förberedande programmet för strukturfonderna som omfattar ytterligare stöd och utbildning för relevanta institutioner på regional och nationell nivå. 63 Slovakien Året som gått Som en följd av bristen på strukturreformer och en obalanserad makroekonomisk politik försämrades den makroekonomiska situationen i Slovakien 1998. Även om BNP fortsatte att stiga med 4,4 %, visade de yttre balanserna och de offentliga räkenskaperna tecken på fortsatt försämring. För tredje året i rad uppgick underskottet i bytesbalansen till mer än 10 % av BNP, medan den offentliga sektorns underskott ökade till mer än 5 % av BNP. Betydande ansträngningar krävs för att få ner bytesbalansunderskottet och det offentliga underskottet till mer hållbara nivåer. Även om de utländska direktinvesteringarna på ca 2 % av BNP var avsevärt högre 1998 än föregående år är beloppen långt ifrån tillräckliga för att täcka underskottet i bytesbalansen. Det samlade beloppet för perioden 1990-1998 uppgick till bara 1 230 miljarder euro. Den genomsnittliga inflationstakten var fortfarande relativt låg på 6,7 %. Den registrerade arbetslösheten fortsatte emellertid att öka och uppgick till 15,6 % i december 1998, jämfört med 12,5 % i december 1997. När det gäller strukturreformer har privatiseringen fortsatt och mer än 80 % av BNP genereras i den privata sektorn. De privatiseringsmetoder som använts har emellertid inte främjat omstrukturering av företagen. De största bankerna, som fortfarande är statsägda, är dessutom underkapitaliserade och nedtyngda av osäkra lån. Det krävs stora ansträngningar för att främja en marknadsbaserad omstrukturering av företagen, för att omstrukturera och privatisera de statsägda bankerna och för att locka utländska direktinvesteringar så att moderniseringen av företagen kan påskyndas. Slovakien fortsatte att vara drabbat av politiska problem under 1998. Parlamentet lyckades inte välja en ny president och följden blev att presidentens befogenheter överfördes på regeringen som satte igång att utöva dem på ett kontroversiellt sätt. EU gjorde flera uttalanden i vilka man betonade sin oro över de demokratiska institutionernas stabilitet och styret i Slovakien. De nationella valen på hösten slutade i seger för oppositionen, som bildade en ny regering i november 1998. Detta ledde till en påtaglig förändring av det politiska klimatet landet. Den nya regeringen hade som ambition att stabilisera de demokratiska institutionerna och reformera ekonomin. Under årets två sista månader skedde en betydande förbättring av Slovakiens förbindelser med EU, grannländerna och internationella organisationer som Europarådet, OSSE och OECD. i När det gäller förbindelserna med Europeiska unionen var de viktigaste händelserna 1998 lanseringen av anslutningsprocessen med antagandet av partnerskapet för anslutning och det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk samt offentliggörandet av den första återkommande rapporten i november. I den återkommande rapporten betonades kommissionens oro över den politiska utvecklingen under perioden före valen och den makroekonomiska situationen i Slovakien. 64 Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport, november 1998 De val som nyligen hölls ger Slovakien ett utmärkt tillfälle att komma till rätta med de politiska svagheter som påpekades i yttrandena, och att vidta åtgärder för att kunna garantera att Köpenhamnskriterierna uppfylls i framtiden. Slovakien har genomfört de flesta av de reformer som krävs för att införa en fungerande marknadsekonomi, men det finns fortfarande brister i fråga om öppenhet och insyn beroende på olika regeringsingripanden. Icke desto mindre borde Slovakien på medellång sikt kunna hantera konkurrensen och marknadskrafterna inom unionen, under förutsättning att marknadsekonomin tillåts fungera. Slovakien måste påskynda tillnärmningen till gemenskapens regelverk, särskilt när det gäller den inre marknaden, miljö och rättsliga och inrikes frågor. Samordnade ansträngningar krävs för att införa och förstärka institutionernas och den offentliga förvaltningens kapacitet på dessa områden. Phare under 1998 I linje med prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning och det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk, syftar 1998 års Phare-program till att stödja Slovakien i landets ansträngningar för att uppfylla Köpenhamnskriterierna och förbereda sig inför medlemskap i Europeiska unionen. Slovakien fick stöd från fyra Phare-program under 1998: det nationella Phare- programmet (45,9 miljoner euro), ordningen för att komma ikapp (7,5 miljoner euro), ordningen för storskalig infrastruktur för gränsöverskridande samarbete (5 miljoner euro). (15 miljoner euro) och programmet Phare-stödet inom ramen för 1998 års nationella program är inriktat på sex nyckelområden: att hjälpa Slovakien uppfylla Köpenhamnskriterierna, att driva på den ekonomiska reformprocessen, att förstärka institutionerna och integreringen i den inre tillnärma marknaden, att förstärka området för rättsliga och inrikes frågor, att miljölagstiftningen samt att delta i gemenskapens program. För att hjälpa Slovakien att uppfylla de politiska kriterierna kommer Phare att ge stöd för att förstärka kapaciteten hos lokala myndigheter och rättsväsendet (1,5 miljoner euro). När det gäller ekonomiska reformer (3,5 miljoner euro) kommer Phare-stödet att inbegripa fastställandet av prioriteringar för den ekonomiska politiken på medellång sikt och en gemensam bedömning inom ramen för Europaavtalet. Bistånd kommer att ges för att stärka äganderätten och Phare kommer att stödja genomförandet av den nationella politiken för fastighetsregistrering och inrättandet av ett fastighetsregistreringssystem. Slovakien behöver stärka sin institutionella och administrativa kapacitet och stödet på detta område kommer i synnerhet att vara inriktat på anslutningsrelaterade frågor. 65 i fråga om standardisering Phare kommer att ge stöd till harmonisering av lagstiftning och förstärkning av institutioner stöd, kapitalmarknaderna, immateriella rättigheter, offentlig upphandling och jordbruk (veterinära och fytosanitära frågor). Bistånd kommer också att ges för att förbereda Slovakien för EU:s strukturfonder, genom att bidra till att utveckla regionala och strukturella politiska strategier och kapacitet att genomföra dem. Phare-stödet på detta område uppgår till 17 miljoner euro 1998. certifiering, statligt och Rättsliga och inrikes frågor (5,2 miljoner euro) prioriteras fortfarande och stödet på detta område kommer att omfatta en förstärkning av polisen och rättsväsendet, utveckling av en effektiv gränsförvaltning och migrationsövervakning samt hjälp i och bekämpningen människosmuggling, korruption samt penningtvätt. Stödet kommer också att inriktas på att anpassa politiken när det gäller rättsliga och inrikes frågor till den politik som förespråkas av EU och i internationella konventioner. brottsligheten, organiserade narkotika- den av Inom miljösektorn (17,5 miljoner euro) kommer stöd att ges till det fortsatta införlivandet av ramlagstiftning och till skapandet och genomförandet av detaljerade i tillnärmningsprogram, som omfattar samband med antagandet av regelverket på miljöområdet. finansierings- och investeringsstrategier, Slutligen kommer ett anslag på 1,2 miljoner euro att stödja Slovakiens deltagande i gemenskapens utbildningsprogram 1998. Utöver ovanstående anslag avsattes 4 miljoner euro för Tempus-programmet för högre utbildning för 1998, vilket gjorde det möjligt att finansiera 24 gemensamma europeiska projekt, varav 12 handlade om institutionell uppbyggnad. Slovakien fick också ett anslag från ordningen för att komma ikapp 1998 och fyra projekt har valts ut för stöd: • Stöd till revisionsverket (1,05 miljoner euro). • Förstärkning av nationalrådets kapacitet (parlamentet) (2 miljoner euro). • Fonden för åtgärder efter privatisering (4 miljoner euro). • Spisska Nova Ves – ett regionalt utvecklingsprojekt för att förbättra romernas ställning (0,45 miljoner euro). Slovakien har fått ett anslag på 15 miljoner euro från 1998 års ordning för storskalig infrastruktur, som kommer att bidra till att finansiera byggandet av en förbifartsled kring Bratislava. Projektet, som samfinansieras med Europeiska investeringsbanken och den slovakiska regeringen, innebär byggandet av 6,5 km motorväg (D-61) runt staden. Förbifartsleden kommer att minska trafikstockningar och föroreningar i Bratislava och bidra till att utveckla landets transportnät. Slovakien får också stöd från programmet för gränsöverskridande samarbete (5 miljoner euro). Med tonvikt på gränsregionerna mot Österrike kommer programmet att stödja åtgärder inom fyra prioriterade områden: teknisk infrastruktur, ekonomisk utveckling och turism, miljö samt institutionellt stöd och mänskliga resurser. 66 Resultat Phare-programmets resultat när det gäller upphandling och utbetalningar har förbättrats avsevärt. I slutet av 1998 hade upphandling genomförts avseende samtliga program för perioden 1990-1996. Upphandlingskvoten för 1997 års program uppgick till ungefär 35 % i slutet av 1998. Phare har gett stöd inom en rad olika sektorer i Slovakien och genomfört och avslutat flera framgångsrika projekt. Inom jordbrukssektorn håller ett projekt avseende rådgivningsverksamhet för jordbruket på att genomföras med goda resultat i samarbete med jordbruksministeriet. Phare har också gett stöd till organisationer inom den privata sektorn, bl. a. jordbruks- och livsmedelskammaren och den privata jordbrukarföreningen. Ytterligare stöd har fytosanitära och veterinära getts på växtskydds- och djurhälsoområdet, bl. a. diagnoser. Moderniseringen och fastighetsregister genomfördes också med Phare-stöd. av Myndigheten kartografi geodesi, för När det gäller rättslig tillnärmning har en central översättningsenhet inrättats på Institutet för tillnärmning av lagstiftning för att svara för översättningarna av regelverket till slovakiska. En grupp jurister, som finansieras av Phare, fortsätter att ge regeringen råd i en rad olika frågor som rör den rättsliga tillnärmningen. Ett stort projekt som rör den offentliga förvaltningen är inriktat på att reformera för en professionell, opolitisk förvaltningen, att utveckla en rättslig struktur tjänstemän. Offentliga förvaltning och en utbildning institutioner i Tyskland, Finland och Förenade kungariket deltar. Inom ramen för samma projekt fick parlamentet Phare-finansierad tryckeriutrustning för att stödja lagstiftningsprocessen. Flera handelsdomstolar fick IT-utrustning för att datorisera handelsregistren. för offentliganställda Phare har gett ett värdefullt stöd när det gäller utvecklingen av civilsamhället. Under 1998 stödde den Phare-finansierade Stiftelsen för utveckling av civilsamhället i Slovakien icke-partibunden, icke-statlig verksamhet för att öka kunskaperna bland unga väljare och övervaka parlamentsvalet. Denna kampanj – som kallades OK 98 – spelade en betydande roll för att rekordmånga väljare deltog i valet (84,6 %). Särskilt anmärkningsvärt är det faktum att åtta av tio förstagångsväljare gick till valurnorna. Den valövervakning som utövades av de berörda icke-statliga organisationerna bidrog också till att säkerställa fria och rättvisa val. Kampanjen har stärkt de icke-statliga organisationernas roll och anseende i Slovakien. Phare har bidragit till att stärka marknadsekonomin i Slovakien genom att stödja små och medelstora företag (se rutan nedan) och genom fonden för åtgärder efter privatisering (SPPF). SPPF grundades i slutet av 1996 och är en riskkapitalfond värd 40 miljoner euro. Den utgör ett samarbete mellan EBRD (30 miljoner euro) och Phare (12 miljoner euro). Förutom detta kapital bidrar Phare också med 8 miljoner euro i anslag som finns tillgängliga för tekniskt bistånd för att ge stöd före och efter investeringar. Denna kombination av riskkapital och bistånd innebär att fonden kan ge inte skulle få stöd från stöd till företag i ”andra divisionen” som annars 67 finansmarknader och banker. Det förväntas att SPPF kommer att spela en i hög grad stimulerande roll för att locka utländska investerare till Slovakien. Fallstudie: Små och medelstora företag i Slovakien De små och medelstora företagen spelar en nyckelroll när det gäller att stimulera ekonomisk tillväxt och skapa sysselsättning i Slovakien. Antalet små och medelsstora företag i landet har växt stadigt sedan 1991 och de svarar nu för ca 60 % av den totala sysselsättningen och mer än 50 % av den ekonomiska produktionen. i denna utveckling, genom att ge tekniskt och Phare har spelat en viktig roll till små och medelstora företag och genom att skapa ekonomiskt stöd direkt för små och medelstora företag. Med institutioner som tillhandahåller regeringens stöd hjälpte Phare till att inrätta den nationella byrån för utveckling av små och medelstora företag och ett nätverk med tolv regionala rådgivnings- och företagsinnovation. Dessa regionala informationscentrer fem centrer information och organisationer är utspridda över landet och erbjuder utbildning, rådgivning för små och medelstora företag. Genom dessa centrer har Phare bidragit till att generera ca 5 000 nya arbetstillfällen och 1 300 små och medelstora företag. tjänster samt för Phares låneordning för små och medelstora företag (16,7 miljoner euro) har också varit mycket framgångsrik. Genom en unik kombination av stöd från Phare, regeringen och näringslivet ger låneordningen tillgång till kapital för små och medelstora företag till gynnsamma räntor. Låneordningen har hittills beviljat 480 lån till företag med i genomsnitt 45 anställda, till en genomsnittlig lånestorlek på 60 000 euro. Underlåtenheten bland låntagarna att uppfylla sina skyldigheter motsvarar för närvarande mindre än 1 %. Phare-stödet En bedömning av programmet för små och medelstora företag gjordes under 1998 av OMAS. om vara mycket programgenomförande och uppnående av Phares mål, och programmet betraktas som ett av de mest framgångsrika i sitt slag i Central- och Östeuropa. Phare-stödet till små och medelstora företag i Slovakien har fram till idag uppgått till 31,9 miljoner euro. tillfredsställande ansågs fråga i 68 Slovenien Året som gått Sloveniens ekonomi gjorde stora framsteg 1998. Reala BNP steg med 4 % under årets första sex månader och tillväxttakten för hela året beräknas till 3,9 %, vilket är en som förbättring jämfört med 1997 års tillväxttakt på 2,9 %. Bytesbalansen, registrerade ett överskott på 0,2 % av BNP 1997, förväntades vara i balans 1998, medan budgetunderskottet, som uppgick till 1,1% av BNP 1997, förväntades minska obetydligt till 1 % 1998. Inflödet av utländska direktinvesteringar under det första halvåret 1998 uppgick till 136 miljoner euro, medan Sloveniens nettoutlandsskuld motsvarade 4,08 miljarder euro i slutet av augusti. Inflationen fortsatte att sjunka och föll till 6,4 % i november 1998, jämfört med 9,4 % 1997. Arbetslösheten (enligt ILO:s definition) låg på 7,5 % i slutet av september 1998. I enlighet med lagen om fullbordande av privatiseringsprocessen avslutades privatiseringen av alla s. k. socialt ägda företag formellt den 1 november 1998. Dessa företag kräver emellertid fortfarande omstrukturering. Ytterligare ansträngningar behövs också för att privatisera företag inom försörjningssektorerna, statsägda banker och försäkringsbolag, samt för att liberalisera kapitalmarknaden. Slovenien fortsatte att ha politisk stabilitet och väl fungerande demokratiska institutioner under 1998. På det utrikespolitiska området lade Slovenien i mars fram en strategi för sin integrering i Nato till Nordatlantiska rådet. När det gäller förbindelserna med EU var de viktigaste händelserna 1998 den formella lanseringen av anslutningsprocessen och inledandet av förhandlingar, antagandet av partnerskapet för anslutning i mars och offentliggörandet av kommissionens återkommande rapport i november. 69 Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport, november 1998 Slovenien uppfyller de politiska kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Fortsatt uppmärksamhet måste och parlamentsprocesserna och åt att uppfylla åtagandena enligt Europaavtalet beträffande rätten att förvärva egendom. rättsväsendet effektivisera ägnas att åt Slovenien kan anses vara en fungerande marknadsekonomi och bör på medellång sikt ha förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen, förutsatt att de planerade reformerna genomförs fullt ut enligt tidsplanerna. Förutsatt att tillnärmningen till gemenskapens regelverk och processen att bygga upp den administrativa kapaciteten påskyndas så att bristen på framsteg detta år kompenseras, kommer Slovenien på medellång sikt att kunna påta sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap. Insatser krävs beträffande den inre marknaden, särskilt i fråga om mervärdesskatt, kontroll av statligt stöd och rättsliga och inrikes frågor. Phare under 1998 Phare anslog totalt 16 miljoner euro till Slovenien 1998. Stödet gavs genom två Phare-program: det nationella Phare-programmet (10 miljoner euro), som innefattade 1,25 miljoner euro för Tempus-programmet, och programmet för gränsöverskridande samarbete (6 miljoner euro). Det beslutades att en avsevärd del av 1998 års anslag skulle överföras till 1999 i syfte att förbereda detaljerade investeringsprojekt. 1998 års nationella program är därför främst inriktat på institutionell uppbyggnad, som skall genomföras genom de nya arrangemangen för partnersamverkan (inom finans, miljö och jordbruk) och i förekommande fall genom traditionellt tekniskt bistånd (statistik). Ytterligare integrering i den inre marknaden och förstärkning av den administrativa och institutionella kapaciteten är prioriterade områden. Stödet kommer bl. a. att innebära en höjning av standarderna inom statistikområdet (2 miljoner euro) och institutionell uppbyggnad för finansministeriet (0,85 miljoner euro). 3 miljoner euro har avsatts för det till strukturfonderna, sammanhållning. som ger stöd särskilda förberedande programmet av regionalpolitik utvecklingen för och framtida Phare kommer också investeringsprojekt (1999) inom miljö och jordbruk (1,9 miljoner euro) och till strukturer för övervakning av genomförandekontroller inom dessa två områden (1 miljon euro). stöd till genomförbarhetsstudier att ge för 70 Tempus II fick ett anslag på 1,25 miljoner euro för arbete inom sektorn för högre utbildning, vilket gjorde det möjligt att finansiera fem gemensamma europeiska projekt, varav ett handlade om institutionell uppbyggnad. Programmet för gränsöverskridande samarbete (6 miljoner euro) ger stöd till åtgärder i regionerna som gränsar till Österrike och Italien. Resultat Genomförandet av Phare-programmet i Slovenien stod inför en rad utmaningar under 1998. Det var det första året som programmet genomfördes inom ramen för det decentraliserade genomförandesystemet och dessutom inrättades den nationella fonden under året (samförståndsavtalet undertecknades i december). Den nationella fonden kommer, med stöd från den centrala finansierings- och upphandlingsenheten, att övervaka den finansiella förvaltningen och underlätta överföringen av finansiella medel till de slutliga mottagarna i Slovenien. Det arbete som krävs i samband med tillnärmningen och upprätthållandet av lagar och tekniska föreskrifter varierar inte nämnvärt beroende på ländernas storlek. Eftersom Slovenien är ett litet land är man tvungen att klara av detta arbete med en liten förvaltning. Den strategi inför anslutningen som infördes genom 1996 års program hjälpte byrån för Europafrågor och andra ministerier att hantera arbetet med att planera, samordna och stödja processen inför anslutningen. Inom den finansiella sektorn fortsatte Phare att spela en väsentlig roll i samband med införandet av mervärdesskatt i Slovenien (planerat till den 1 juli 1999). Phare gav tekniskt bistånd till utformningen av den rättsliga ramen, strategiutvecklingen och organisatoriska frågor. Detta ledde till att parlamentet antog lagen om mervärdesskatt den 25 november 1998. Phare bistod vidare finansministeriet med utvecklingen av en strategi för att liberalisera kapitalrörelserna och inrätta ett system för att övervaka och rapportera om kapitalflöden. Ytterligare stöd till ministeriet omfattade utbildning för försäkringssektorn och utbildnings- och privatiseringsstöd för banksektorn. som gränsar mot Programmen för gränsöverskridande samarbete i Slovenien har fortsatt att ha positiva effekter när det gäller att stimulera ekonomisk och social utveckling i regionerna tydliga identifierades och genomfördes inom en rad olika gränsöverskridande effekter sektorer, i nära samarbete med motsvarande myndigheter i Österrike och Italien. Verksamheten omfattade förbättring av gränsöverskridande förbindelser, skydd och förbättring av vattenupptagningsområden, lokala utvecklingsinitiativ, utveckling av (t. ex. små vattenförsörjningen). Italien och Österrike. Projekt med och medelstora infrastrukturen förbättring företag och av 71 Fallstudie: Miljökreditsystem Målet med miljökreditsystemet, som delfinansieras av Phare, är att hjälpa EcoFund att tillgodose behoven av investeringsfinansiering bland företag och kommuner i Slovenien, i syfte att minska föroreningar, främja avfallshanteringssystem och införa miljövänlig teknik. EcoFund är en oberoende ideell investeringsfond som inrättats av miljöministeriet. Miljökreditsystemet bygger på en genomförbarhetsstudie som finansierades av Phare (analys av marknadsefterfrågan och institutionell analys) och genomfördes 1996. Studien tydde på att det fanns en betydande efterfrågan på finansiering av miljöinvesteringar inom företag och kommuner, men att man inte ville låna till marknadsräntor från affärsbanker. En stor del av efterfrågan kan härröras till privatiserade företag som har en rättslig skyldighet att göra miljöinvesteringar som ett led i privatiseringsprocessen. Miljökreditsystemet beviljar lån till kommuner och låntagare inom den privata sektorn till attraktiv ränta för att finansiera projekt inom tre huvudområden: förbättring av luftkvalitet och minskning av luftföroreningar, förbättring av vattenkvalitet och vattenresursförvaltning samt minimering av produktionen av fast eller farligt avfall. euro i EcoFund-lån till Miljökreditsystemet har beviljat över 2 miljoner konkurrenskraftig ränta för miljöinvesteringar inom dessa tre områden. 72 Icke-kandidatländer 73 Albanien Året som gått Med en BNP per capita för 1998 på ca 675 euro är Albanien fortfarande det fattigaste landet i Europa. Efter den dramatiska minskning av den ekonomiska produktionen som följde efter planekonomins kollaps, då reala BNP sjönk med nästan 40 % mellan 1989 och 1992, gick Albanien in i en period av snabb återhämtning med tillväxttal som var bland de högsta i Europa. Reala BNP steg med över 45 % mellan 1992 och 1996 och hade i slutet av 1996 uppnått 90 % av 1989 års nivåer. Krisen 1997 ledde till att reala BNP föll med 7 % jämfört med 1996. Tillväxten återhämtade sig 1998: den beräknas uppgå till 10 % i reala termer och till 7 % under 1999. Albaniens framgång när det gäller att minska inflationen, från en toppnotering på 237 % 1992 till 8 % 1998, har varit en enastående prestation. Utländska direktinvesteringar, främst från Italien och Grekland, låg kvar på omkring 42 miljoner euro 1998. Framstegen i fråga om makroekonomisk stabilisering befästes under 1998, men den ekonomiska utvecklingen är känslig för fortsatt politisk instabilitet och bristande allmän ordning och säkerhet. De första stegen mot strukturreformer inom institutioner och offentlig förvaltning är uppmuntrande, men måste befästas och kompletteras med fortsatta ansträngningar när det gäller bekämpningen av bedrägerier och korruption. Processen för att uppnå stabilisering, återhämtning och demokratisering i landet fortsatte att gå framåt i ganska ojämn takt och står fortfarande inför allvarliga problem. Det politiska livet fortsatte att kännetecknas av starka konfrontationer och en ganska instabil allmän ordning, vilket framkom vid nya oroligheter i september 1998, som följdes av en ny regering i oktober 1998. Den fortsatt omfattande korruptionen inom den offentliga förvaltningen och rättsväsendet har i kombination med den ansträngningar. organiserade Försämringen av situationen i Kosovo och de fördrivna personer som anlände till landet ställde ytterligare krav på staten och har haft en negativ inverkan på säkerhetssituationen i nordöstra Albanien. brottsligheten regeringens undergrävt kraftigt När det gäller förbindelserna mellan Albanien och EU omfattas Albanien sedan 1992 av Allmänna preferenssystemet och av ett avtal om handel och samarbete. Albanien har ansökt om ett associeringsavtal sedan 1995, men en ytterligare förstärkning av förbindelserna är avhängig EU:s regionala strategi och verkliga framsteg i fråga om stabilisering och utveckling. Phare under 1998 Under 1998, liksom 1997, inriktades Phares resurser på fyra huvudområden: • Reform av offentlig förvaltning och institutioner. • Lokal samhällsutveckling. • Utveckling av storskalig infrastruktur. • Jordbruk. 74 För år 1998 har Phare anslagit 30,5 miljoner euro för det nationella programmet och 12,0 miljoner euro för programmet för gränsöverskridande samarbete. När det gäller reformen av den offentliga förvaltningen har tekniskt bistånd använts under 1998 på olika områden (Högsta revisionsverket, avdelningen för offentlig förvaltning etc. ). När det gäller reformen inom rättsväsendet har betydande ansträngningar gjorts, i hög grad med stöd från Europarådet, vars deltagande finansieras av Phare. Två gemensamma program har redan genomförts. Sedan slutet av 1997 har kommissionen gett stöd tillsammans med VEU/MAPE (Multinational Advisory Police Element) till rådgivning och utrustning för den albanska polisen. Fram till 1998 har nästan 8 miljoner euro anslagits och programmet håller på att genomföras. Stödet är inriktat på utrustning (särskild polisutrustning, uniformer, fordon och reservdelar) och upprustning av polisens utbildningscentrer. tekniskt inrättades juni 1997 I en bistånd niomånadersperiod som fortfarande pågick 1998. Biståndets främsta uppgift är att hjälpa de albanska tullmyndigheterna att återupprätta sin kapacitet att ombesörja en effektiv uppbörd av tullar och punktskatter. Under 1998 har verksamhet inriktad på att reformera tullförvaltningen och datoriseringen (Asycuda) försenats på grund av civila oroligheter. tullområdet (CAM) för på Inom den lokala samhällsutvecklingen ingick i 1998 års program utveckling av pilotprojekt för stadsförnyelse i Tirana, som består av arbetskraftsintensiva arbeten för att underhålla offentliga platser och byggnader. Vattensektorn erkänns som ett nyckelområde för infrastrukturutvecklingen av både den albanska regeringen och givarsamfundet. Vattenförsörjnings- och distributionsnät fortsätter att förfalla. Phares programförvaltningsenhet fortsatte att spela en väsentlig roll under 1998 för att stimulera och samordna givarnas insatser inom denna mycket viktiga sektor. Inom jordbrukssektorn inriktades ansträngningarna på rådgivningsverksamhet, kartläggning av jordbruksmark, veterinärtjänster och fiske. I slutet av december 1998 godkände den albanska regeringen en strategi för utveckling av det albanska jordbruket – den gröna strategin – som kommer att vara mycket värdefull för den framtida utvecklingen av jordbruket. Albanien fick också en budget på 0,7 miljoner euro för Tempus, vilket gjorde det möjligt att finansiera sex gemensamma europeiska projekt. Resultat Under perioden 1991-1998 har Phare-biståndet till Albanien uppgått till mer än 500 miljoner euro. Trots förseningar i programplaneringen och genomförandet på grund av situationen i Albanien, är det totala genomförandet av Phare-biståndet fortfarande tillfredsställande, med en upphandlingskvot på 66 % av de totala medel som avsattes under perioden 1991-1998. Under 1998 gick genomförandet snabbare, särskilt när det 75 gäller stora infrastrukturprojekt. Ett bra exempel på detta är anläggningen av vägen mellan Durres och Roghizina. År 1998 var det mycket nära att målet att upphandla 120 miljoner euro uppnåddes. Phares budgetstöd hade som villkor att regeringen genomförde ett visst antal åtgärder inom ramen för sitt program för att reformera den offentliga förvaltningen. Tack vare detta har följande åtgärder vidtagits: antagande av en organisk budgetlag, omvandling till en oberoende överordnad revisionsinstitution, av statens kontrollmyndighet antagande av förordningen om övergångsbestämmelser rörande anställning och avsked, skapandet av en byrå för offentliga publikationer etc. När det gäller stödet till den albanska polisen uppnåddes flera delmål 1998: 13 polisstationer har upprustats, mer än 100 bärbara kommunikationsradioapparater har delats ut, upprustningen av Tiranas polisakademis utbildningscenter har avslutats, reservdelar till polisfordon har levererats etc. Vatten- och avfallsstrategier linje med rekommendationerna i den albanska nationella åtgärdsplanen för miljön. Strategierna kommer att tjäna som underlag för ytterligare infrastrukturinvesteringar inom sektorer som är av avgörande betydelse för såväl hälsa som miljö. finansierade av Phare slutfördes i Fallstudie: Tullen finanserna, Gemenskapens tekniska bistånd på tullområdet till Albanien (CAM-A) har varit ett av de mest framgångsrika programmen för tekniskt bistånd i Albanien, vilket framgår av tullens kraftigt ökade intäkter. CAM-A var ursprungligen en del av den internationella reaktionen på pyramidspelskrisen i Albanien 1997. Tullförvaltningen hade blivit särskilt drabbad av de civila oroligheterna. Detta fick mycket allvarliga följder för de offentliga av tullförvaltningen. CAM-A anlitade en grupp experter för att hjälpa regeringen återfå förmågan att bekämpa bedrägerier och uppbära intäkter, samt att modernisera och skapa en självgående stabil förvaltning. Detta bistånd har varit mycket framgångsrikt. Intäkterna från tullar har ökat avsevärt och uppgår till ca 150 % av nivån före krisen. Under 1998 omvandlades CAM-A till ett moderniserings- och utvecklingsprogram, men hämmades av civila oroligheter i september 1998. Den internationella konferens som hölls i Tirana i oktober 1998 betonade CAM-A:s betydelse. eftersom huvuddelen av budgetintäkterna uppbärs 76 Bosnien och Hercegovina Året som gått Trots en besvärlig situation i Bosnien och Hercegovina efter kriget gjordes betydande framsteg i fråga om ekonomisk återhämtning under 1998. Biståndet utifrån främjade en stark ekonomisk återhämtning under perioden 1995-1998, då BNP-tillväxten låg på i genomsnitt 35 % per år. Inflationen har sjunkit till måttliga nivåer i båda enheterna (efter kriget består Bosnien av två enheter: den muslimsk-kroatiska Federationen och Republika Srpska), främst tack vare den hårda budgetdisciplin som tillämpats av myndigheterna i enheterna. Även om framsteg har gjorts uppgår BNP till ungefär hälften av nivån före kriget, och BNP per capita till mindre än hälften av nivån före kriget. Den totala arbetslösheten uppgår till 30-40 % och rapporteras i Republika Srpska vara så hög som 50-60 %. Inom ramen för det nuvarande IMF-stödda landsomfattande programmet för makroekonomiska åtgärder och strukturreformer, som antogs av de bosniska myndigheterna i maj 1998, har viktiga framsteg gjorts när det gäller att utfärda lämpliga rättsliga ramar för gemensamma institutioner som lämpar sig för en marknadsekonomi. Bland de viktigaste resultaten hittills är införandet av en ny gemensam valuta, den konvertibla marken, antagandet av en gemensam statsbudget våren 1998 och utfärdandet fr. o. m. den 1 januari 1999 av en ny enhetlig tullag som utarbetats med stöd från det gemenskapsfinansierade CAFAO-programmet. Under 1998 fortsatte Bosnien och Hercegovina att uppleva politiska svårigheter i form av motstånd mot integration, särskilt i den östra delen av Republika Srpska och i vissa delar av federationen. Vidare tycktes arbetet inom Bosnien och Hercegovinas gemensamma institutioner fortfarande hindras av bristen på politisk vilja att fatta beslut. Reformen av rättsväsendet har ännu inte genomförts och allvarliga problem kvarstår när det gäller flyktingarnas återvändande. När det gäller förbindelserna mellan EU och Bosnien och Hercegovina utgör EU:s förklaring om Bosnien och Hercegovina i juni 1998 ett viktigt steg i de bilaterala förbindelserna. I förklaringen betonas att Bosnien och Hercegovinas framtid är inom Europa och fastställs ramar för ett närmare samarbete. Medlemsstaterna har också inrättat en rådgivande arbetsgrupp för EU och Bosnien och Hercegovina (CTF). CTF utgör ett gemensamt forum för teknisk rådgivning och expertrådgivning när det gäller förvaltning, lagstiftning och politik. Villkorlighet Kommissionen tillämpar villkorlighetsprinciper för de program som man förvaltar i Bosnien och Hercegovina. Villkorligheten baseras särskilt på den regionala strategi som antogs i april 1997, i vilken det fastställdes politiska och ekonomiska villkor som skall uppfyllas för att de bilaterala förbindelserna skall kunna utvecklas. 77 Phare och Obnova 1998 De två viktigaste gemenskapsinstrumenten för återuppbyggnaden av Bosnien och Hercegovina är Phare- och Obnova-programmen, som kompletterar varandra eftersom Bosnien inte är berättigat till fullständigt Phare-stöd. I linje med de villkor och åtgärder som fastställs i den regionala strategin, skall ”Phares bistånd begränsas till projekt som direkt stödjer fredsavtalen, särskilt byggandet av förbindelser mellan enheterna och flyktingars återvändande”. Obnova-medlen kommer att användas för att ytterligare flyktingars återuppbyggnadsprocessen, återvändande, samarbete, och skapa de ekonomiska och sociala villkor som kommer att lägga grunden till utveckling” i Bosnien och Hercegovina genom att stödja CAFAO, verksamhet för ekonomisk utveckling, integrerad biståndsverksamhet, social utveckling och medieprojekt. försoning och regionalt ekonomiskt ”understödja uppmuntra Under det att Bosnien gick in på sitt tredje år av återuppbyggnad, kom flyktingarnas och de fördrivnas återvändande och återintegrering att stå i centrum för en stor ny internationell ansträngning. Skapandet av varaktig återuppbyggnad genom en övergång från nödinsatser till riktade program som stödjer ekonomisk utveckling och institutionell uppbyggnad var det andra vägledande temat i kommissionens strategi. Kommissionen inriktade ungefär halva 1998 års program på initiativ för återvändande flyktingar. Kommissionen genomförde dessutom flera stora projekt rörande institutionell uppbyggnad, som främjade utvecklingen av tull- och skattesystem, en modern centralbank och demokratiska medier. Bosnien och Hercegovina fick också en budget på 1,5 miljoner euro för Tempus, vilket gjorde det möjligt att finansiera 7 gemensamma europeiska projekt. Det totala anslaget 1998 uppgick till mer än 186 miljoner euro (Phare och Obnova). Andra gemenskapsfinansierade program i Bosnien och Hercegovina ECHO (Europeiska gemenskapernas kontor som är Europeiska kommissionens organ för humanitär verksamhet. Sedan konfliktens början har ECHO beviljat 1,623 miljarder euro till offren för konflikten i f. d. Jugoslavien. för humanitärt bistånd), Kontoret för bistånd på tull- och skatteområdet (CAFAO). Detta program finansieras under kommissionens generaldirektorat XXI). budgetposten B7-544 av Europeiska förvaltas (och Särskilt bistånd för mottagandet och den frivilliga repatrieringen av flyktingar i Europeiska unionen, som förvaltas av arbetsgruppen för rättsliga och inrikes frågor på Europeiska kommissionens generalsekretariat. Demokrati-, Lien-, Tempus- och Life-programmen. 78 Resultat Under 1998 prioriterades i första hand integrerat flyktingbistånd. Kommissionen utformade som främst genomfördes genom europeiska icke-statliga organisationer (se rutan nedan). ambitiöst program för återvändande flyktingars ett Under 1998 finansierade kommissionen projekt som rörde institutionell uppbyggnad sektorer, bl. a. bankväsende, inom en rad olika författningsdomstolen, centralbanken, polisen, ekonomiska reformer, utbildning, hälso- och sjukvård, civil luftfart, tull och beskattning, statistik och miljölagstiftning. ekonomiska och sociala En rad olika projekt för ekonomisk förnyelse finansierades under 1998. Genom ett program för industriell utveckling som inleddes 1998 arbetar kommissionen med ekonomiska sektorer som omedelbart kan bli lönsamma och försöker få europeiska företag att satsa på dem. Med ett bidrag till EBRD:s bank för mikroföretag försöker kommissionen stimulera investeringar i små och stora bosniska företag. Stödet till byarnas sysselsättningsprojekt skall hjälpa till att skapa arbetstillfällen. Slutligen skapar gemenskapen genom sitt direkta stöd till jord- och skogsbruket en fast grund för två viktiga ekonomiska sektorer. Under 1998 fortsatte kommissionen att finansiera stora och små infrastrukturprojekt som gällde vägar, broar, telekommunikation och energiförsörjning. När det gäller demokrati och mänskliga rättigheter finansierade gemenskapen oberoende medier i Bosnien och Hercegovina och erbjöd stöd till kommissionen för mänskliga rättigheter. Under 1998 har betydande åtgärder vidtagits för att förbättra genomförandenivån: ändringar av Obnova-förordningen har förenklat beslutsprocessen i samband med godkännandet och genomförandet av projekt. Förvaltningen av programmen har delegerats till kommissionens representation i Sarajevo. 79 Fallstudie Att göra det möjligt att återvända: 1998 års program för flyktingars återvändande Att förmå Bosnien och Hercegovinas många flyktingar och fördrivna personer att återvända till sina hemorter är en absolut prioritet för Europeiska kommissionen. Kommissionen hoppas att minst 30 000 människor kommer att återvända hem tack vare 1998 års integrerade program för återvändande. De flesta av projekten pågår fortfarande och det är svårt att ge en exakt bedömning av resultaten, eftersom programmet för återvändande kommer att få betydande effekter under det andra halvåret 1999. Även på detta tidiga stadium framgår det emellertid av de icke-statliga organisationernas rapporter och från fältbesök att Europeiska kommissionens integrerade program för återvändande har lett till ett genombrott på lokal nivå i fråga om minoriteters återvändande: när projektet avslutas kommer 7 500 hus att ha byggts upp igen och 30 000 flyktingar eller fördrivna personer bör ha återvänt hem. Att bygga upp hus igen är emellertid inte tillräckligt för att uppnå detta mål. 1998 års program för återvändande hjälper också till att upprusta grundläggande infrastruktur, som el- och vattennät, skolor och vårdcentraler. Det hjälper också till att skapa arbeten. Kommissionen kanske kan räkna med att hjälpa 30 000 människor att återvända hem. Men siffran kommer förmodligen att bli den dubbla, eftersom många familjer som återvänder till ett hus som byggts av gemenskapen därmed flyttar ut ur andra hus, dit ytterligare familjer kan återvända. Och dominoeffekten upphör inte här. Utvecklingen under det senaste året visar att när en liten grupp människor återvänder till en kommun tack vare ett biståndsprogram, så följer andra människor efter. Projekten som sponsras av Europeiska kommissionen fungerar därmed som katalysatorer som sätter igång processen och uppmuntrar människor att återvända till sina hemorter. Flyktingar och fördrivna personer: siffror Under 1998 återvände 140 000 flyktingar och fördrivna personer hem. 100 000 av dem var flyktingar som hade vistats utomlands, främst i Tyskland. Av dessa var 35 000 människor som återvände hem till platser där de är i minoritet – ett något högre tal än 1997. Därmed återstår 375 000 flyktingar utomlands och 860 000 internflyktingar som skulle vara i minoritet om de återvände till sina hem före kriget. Av dessa internflyktingar skulle 120 000 vara beredda att återvända om villkoren var sådana att de kunde känna sig säkra och bygga en framtid för sig själva och sina familjer. Tre år efter det att Dayton-överenskommelsen undertecknades kvarstår dock faktiska hinder för ett återvändande. Det största hindret är den skrämmande bristen på politisk vilja från myndigheternas sida (källa: RRTRF, OHR). 80 F. d. jugoslaviska republiken Makedonien Året som gått Myndigheterna i f. d. jugoslaviska republiken Makedonien fortsatte att föra en politik för ekonomisk stabilisering under 1998 i linje med IMF:s program. Till följd av en stram penningpolitik och effekterna av externa faktorer hölls priserna nere på en låg nivå. Inflationstakten avtog något, från 1,3 % 1997 till bara 1 % 1998. Man fick även bukt med budgeten, med ett beräknat totalt budgetunderskott på 0,7 % av BNP 1998. BNP-tillväxten beräknades till 3,5 % 1998. Även om detta är en förbättring jämfört med 1997 års tillväxt på 1,5 %, ligger det fortfarande under målet på 5 %. Den samlade efterfrågan steg emellertid ännu mer: handelsbalansunderskottet låg på 15 % i bytesbalansen låg kvar på 8 % av BNP. av BNP 1998, medan underskottet Arbetslösheten är fortfarande hög, på ca 30 %. När det gäller strukturreformer, har liberaliseringen av handeln nästan fullbordats. Handelsförbindelserna med EU har förbättrats avsevärt: exporten till EU ökade med nästan 30 % 1998, medan importen av varor från EU ökade med 3,4 %. Handelsavtal undertecknades med Slovenien och Kroatien och efter avtalet om språkfrågan nyligen förväntas ett frihandelsavtal med Bulgarien upprättas under 1999. Mer än 80 % av priserna på varor och tjänster har liberaliserats. I slutet av 1998 hade 1 435 företag privatiserats, vilket innebär att mer än 88 % av alla företag nu är privatägda. Lagstiftningsstrukturen avspeglar emellertid fortfarande inte denna nya situation och detta har lett till att det inte finns tillräckliga incitament för omstrukturering och att de utländska direktinvesteringarna är låga jämfört med andra centraleuropeiska länder. Regeringen vidtar åtgärder för att hantera dessa problem, bl. a. ett förslag om ändring av privatiseringslagarna och ett åtagande att privatisera kvarvarande jordbruks- och metallföretag. Utvecklingen av den privata sektorn hindras också av det faktum att nio av tolv statsägda företag dras med stora förluster, vilket medför en stor belastning på banksektorn och de offentliga finanserna. En plan för upprustning av banksektorn har gradvis utarbetats under de senaste fyra åren. Trots detta är sektorn fortfarande sårbar och nedtyngd av osäkra fordringar. Privatiseringen av det största kreditinstitutet, Stopanska Banka, är därför fortfarande en prioritet. Det skedde en nedgång i reformtakten under perioden fram till valet 1998. Efter det att valen hade genomförts utan problem och stora förändringar ägde rum i parlamentet lade emellertid den nya regeringen, som tillträdde i december, fram en imponerande plan för att reformera lagstiftningen och ekonomin. När det gäller förbindelserna med Europeiska unionen var de viktigaste händelserna 1998 samarbetsavtalets ikraftträdande den 1 januari 1998 och det första mötet i samarbetsrådet mellan EU och f. d. jugoslaviska republiken Makedonien i mars. Samarbetsavtalet innefattar ett finansprotokoll med bl. a. särskilda bestämmelser på transportområdet om lån värda 150 miljoner euro från Europeiska investeringsbanken, liksom ett motsvarande anslag i gemenskapens budget på 20 miljoner euro i 81 stödja moderniseringen av räntesubventioner. Dessa medel transportinfrastrukturen. Utnämningen av gemenskapens sändebud i Skopje i mitten av 1998 anses vara ett första steg mot en uppgradering av kommissionens representation i f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. avsedda att är Phare under 1998 I december 1998 ingick kommissionen och regeringen i f. d. jugoslaviska republiken Makedonien ett finansieringsavtal i vilket 13 miljoner euro anslogs för det nationella Phare-programmet, för att fortsätta att stödja reformer som inletts inom ramen för 1996 och 1997 års program. 1998 års nationella Phare-program är inriktat på följande nyckelmål: • Utveckling av infrastruktur: anläggning av en förbifartsled för staden Tetovo på vägen E65 mellan Skopje-Tetovo (Europakorridor VIII); detta är en del av motorvägsprojektet för sträckan Skopje-Tetovo som samfinansieras med EIB och Världsbanken. • Fortsättning av reformen av statistiksystemet genom tillhandahållande av know- how, utbildning och utrustning till statens statistikbyrå. • Förstärkning av den för biståndssamordning på vice premiärministerns kansli när det gäller att förvalta utländska medel, samt stöd av förberedelserna inom finansministeriet för en decentralisering av Phare. institutionella kapaciteten enheten hos Phare beviljade också 2 miljoner euro så att Tempus-programmet för högre utbildning kunde fortsätta 1998. Slutligen gav 1998 års Phare-program 10 miljoner euro för gränsöverskridande jugoslaviska republiken samarbete i gränsregioner mellan Grekland och f. d. Makedonien. Stödet kommer att inriktas på följande: • Uppgradering av gränsöverskridande fasen i projektet för att uppgradera sträckan Negotino-Demir Kapjia på vägen E75 (Europakorridor X) transportinfrastruktur: första • Socioekonomisk utveckling: genomförande av en andra omgång projekt finansierade genom småprojektsfonden och gåvobistånd till lokala ekonomiska infrastrukturprojekt. Phares anslag till f. d. jugoslaviska republiken Makedonien inom ramen för 1996 och 1997 års program uppgick till 58 miljoner euro. Dessa anslag stödjer program och reformer inom en rad olika sektorer, bl. a. utvecklingen av små och medelstora företag (se rutan nedan), reform av bank- och betalningssystemet, tillnärmning av den ekonomiska lagstiftningen, programmet för offentliga investeringar, jordbruk och markreform, miljö, reform av den offentliga förvaltningen, utbildningsreform, statistik och kulturell utveckling. Programmet för gränsöverskridande samarbete stödjer uppgraderingen av gränsövergångar, uppgraderingen av E75, miljöåtgärder och en i gränsregionerna. F. d. första omgång av småprojekt jugoslaviska republiken Makedonien fick också en budget på 2 miljoner euro för Tempus, vilket gjorde det möjligt att finansiera 12 gemensamma europeiska projekt. som skall genomföras 82 Resultat 1997 års program gav värdefullt stöd till reformer inom både banksektorn och den offentliga förvaltningen, som fick Phare-stöd för första gången. Stöd gavs också inom andra nya områden, bl. a. miljö, kulturell utveckling och förberedelser av ett program för offentliga investeringar och därmed sammanhängande genomförbarhetsstudier. Verksamhet inom ramen för 1996 års program fortsatte också under 1998 och ett av resultaten var projektet för tillnärmning av den ekonomiska lagstiftningen, som lade fram 63 rekommendationer om ändringar av hela lagstiftningsstrukturen när det gäller små och medelstora företag. Jordbruks- och markreformprogrammen utvecklade ett fastighetsregistreringssystem och inledde ett utbildningsprogram om jordbrukspolitik. Statistikprogrammet skapade en övergripande plan för all statistisk verksamhet och genomförde en undersökning av arbetskraften. Programmet för gränsöverskridande samarbete inledde slutligen arbetet med att förbättra två gränsövergångar till Grekland och den första 5 km-sträckan på E75 mellan Gevgelija och den grekiska gränsen. I slutet av 1998 uppgick upphandlingen inom ramen för 1996 och 1997 års program till 74 % av de totala anslagna medlen, och utbetalningarna uppgick till 17 %. Ej upphandlade medel från 1997 års program var huvudsakligen ett resultat av att programmen för offentliga investeringar, markreform och betalningsreform har särskilda anslag för undersökningar, utrustning och verksamhet som skall identifieras efter en första fas av tekniskt bistånd. Den långsamma takten i upphandlingen inom ramen för dessa program beror emellertid också på den relativt långsamma utvecklingen av reformpolitik inom de berörda sektorerna. För närvarande förvaltas alla Phare-program centralt i Bryssel. Decentralisering av programgenomförandet kommer att införas under 1999 och ha som villkor en uppgradering av personalen hos gemenskapens sändebuds kansli. Fallstudie: utveckling av små och medelstora företag Phare har gett stöd till utvecklingen av små och medelstora företag i f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. Med ett anslag på 4 miljoner euro från 1996 års Phare- inrättandet av den nationella myndigheten för program har Phare gett stöd till företagsfrämjande i Skopje, det första regionala företagscentret i Skopje och en särskild kreditfacilitet för små och medelstora företag på flera affärsbanker. sex affärsbanker varit mycket Även om inrättandet av institutioner för att stödja små och medelstora företag har försvårats av en ogynnsam lagstiftning och byråkrati har den kreditfacilitet som inrättats hos framgångsrik. Bankerna erbjöds rådgivning och enskilda företag fick affärsriktlinjer. Ett särskilt utbildningsprogram handlade om genomförandet av internationella redovisningsnormer. I slutet av 1998 hade nästan 200 enskilda företagsplaner granskats och rekommenderats till bankerna, och 80 godkändes för lån på i genomsnitt 20 000 euro. Ytterligare 4 miljoner euro avsattes för kreditfaciliteten från 1997 års program. 83 Statistisk översikt 84 Phare-medel per land, 1990-1998 Totala åtaganden, kontrakt och utbetalningar inom ramen för Phare, 1990-1998, i miljoner euro Partnerland Åtaganden Kontrakt Utbetalningar 493,13 282,33 746,94 389,73 162,83 167,33 Albanien Bosnien och Hercegovina Bulgarien Tjeckien Estland F. d. jugoslaviska republiken Makedonien 864,04 Ungern 206,57 Lettland 272,03 Litauen 1 731,51 Polen 971,85 Rumänien 253,23 Slovakien 131,29 Slovenien 232,71 F. d. Tjeckoslovakien Multinationella program 880,69 Övergripande program Totalt 1 104,68 8 890,88 347,82 206,98 518,13 246,12 116,76 127,68 586,59 149,56 197,33 1 386,04 675,75 149,45 95,65 228,85 701,07 963,51 6 697,3 315,88 152,11 479,44 196,46 95,48 93,57 566,92 115,07 146,46 1 251,30 598,13 132,95 77,67 229,17 544,67 593,81 5 589,10 85 Phare-medel per sektor, 1990-1998 Totala åtaganden, kontrakt och utbetalningar inom ramen för Phare, 1990-1998, i miljoner euro Sektor Åtaganden Kontrakt Utbetalningar Förvaltning & offentliga institutioner Omstrukturering av jordbruket Civilsamhället och demokratisering Utbildning, yrkesutbildning och forskning Miljö och kärnsäkerhet Finansiella sektorn Humanitärt bistånd, livsmedelsbistånd och katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport och telekommunikation) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Privata sektorn, privatisering och omstrukturering, små och medelstora företag Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Folkhälsa Övrigt (tvärvetenskapligt, tekniskt bistånd etc. ) Totalt 761,23 562,60 104,84 395,35 459,01 79,79 1 012,09 959,93 753,12 268,68 533,02 544,62 257,82 521,07 291,58 438,57 64,95 867,51 447,19 248,76 501,52 2 145,59 1 298,24 958,04 84,07 12,91 1 156,02 340,15 272,84 105,57 778,15 73,81 12,63 924,98 124,91 233,64 98,92 712,59 19,66 8,97 815,81 83,34 202,37 88,46 552,39 8 890,88 6 697,3 5 589,10 86