title: Komission välikertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja- koulutusta koskevan yhteisön toimintaohjelman (1996-2000) täytäntöönpanosta

eurovoc_concepts:
EU action
action programme
cooperation policy
health policy
public awareness campaign

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 22. 03. 2000 KOM(2000)165 lopullinen KOMISSION VÄLIKERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja- koulutusta koskevan yhteisön toimintaohjelman (1996–2000) täytäntöönpanosta SISÄLLYSLUETTELO Johdanto. 3 Johdonmukaisuus ja täydentävyys. 3 Kansainvälinen yhteistyö. 4 Seuranta ja mukautukset. 4 Ohjelman hallinto. 5 Jäsenvaltioiden huomioita. 7 Tehokkuus ja tavoitteiden saavuttaminen. 9 Terveyden edistämistä koskevalle ohjelmalle myönnetyt budjettivarat. 11 2 Johdanto Komissio esittää nyt hyväksymisestä 645/96/EY1 7 artiklan mukaisesti välikertomuksen. terveyden edistämistä koskevan yhteisön toimintaohjelman tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o komissio kertomuksessa tämän Tässä toimintasuunnitelman ja muiden yhteisön toimintalinjojen, ohjelmien ja aloitteiden välillä antaa yleiskatsauksen terveydenedistämisalan kansainvälisestä yhteistyöstä ja kertoo lisäksi, mitä mukautuksia pidetään kerättyjen tietojen perusteella tarpeellisina. sen, missä määrin johdonmukaisuuteen täydentävyyteen, toimien päästy esiin tuo on ja kuuluville Ohjelmakomiteaan lähetettyyn kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella on selvitetty ohjelman yhteydet jäsenvaltioiden politiikkaan ja ohjelman vaikutus terveydenedistämistoiminnan kehittämiseen jäsenvaltioissa. jäsenvaltioiden edustajille Lisäksi komissio esittelee riippumattomien asiantuntijoiden ryhmän toteuttaman arvioinnin alustavat tulokset. Komission toimeksiannosta ryhmä analysoi tuettujen hankkeiden päätöksentekomenettelyjä ja toiminnan astetta eri painopistealoilla kolmen vuoden ajan vuosina 1996- 1998. Tässä osassa erityistä huomiota kiinnitettiin tehokkuuteen ja toteutettujen toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamiseen. Johdonmukaisuus ja täydentävyys Komissio on lukuisin eri saamaan tavoin toiminnan eri terveydenedistämisohjelmansa ja muut yhteisön toimintalinjat, ohjelmat ja aloitteet keskenään johdonmukaisiksi ja täydentämään toisiaan. Esimerkkeinä mainittakoon erityisesti seuraavat toimet: tasoilla pyrkinyt Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan Euroopan yhteisöjen neljännen puiteohjelman (1994- 1998) täytäntöönpanoon liittyivät tiiviisti komission eri yksikköjen väliset keskustelut ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta ja rahoitettavien hankkeiden hyväksymisestä. Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan viidennen puiteohjelman (1998- 2002) valmisteluun liittyivät aktiivisesti komission eri yksikköjen väliset luonnosehdotuksesta sekä hanke-ehdotuksista tavoitteena varmistaa keskustelut toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys. tutkimusohjelmiin liittyvien komiteoiden kaikkiin kokouksiin kutsuttiin Lisäksi kansanterveydestä vastaavan linjan virkamiehiä ja terveydenedistämisohjelman komitean kokouksiin puolestaan tutkimuksesta vastaavien linjojen virkamiehiä. 1 EYVL L 95, 16. 4. 1996. 3 Hakijat ovat ohjelmien täytäntöönpanon kuluessa näyttäneet myös oppineen ymmärtämään paremmin, mikä ero on tutkimuksen puiteohjelmissa tarkoitetulla terveystutkimuksella tämän terveyspalvelujen tutkimuksella toimintaohjelman alaan kuuluvilla terveydenedistämistoimilla. toisaalta sekä ja Kansainvälinen yhteistyö Koska terveyden edistämisen merkityksestä ja vaikutuksesta ihmisten terveyteen sekä infrastruktuurin ja ympäristön muutoksiin vallitsee yhteisymmärrys, komissio on alusta alkaen työskennellyt tiiviisti muiden kansainvälisten elinten, kuten Maailman terveysjärjestön, yhdessä konferensseja ja kansainvälisiä seminaareja, ja komission yksiköt osallistuivat terveyden edistämistä käsittelevään neljänteen maailmanlaajuiseen merkittävästi terveyskonferenssiin Jakartassa. kanssa. Tietyistä asiakysymyksistä järjestetty on Seuranta ja mukautukset Yksittäisten toimien seuranta on tapahtunut pääosin siten, että komission yksiköt ovat jatkuvasti seuranneet, miten rahoitetuissa hankkeissa on täytetty sopimusvelvoitteet. - mikä on tärkeä yleinen tavoite - Eurooppalaisen lisäarvon parantamiseksi komission yksiköt ovat ottaneet strategiakseen, että hakijoilta edellytetään tiiviimpää verkottumista paremman kansainvälisen yhteistyön varmistamiseksi esimerkiksi keinona levittää parhaita toimintamalleja Euroopassa. Sellaisten yhteisön kannalta tärkeiden alojen käsittelemiseksi, joita tähän mennessä valituilla toimilla ei ole käsitelty, komissio on aktiivisten toimintakokonaisuuksien perusteellisen analyysin perusteella hyväksynyt vuosittaiset työohjelmat. Vuosittaiset seuraavaa työohjelmat ovat puolestaan auttaneet painopisteiden määrittelyssä ehdotuspyyntöä varten sekä vastikään ehdotettujen toimien valinnassa. 4 parantamiseksi levittämisen Avoimuuden yksinkertaistamiseksi komission yksiköt ovat laatineet vuosia 1996,2 19973 ja 19984 koskevat vuosikertomukset, jotka antavat kattavan kuvan aihepiirin parissa toimivan komission yksikön työstä. samalla tiedon myös ja Ulkopuolisten ehdotusten sekä ohjelman puutteista tehdyn sisäisen tarkastuksen perusteella on parannettu terveyden edistämistä koskevan ohjelman ja muiden kansanterveysohjelmien yhteyksiä. Ohjelman hallinto Ohjelman hallinto on ensimmäisten vuosien jälkeen parantunut, mutta parantamisen varaa on vieläkin. Ohjelma saatiin käyntiin maaliskuun lopulla 1996. Hallintorakenne, johon sisältyvät myös ohjelmakomitean perustaminen ja sen työjärjestyksen ja työskentelykäytäntöjen vahvistaminen, luotiin näin ollen vasta ohjelman virallisen käynnistämisen jälkeen. kansanterveystoimien Komission terveydenedistämisohjelman hallintokäytäntöjen kehittämiseen ohjelmakauden alkuvuosina. hyväksymistä edeltävältä hallinto on ollut ajalta jatkuvaa uuden aina ohjelman Koska ohjelmien virallinen hallintorakenne luotiin vasta myöhäisessä vaiheessa, hallintoa voidaan arvioida kunnolla vasta arvioinnin toisessa vaiheessa. Joitakin alustavia huomioita on kuitenkin mahdollista tehdä jo tässä vaiheessa. Hallintoa arvioidaan siis yksityiskohtaisemmin arvioinnin toisessa vaiheessa. Riippumattomat asiantuntijat ovat tehneet useita ehdotuksia hakemusten käsittelyyn ja niitä koskevaan päätöksentekoon liittyvän aikataulun ja menettelyjen parantamiseksi: – Komission yksiköiden päätöksentekomenettelyjensä lisättävä avoimuutta ja toimitettava tietoa oikea-aikaisemmin terveyden edistämistä käsittelevälle komitealle. olisi – Eteläisen Euroopan jäsenvaltioista peräisin yhteistyökumppaneiden lisäämään erityisponnisteluin. osallistumista hankkeisiin olisi olevien pyrittävä 2 3 4 Kansanterveyden linja, yksikkö V/F/3, terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja -koulutusta koskeva yhteisön toimintaohjelma, vuonna 1996 tuetut hankkeet, CE-V/3- 97-001-EN. Kansanterveyden linja, yksikkö V/F/3, terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja -koulutusta koskeva yhteisön toimintaohjelma, vuonna 1997 tuetut hankkeet, CE-V/3-98-011-EN/FR/DE-C. Kansanterveyden linja, yksikkö V/F/3, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja -koulutusta koskeva yhteisön toimintaohjelma, Euroopan komission vuonna 1998 tukemat hankkeet, CE-V/3-99-003-EN/FR-C. terveyden edistämistä, 5 – Ohjeita olisi tarkistettava seuraavasti: a) Etusijalle asetetaan hankkeet, joihin kaikki 15 jäsenvaltiota osallistuvat. b) Alle kahdeksan jäsenvaltion hankkeita rahoituksesta päätettäessä. Kuitenkin voidaan tukea kokeiluhankkeita, joilla selvitetään innovatiivisia menetelmiä yksittäisiä mahdollisuuksia jäsenvaltiosta toiseen, vaikka osallistujia olisikin alle kahdeksan. normaalitilanteessa huomioon siirtää oteta ei ja – Ohjeissa olisi hankkeiden suunnittelussa näkökohdat: täsmennettävä, ja että hakijoiden edellytetään ottavan seuraavat toteuttamisessa huomioon • Menetelmän on oltava luotettava ja tieteellinen. • Määrällisten tutkimusten yhteydessä otosten olisi oltava kohdepopulaation kannalta edustavia ja riittävän suuria merkitsevien tulosten saamiseksi, ja ne olisi koottava iän, sukupuolen ja sosioekonomisen aseman mukaan tasaisesti eri jäsenvaltioista. • Tulokset olisi analysoitava kerättyjen tietojen kannalta asianmukaisella tavalla. • Hankkeesta olisi tehtävä arviointi. • Tuloksista olisi tiedotettava. • Hankkeessa on näyttävä todellista yhteistyötä jäsenvaltioiden kesken. – Ohjeissa olisi selvästi mainittava väli- ja loppukertomuksen rakenne ja pituus. – Hakemuksen ensimmäisessä pyydettävä osassa täsmentämään, mikä osa talousarviosta varataan toiminnan arviointiin ja sen tuloksista tiedottamiseen. Lomakkeen osan 2 muotoilua olisi puolestaan tarkistettava ja sisällytettävä siihen puolen sivun osiot, joissa kuvataan hankkeiden rakennetta, käytettäviä menetelmiä, osallistujia, analysointia, arviointia ja hankkeen tuloksista tiedottamista. hakijaa olisi – Hankkeiden arviointia ja niiden tuloksista tiedottamista olisi parannettava ja tiedottaminen on sisällytettävä hakijoiden merkittävästi. Arviointi tehtävänkuvauksiin ja mainittava kirjallisesti sopimuksissa. Mikäli hankkeesta ei ole tehty arviota tai ei voida osoittaa riittäviä toimia tulosten levittämiseksi, viimeistä maksuerää ei pitäisi suorittaa. Riippumattomat asiantuntijat suosittivat osalta seuraavaa: terveydenedistämisalan tulevien toimien – Tulevista toimista tehtävällä päätöksellä olisi perustettava ulkopuolinen, koostuisi riippumaton tason terveydenedistämisalalla asiantuntijoista. Tieteellisen neuvoa-antavan komitean olisi opastettava rahoitusta koskevia komissiota ohjelman painopistealoista, neuvoa-antava Euroopassa toimivista komitea, korkean tehtävä joka 6 suosituksia ja arvioitava tuettujen hankkeiden loppukertomukset. Neuvoa- antavan komitean jäsenten palkkioiden tulisi olla oikeassa suhteessa heidän tehtäviinsä, ja heidän riippumattomuutensa ja puolueettomuutensa olisi varmistettava. – Hankkeille pitäisi tulevaisuudessa voida myöntää rahoitusta kahdeksi tai useammaksi vuodeksi ilman uutta hakemusta. – Terveydenedistämistoimissa olisi tulevaisuudessa korostettava nykyistä voimakkaammin kuin kaupungistumisen, asumisen, työttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen merkitystä erityisesti muita heikommassa asemassa olevilla alueilla. sosioekonomisten tekijöiden sellaisten – Olisi keskityttävä enemmän tutkimukseen, jolla selvitetään tavallisten ihmisten terveyskäsityksiä. Tutkimuksessa olisi huomioitava eri kulttuurit sekä koulutustaustat ja sosioekonomiset ryhmät. Tavoitteena on tehostaa terveydenedistämistoimintaa tiedotus Euroopassa asianmukaisesti väestön eri osiin. suunnata ja Komissio on ohjelman täytäntöönpanon aikana kaikkien näiden ehdotusten pohjalta jatkuvasti pyrkinyt huomioimaan menettelyjen puutteet ja mukauttanut menettelyjä ja käytänteitä sisäisissä tarkistuksissa ja hakijoiden ja ulkopuolisten asiantuntijoiden tekemissä ehdotuksissa esitettyihin tarpeisiin. Jäsenvaltioiden huomioita Seuraavassa on jäsenvaltioille ja ETA-maille lähetetyn kyselylomakkeen tuloksia: niiden Kolmetoista jäsenvaltiota ja Islanti ilmoittivat ohjelmalla olleen vaikutusta terveydenedistämistoiminnan kehittämiseen näissä maissa. Kahdeksan jäsenvaltiota ja Islanti (Itävalta, Saksa, Tanska, Kreikka, Islanti, Irlanti, ja Ruotsi) totesivat ohjelman vaikuttaneen tavalla tai Suomi, Portugali toisella kehitykseen. terveydenedistämispolitiikkaan Ainoastaan kolme maata ilmoitti, että ohjelmalla ei ole ollut minkäänlaista vaikutusta terveydenedistämistoiminnan kehittämiseen kyseisessä maassa (Tanska, Norja ja Yhdistynyt kuningaskunta). Näistä kaksi (Yhdistynyt kuningaskunta oma Norja) terveydenedistämispolitiikka oli jo ennestään hyvällä pohjalla. Niistä kolmesta maasta, jotka ilmoittivat, ettei ohjelma ollut vaikuttanut niiden terveydenedistämispolitiikkaan, Tanska ja Norja mainitsivat sillä kuitenkin olleen joitakin myönteisiä vaikutuksia tietyissä toimintaympäristöissä. totesivat, niiden alan että tai ja työpaikkoihin jne. ) Tiettyihin toimintaympäristöihin (kuten kouluihin, liittyvillä hankkeilla ilmoitettiin olleen suurin vaikutus. Neljätoista maata raportoi tällaisista vaikutuksista. Vaikutelma sai tukea muista kommenteista, joita oli esitetty kyselylomakkeen eri osissa. Yhdeksän jäsenvaltiota (Itävalta, ja Belgia, Espanja, Saksa, Tanska, Portugali) sekä Islanti ja Norja mainitsivat terveyden edistämiseen tähtäävät eurooppalaiset verkostot myönteisessä valossa. Näiden yhdentoista maan Irlanti, Luxemburg, Alankomaat 7 lisäksi kaksi muuta jäsenvaltiota (Kreikka ja Suomi) mainitsi ohjelman poikineen kansainvälistä yhteistyötä, ja kaksi muuta (Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta) totesi, että tietyillä hankkeilla oli tai saattoi olla myönteisiä vaikutuksia kyseisissä maissa. Kaikkiaan viisitoista jäsenvaltiota tai muuta maata ilmoitti näin ollen, että ohjelma on synnyttänyt ainakin jonkinlaista lisäarvoa (vaikkakin se yhdessä tapauksessa oli hyvin vähäistä). Kreikka, Saksa ja Italia totesivat, että tässä vaiheessa on liian varhaista tai vaikeaa arvioida ohjelman vaikutusta. Ranska mainitsi vaikeudet verkkojen perustamisessa ja puutteellisen ohjelmaan liittyvän tiedonlevityksen. Tämän puutteen mainitsi myös Ruotsi, joka toi esille myös alan ammattilaisten ja sekä jäsenvaltioiden erilaiset maallikkojen väliset kielelliset ongelmat ja olosuhteet. Seitsemän maata vastasi myönteisesti käytännön rakenteet toimintaa oli ja Saksa jäi kaipaamaan vaikutusta ainoastaan kuuden maan mielestä, arvioinnin toimien puuttumisen. että institutionaalisessa terveydenedistämisessä olisi jatkossa käytettävä tarkkaan puntaroituja menetelmiä. kysymykseen. Terveydenedistämishankkeilla arviointia. Ranska Lisäksi vastauksensa johdannossa, esiin myös toi totesi hankkeiden koskevaan se Jäsenvaltioiden ja ETA-maiden raporteista saa sen vaikutelman, että rajallinen mutta myönteinen vaikutus useiden ohjelmalla on jo ollut ja politiikkaan. Huolimatta omaan jäsenvaltioiden terveydenedistämisen eriasteisesta kehittymisestä jäsenvaltioissa ja ETA- maissa suurin osa maista ilmoitti, että myönteistä vaikutusta oli jo havaittavissa. Erityisesti terveyden edistämiseen tähtäävät eurooppalaiset verkostot herättävät kiinnostusta jäsenvaltioissa. kulttuurieroista terveyden valtioiden edustajista edistämistä Ohjelman operationaalinen puoli sai varsin paljon kritiikkiä jäsenvaltioilta. käsittelevässä Valtaosa komiteassa katsoi, etteivät komission yksiköiden päätöksentekomenettelyt ole olleet avoimia, ettei komitean jäsenten asiantuntemusta ole hyödynnetty täysimääräisesti ja että komitealla on ollut liian vähän vaikutusta hankkeiden tapahtuneista valintaan. parannuksista. On kuitenkin syytä uskoa, että komiteamenettelyt eivät toimi hyvin ja että nykyisiä järjestelyjä on syytä muuttaa jollakin tapaa. Lisäksi on pyrittävä entistä kiivaammin parantamaan komission yksikköjen ja terveyden edistämistä käsittelevän komitean välisen yhteydenpidon tehokkuutta ja toimivuutta. jäsenvaltiot ilmoittivat hiljattain Jotkin ilmoitti enemmistö jäsenvaltioiden ohjelman myönteisestä Vaikka vaikutuksesta, ainoastaan neljä ilmoitti, että ohjelman seurauksena oli tapahtunut uutta kehitystä. Viiden muun maan tiedossa oli kuitenkin uutta kehitystä ilmoitti kehityksen olleen hyödyllistä. Kaksi jäsenvaltiota totesi ohjelman lisänneen terveysalan toimijoiden mielenkiintoa terveydenedistämistoimiin. Ranska huomautti, asianmukaisten toimintamallien tarvitaan strategioita löytämiseen ja toteuttamiseen sekä tiedotuksen parantamiseen. aloilla. Seitsemän jäsenvaltiota joillakin erityisillä että 8 Tehokkuus ja tavoitteiden saavuttaminen TUETTUJEN HANKKEIDEN KATTAVUUS Kun muistetaan asiantuntijat havaitsivat, että ensimmäisten ehdotuspyyntöjen perusteella vuosina 1996 ja 1997 toteutettujen toimien todellinen kattavuus oli jossakin määrin vajanaista: riippumattomat ohjelmalle tavoitteet, asetetut Hakemusten ja varojen jakautuminen vaihteli huomattavasti ohjelman viiden toimiryhmän välillä. Eniten varoja ovat tähän mennessä saaneet ryhmät B, C ja A, kun taas ryhmät D ja E ovat saaneet vähiten tukea. Jos ohjelmaa aiotaan toteuttaa täysimääräisesti kaikilla painopistealoilla ja saavuttaa kaikilla näillä aloilla asetetut tavoitteet, on ponnisteltava sen hyväksi, että toiminta tasaisemmin kaikille viidelle painopistealalle. Ryhmään E jakautuisi kuuluvia toimia (kansanterveyteen ja terveyden edistämiseen liittyvä ammattikoulutus) on tähän mennessä ilmeisesti toteutettu kaikkein vähiten - tähän mennessä on toteutettu vain 15 pienen mittakaavan hanketta, joihin on käytetty vain 1,26 miljoonaa ecua ohjelman menoista. YHTEISÖN TOIMINNAN TOISSIJAISUUS tukemaan tuki kussakin maassa onkin Toissijaisuuden varmistamiseksi ohjelmakomitea pyysi jäsenvaltioita esittämään kantansa, kuten toimintaohjelmassa edellytetään. Tällä tavoin pyrittiin saamaan jäsenvaltiot jäsenvaltioiden välttämätöntä. Ohjelmakomitea varmisti samalla, että Euroopan komission toiminta on avointa jäsenvaltioiden edellytetään. Avoimuus Euroopan parlamenttiin nähden varmistettiin toimittamalla ohjelmakomitealle tarkoitetut raportit ja ennakkoon asiakirjat parlamentille. valittujen toteutumisen suuntaan, mitä myöskin toimien kannalta toteuttamista rahoitetuista vuosittainen hankkeista toimien luettelo sekä EUROOPPALAINEN LISÄARVO Hankkeiden eurooppalaisen lisäarvon katsottiin aluksi olleen vähäistä. Tämän puutteen korjaamiseksi on kuitenkin painotettu verkostohankkeiden kehittämistä. Riippumattomat asiantuntijat tämän käsityksen ja todenneet seuraavaa: ja jäsenvaltioiden edustajat ovat vahvistaneet Yhteisön lisäarvoa on jo nyt syntynyt kohtalaisesti verrattuna siihen tilanteeseen, että ohjelmaa ei olisi käynnistetty. Joidenkin vuonna 1996 erityisesti painopistealoilla A, B ja C tuetuista hankkeista on katsottu synnyttäneen paljon yhteisön lisäarvoa. Rahoitusta saaneiden hankkeiden vetäjät uskoivat myös varsin yksimielisesti hankkeidensa yhteisölliseen lisäarvoon. Jäsenvaltioiden enemmistö ilmoitti, että ohjelma on jo nyt synnyttänyt yhteisön lisäarvoa. 9 - TERVEYDENEDISTÄMISTOIMIEN LAATU Jotta varmistettaisiin valittujen toimien olevan mahdollisimman korkealuokkaisia, vuosittaisista työsuunnitelmista pyydetään komitean hyväksyntää. Lisäksi komiteaa kuullaan ehdotuspyyntöjen laadinnasta, hankkeiden valinnasta ja niiden toteutuksen seurannasta. Riippumattomat asiantuntijat ovatkin jo hankkeita tutkittuaan havainneet joidenkin vuonna 1996 erityisesti painopistealoilla C, D ja A tuettujen hankkeiden olevan kiitettävän korkealuokkaisia. VAIKUTUS TERVEYDENEDISTÄMISTOIMINTAAN JÄSENVALTIOISSA Jotta varmistetaan, että jäsenvaltioiden terveydenedistämistoimintaan voitaisiin vaikuttaa mahdollisimman paljon, komissio on vähitellen korostanut yhä enemmän jotka on toteutettu kaikissa jäsenvaltioissa ja kolmessa ETA-maassa. hankkeita, verkostojen sellaisten on tämän vuoksi Komissio kehittämistä, joissa on edustajia kaikista jäsenvaltioista ja ETA-maista. eurooppalaisten tukenut Riippumattomat asiantuntijat vahvistivat tämän myönteisen kehityskulun ja totesivat seuraavaa: Tulevassa toiminnassa olisi ensisijaisesti edistämiseen tähtäävien eurooppalaisten verkostojen tukemista, edistyvät hyvin vuosina 1996- 2000 toteutettavan ohjelman aikana. jatkettava sellaisten terveyden jotka perustuvaan Näissä verkostoissa keskityttiin erityiskysymyksiin, kuten mielenterveyteen ja tietyissä näyttöön toimintaympäristöissä, kuten työpaikoilla tai kouluissa, ja niille oli määritetty omat kohderyhmänsä, kuten vähäosaiset ja jäsenvaltiot totesivat näiden hankkeiden olleen tehokkaita ja niillä olleen vaikutusta. lapset. Riippumattomat asiantuntijat terveydenedistämistyöhön, toteutettiin niitä tai 10 Terveyden edistämistä koskevalle ohjelmalle myönnetyt budjettivarat 1996 1997 1998 YHTEENSÄ Ala Budjetti Hank- keiden määrä Hank- keiden määrä Budjetti Hank- keiden määrä Budjetti Hank- keiden määrä Budjetti A - Terveyden edistämisen strategiat ja rakenteet B - Sairauksien ennaltaehkäisyn ja terveyden edistämisen erityistoimet C - tiedottaminen Terveyteen liittyvä D - Terveyskasvatus E - Kansanterveyteen ja terveyden edistämiseen liittyvä ammattikoulutus 7 18 9 12 4 912574,64 6 1252939,12 237314,66 10 1439257,00 1126822,69 1130736,10 117435,46 6 8 4 1252939,12 1524080,47 365328,74 2 4 2 3 2 847205,00 15 3012718,76 642521,00 32 2319092,66 67500,00 36687,76 17 23 2447261,81 2691504,33 201265,00 10 684029,18 YHTEENSÄ 50 3524883,55 34 5834544,45 13 1795178,76 97 11154606,76 11


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0865/00 von W.G. van Velzen (PPE-DE) an die Kommission. Durchführung der Elektrizitätsrichtlinie.

eurovoc_concepts:
application of EU law
electrical industry
liberalisation of the market

formats: html pdf print

text: 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/33 Antwort von Herrn Lamy Im Namen der Kommission (19. April 2000) Der derzeitige Streit im Rahmen der Welthandelsorganisation (WTO) betrifft eine amerikanische Rechts- vorschrift (Abschnitt 211 des (cid:132)United States Omnibus Appropriations Act(cid:147) von 1998), die nach Auffas- sung der Gemeinschaft und ihrer Mitgliedstaaten gegen mehrere Bestimmungen des WTO-(cid:220)bereinkom- mens (cid:252)ber handelsbezogene Aspekte der Rechte an geistigem Eigentum (TRIPS-(cid:220)bereinkommen) verst(cid:246)(cid:223)t. Da die Anwendung dieser Rechtsvorschrift f(cid:252)r alle europ(cid:228)ischen Unternehmen Folgen haben k(cid:246)nnte, die in Kuba Gesch(cid:228)fte t(cid:228)tigen, besteht das Hauptziel der Kommission darin, die ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Umsetzung und Anwendung des TRIPS-(cid:220)bereinkommens durch die USA sicherzustellen. Es sollte im Interesse der Gemeinschaft und ihrer Mitgliedstaaten liegen, die Einhaltung der Bestimmungen des TRIPS-(cid:220)berein- kommens durch alle Mitglieder der WTO zu gew(cid:228)hrleisten. In diesem WTO-Streit geht es nicht um die Frage, ob entsch(cid:228)digungslose Enteignungen in einem Land von anderen Staaten anerkannt werden m(cid:252)ssen oder nicht. Denn Abschnitt 211 betrifft amerikanische Handelsmarken, die von der kubanischen Regierung nicht enteignet worden sind bzw. nicht enteignet werden konnten. Von der kubanischen Regierung enteignete Privatpersonen und Unternehmen behielten Insbesondere ihre in den Vereinigten Staaten eingetragenen au(cid:223)erhalb Kubas ihre Eigentumsrechte. Markenrechte blieben von der kubanischen Revolution unber(cid:252)hrt. Der WTO-Streit bezieht sich vielmehr auf die Behandlung von Handelsmarken in den Vereinigten Staaten, die mit den Handelsmarken identisch sind bzw. ˜hnlichkeiten aufweisen, die einst kubanische B(cid:252)rger oder jedoch nicht bei den amerikanischen Beh(cid:246)rden erneut eintragen lie(cid:223)en. Infolge Unternehmer besa(cid:223)en, dieses Vers(cid:228)umnisses der vormaligen kubanischen Eigent(cid:252)mer, das mit der Enteignung ihrer Verm(cid:246)gen in Kuba durch die kubanische Regierung in keinerlei Verbindung steht, verloren sie ihre Eigentumsrechte an den entsprechenden Handelsmarken, die somit Eigentum der Allgemeinheit wurden. Dies gilt auch f(cid:252)r die Handelsmarke (cid:132)Havana Club(cid:147), auf die sich der Herr Abgeordnete bezieht. Unter bestimmten Bedingungen k(cid:246)nnen die neuen Eigent(cid:252)mer ihre Rechte an solchen Handelsmarken in den Vereinigten Staaten anmelden, erneuern und durchsetzen. Diese Bedingungen sind in Abschnitt 211 des (cid:132)United States Omnibus Appropriations Act(cid:147) enthalten, das fast 40 Jahre nach der kubanischen Revolution vom US- Kongre(cid:223) verabschiedet wurde. (2001/C 53 E/037) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0865/00 von W. G. van Velzen (PPE-DE) an die Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Durchf(cid:252)hrung der Elektrizit(cid:228)tsrichtlinie In Kapitel IV der Elektrizit(cid:228)tsrichtlinie 96/92/EG (1) ist der Betrieb des (cid:220)bertragungsnetzes geregelt. In Artikel 7 Abs(cid:228)tze 5 und 6 hei(cid:223)t es: (cid:132)Der Netzbetreiber enth(cid:228)lt sich jeglicher Diskriminierung gegen(cid:252)ber den Netzbenutzern oder den Kategorien von Netzbesuchern, insbesondere zugunsten seiner Tochterunter- nehmen oder Aktion(cid:228)re. Wenn das (cid:220)bertragungssystem nicht ohnehin unabh(cid:228)ngig von der Erzeugung und der Verteilung ist, mu(cid:223) der Netzbetreiber zumindest auf Verwaltungsebene unabh(cid:228)ngig von den (cid:252)brigen T(cid:228)tigkeiten sein, die nicht mit dem (cid:220)bertragungssystem zusammenh(cid:228)ngen. (cid:147) In Artikel 9 hei(cid:223)t es weiter: (cid:132)Der Betreiber des (cid:220)bertragungsnetzes hat wirtschaftlich sensible Informationen, von denen er bei der Aus(cid:252)bung seiner Gesch(cid:228)ftst(cid:228)tigkeit Kenntnis erlangt, vertraulich zu behandeln. (cid:147) Im Sinne einer optimalen Wirkung der Vereinbarungen zwischen der Europ(cid:228)ischen Kommission, den Mitgliedstaaten und den Betreibern von (cid:220)bertragungsnetzen (TSO) wird die Kommission um Beantwortung folgender Fragen gebeten: 1. Kann die Kommission eine (cid:220)bersicht dar(cid:252)ber geben, wie die Unabh(cid:228)ngigkeit der Betreiberunter- nehmen in den einzelnen EU-Mitgliedstaaten gew(cid:228)hrleistet ist? 2. Falls es in einem oder mehreren Mitgliedstaaten Betreiberunternehmen gibt, die physisch oder juristisch oder in beiden Hinsichten immer noch von dem Mutterunternehmen abh(cid:228)ngig sind, ist die Kommission dann bereit, so rasch wie m(cid:246)glich den einzelstaatlichen (cid:220)berwachungsbeh(cid:246)rden eine Anweisung zu erteilen, die dazu f(cid:252)hrt, da(cid:223) das Betreiberunternehmen de jure und de facto von dem Mutterunternehmen unabh(cid:228)ngig wird? C 53 E/34 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 3. Zentraler Faktor f(cid:252)r ein optimales Funktionieren des Systems europ(cid:228)ischer TSO ist die Geheimhaltung der Daten, insbesondere im Hinblick auf die erwartete Stromerzeugung. (cid:220)ber welche Garantien seitens der TSO aus den einzelnen Mitgliedstaaten und der (cid:220)berwachungsbeh(cid:246)rden verf(cid:252)gt die Kommission, da(cid:223) diese Geheimhaltung von Daten auch materiell sichergestellt ist? (1) ABl. L 27 vom 30. 1. 1997, S. 20. Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (15. Mai 2000) 1. fest- Alle Mitgliedstaaten haben in ihren Rechtsvorschriften die buchhalterische Unabh(cid:228)ngigkeit geschrieben. Die Entflechtung der Gesch(cid:228)ftst(cid:228)tigkeit des (cid:220)bertragungsnetzbetreibers (TSO) und der anderen Interessen des Elektrizit(cid:228)tsunternehmens ist auf unterschiedlichem Niveau m(cid:246)glich: verwaltungstechnische Entflechtung, juristische Unabh(cid:228)ngigkeit, verschiedene Eigent(cid:252)mer. Die Unabh(cid:228)ngigkeit auf Verwaltungs- ebene entspricht der Mindestanforderung der Richtlinie 96/92/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 19. Dezember 1996 betreffend gemeinsame Vorschriften f(cid:252)r den Elektrizit(cid:228)tsbinnenmarkt. Die Mitgliedstaaten sind bisher wie folgt vorgegangen: (cid:129) Belgien: Unabh(cid:228)ngigkeit auf Verwaltungsebene, derzeit (cid:220)bergang zur juristischen Unabh(cid:228)ngigkeit (cid:129) D(cid:228)nemark: juristische Unabh(cid:228)ngigkeit (cid:129) Deutschland: 8 TSO, bei einigen Unabh(cid:228)ngigkeit auf Verwaltungsebene, bei anderen juristische Unab- h(cid:228)ngigkeit (cid:129) Griechenland: Unabh(cid:228)ngigkeit auf Verwaltungsebene (cid:129) Spanien: juristische Unabh(cid:228)ngigkeit, getrennte Eigent(cid:252)merschaft, allerdings kann dasselbe Konsortium Eigent(cid:252)mer der Unternehmensanteile sein (cid:129) Frankreich: Unabh(cid:228)ngigkeit auf Verwaltungsebene (cid:129) Irland: juristische Unabh(cid:228)ngigkeit (cid:129) Italien: juristische Unabh(cid:228)ngigkeit (cid:129) Niederlande: juristische Unabh(cid:228)ngigkeit, derzeit (cid:220)bergang zur Trennung der Eigent(cid:252)merschaft (cid:129) (cid:214)sterreich: juristische Unabh(cid:228)ngigkeit, Unabh(cid:228)ngigkeit auf Verwaltungsebene bei den Netzen Tiwag und Illwerke (cid:129) Portugal: juristische Unabh(cid:228)ngigkeit (cid:129) Finnland: getrennte Eigent(cid:252)merschaft (cid:129) Schweden: getrennte Eigent(cid:252)merschaft (cid:129) Vereinigtes K(cid:246)nigr. : etrennte Eigent(cid:252)merschaft in England und Wales, Unabh(cid:228)ngigkeit auf Verwal- tungsebene in Schottland und Nordirland Hinweis: Luxemburg hat die Richtlinie noch nicht umgesetzt Die Kommission hat Schreiben an die Mitgliedstaaten gerichtet, in denen TSO ausschlie(cid:223)lich (cid:252)ber 2. verwaltungstechnische Unabh(cid:228)ngigkeit verf(cid:252)gen, mit Bitte um Informationen dar(cid:252)ber, in welcher Form die diesbez(cid:252)glichen Bestimmungen der Richtlinie in der Praxis umgesetzt werden. In ihren Schreiben wies die Kommission darauf hin, da(cid:223) ihrer Ansicht nach die Verpflichtung der verwaltungstechnischen Unab- h(cid:228)ngigkeit und buchhalterischen Trennung zumindest die funktionelle Unabh(cid:228)ngigkeit voraussetze. Sie beschrieb die verschiedenen M(cid:246)glichkeiten, wie diese ihrer Ansicht nach erreicht werden kann. Nach Eingang der Antworten wird die Kommission entscheiden, ob weitere Schritte erforderlich sind, um eine korrekte Umsetzung der Verpflichtung der verwaltungstechnischen Unabh(cid:228)ngigkeit der (cid:220)bertragungsnetz- betreiber in allen Mitgliedstaaten sicherzustellen. Bisher sind die Mitgliedstaaten jedoch nicht verpflichtet, die juristische Unabh(cid:228)ngigkeit der (cid:220)bertragungs- netzbetreiber oder eine Trennung der Eigent(cid:252)merschaft der Monopolt(cid:228)tigkeit von Erzeugung und Vertei- lung vorzuschreiben. Die Kommission kann daher auf der Grundlage der Richtlinie von den nationalen (cid:220)berwachungsbeh(cid:246)rden nicht verlangen, da(cid:223) sie die juristische Unabh(cid:228)ngigkeit der TSO sicherstellen m(cid:252)ssen. 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/35 Die Kommission stimmt mit dem Herrn Abgeordneten darin (cid:252)berein, da(cid:223) es von grundlegender 3. Bedeutung f(cid:252)r die Entwicklung eines echten Wettbewerbs im Elektrizit(cid:228)tsbinnenmarkt ist, wirtschaftlich sensible Informationen vertraulich zu behandeln. Daher ist Artikel 9 der Richtlinie so wichtig. Die Kommission wird sicherstellen, da(cid:223) diese Bestimmung von den Mitgliedstaaten ordnungsgem(cid:228)(cid:223) angewen- det wird. Sie wird ferner die Wettbewerbsregeln in den F(cid:228)llen anwenden, in denen eine marktbeherr- schende Stellung mi(cid:223)braucht wird. (2001/C 53 E/038) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0867/00 von Michael Cashman (PSE) an die Kommission (16. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Charterschiffe in griechischen Gew(cid:228)ssern Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 6 Absatz 3 der Ratsverordnung (EWG) Nr. 3577/92 (1) gilt f(cid:252)r Griechenland eine Sonder- regelung bis zum 1. Januar 2004. Bedeutet dies, da(cid:223) Griechenland das Recht hat, Charterschiffe in seinen Hoheitsgew(cid:228)ssern nur dann zuzulassen, wenn sie in Griechenland registriert sind (unter griechischer Flagge fahren) und der Kapit(cid:228)n Grieche ist? (1) ABl. L 364 vom 12. 12. 1992, S. 7. Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (10. April 2000) Griechenland ist bis zum 1. Januar 2004 in zwei Bereichen der Seekabotage von der Anwendung der Verordnung (EWG) Nr. 3577/92 des Rates vom 7. Dezember 1992 zur Anwendung des Grundsatzes des freien Dienstleistungsverkehrs auf den Seeverkehr in den Mitgliedstaaten (Seekabotage) ausgenommen, und zwar in bezug auf Linienpassagier- und -f(cid:228)hrdienste und auf Bef(cid:246)rderungsdienstleistungen durch Schiffe von weniger als 650 BRZ bei der Inselkabotage. Demnach k(cid:246)nnen die griechischen Beh(cid:246)rden solche Dienstleistungen in Griechenland registrierten Schiffen vorbehalten, die unter griechischer Flagge fahren. In einem anderen Mitgliedstaat registrierte Charterschiffe von weniger als 650 BRZ, die unter der Flagge eines anderen Mitgliedstaates fahren, k(cid:246)nnen daher bis zu diesem Zeitpunkt von der griechischen Inselkabotage ausgeschlossen werden. Die Anforderung, da(cid:223) der Kapit(cid:228)n die griechische Staatsangeh(cid:246)rigkeit haben mu(cid:223), ist nach Ansicht der Kommission nicht unvereinbar mit dem Gemeinschaftsrecht. Angesichts der Tatsache, da(cid:223) der Kapit(cid:228)n eines Schiffes an Bord hoheitliche Aufgaben wahrnimmt (beispielsweise in bezug auf Ermittlungen im Falle von an Bord begangenen Straftaten, Disziplinargewalt und Befugnisse in bezug auf den zivilrechtlichen Status von Passagieren), gilt f(cid:252)r diesen Posten nach Ansicht der Kommission die Ausnahmeregelung des Artikels 39 Absatz 3 (ex-Artikel 48) EG-Vertrag (siehe schriftliche Erkl(cid:228)rungen der Kommission in der Rechtssache C-334/94 Kommission/Frankreich (Urteil vom 7. M(cid:228)rz 1996)). (2001/C 53 E/039) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0872/00 von Alejandro Agag Longo (PPE-DE) an die Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Zugang der Schulen zum Internet Am 28. Februar d. J. hat die Kommission dem Pr(cid:228)sidenten des Rates ihren Beitrag f(cid:252)r den bevorstehenden Gipfel in Lissabon (cid:252)ber die Reform und die Besch(cid:228)ftigung (cid:252)bermittelt. Darin wurde u. a. als priorit(cid:228)res Ziel festgesetzt, da(cid:223) alle Schulen im Jahr 2001 Zugang zum Internet haben sollen


title: Kommissionens förordning (EG) nr 611/2000 av den 22 mars 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 74/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 611/2000 av den 22 mars 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (2) produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och av följande skäl: (1) I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 23 mars 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 22 mars 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 74/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 till kommissionens förordning av den 22 mars 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr Kod för tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonvärde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 220 600 624 999 052 220 600 999 039 388 400 404 508 512 528 720 999 052 388 400 512 528 720 999 154,0 109,3 131,7 109,0 130,6 146,6 128,7 309,8 309,8 109,0 48,8 116,0 91,3 48,3 35,7 38,1 31,0 41,1 52,1 41,0 33,7 71,3 66,1 57,0 90,1 95,2 93,8 88,2 83,1 95,2 99,7 56,6 87,7 77,4 72,3 106,6 69,8 71,6 71,3 78,2 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2543/1999 (EGT L 307, 2. 12. 1999, s. 46). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”


title: QUESTION ÉCRITE E-0863/00 posée par Gianfranco Dell'Alba (TDI) à la Commission. Compatibilité du statut du Monte dei Paschi de Sienne avec la loi no 461 de 1998 et la réglementation européenne en matière de marché intérieur et de concurrence.

eurovoc_concepts:
Italy
appointment of staff
bank
competence of the Member States
competition law
infringement of EU law

text: C 26 E/122 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/151) QUESTION (cid:201)CRITE E-0863/00 posØe par Gianfranco Dell(cid:146)Alba (TDI) (cid:224) la Commission (22 mars 2000) Objet: CompatibilitØ du statut du Monte dei Paschi de Sienne avec la loi no 461 de 1998 et la rØglementation europØenne en matiŁre de marchØ intØrieur et de concurrence Samedi 5 fØvrier 2000 la Fondation du Monte dei Paschi de Sienne a approuvØ son nouveau statut, comme le prØvoit la loi no 461 du 23 dØcembre 1998, en dØcidant que cinq membres nommØs par la commune, quatre par la province et un par la rØgion font partie du Conseil d(cid:146)administration de la Fondation, ce qui exclut donc les membres nommØs par d(cid:146)autres organes; La loi no 461, le dØcret d(cid:146)application et l(cid:146)acte d(cid:146)orientation prØvoient que les Conseils d(cid:146)administration de telles fondations bancaires doivent comporter une reprØsentation adØquate du territoire et des catØgories et personnalitØs professionnelles au-del(cid:224) des organismes locaux; Aucun autre statut de fondations bancaires n(cid:146)a estimØ que les reprØsentations nommØes par les organismes locaux couvraient l(cid:146)ensemble des reprØsentations prØsentes dans cette Fondation; Le statut n(cid:146)ayant prØvu aucune clause d(cid:146)incompatibilitØ, la prØsence au sein du Conseil d(cid:146)administration de personnes ayant participØ (cid:224) sa nomination, comme le maire de Sienne, serait lØgitime; La loi no 461 dØj(cid:224) citØe et le dØcret d(cid:146)application prØvoient l(cid:146)indØpendance et l(cid:146)absence de conflit d(cid:146)intØrŒt, et que dŁs lors les administrateurs ou les fonctionnaires des organes de nomination ne peuvent pas faire partie des organes des Fondations; La Commission europØenne examine actuellement la compatibilitØ de la loi italienne no 461 relative aux opØrations de restructuration bancaire avec les normes europØennes; La Commission estime-t-elle que le statut de la Fondation Monte dei Paschi et plus prØcisØment les deux faits examinØs sont compatibles avec les dispositions ad hoc du traitØ et avec la rØglementation communautaire en matiŁre de concurrence et de marchØ intØrieur? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (8 mai 2000) La Commission est en train d(cid:146)examiner la compatibilitØ de la loi italienne no 461/98 avec les rŁgles en matiŁre de concurrence et notamment celles concernant les aides d(cid:146)(cid:201)tat. la Commission a envoyØ aux AprŁs avoir examinØ les documents remis par les autoritØs italiennes, autoritØs italiennes, le 23 mars 2000, une demande de renseignements supplØmentaires au regard des avantages fiscaux prØvus par ladite loi en faveur des fondations bancaires et des banques soumises (cid:224) des opØrations de concentration. Le problŁme soulevØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire regarde la compatibilitØ du statut d(cid:146)une fondation bancaire (celle du Monte dei Paschi de Sienne) avec la loi no 461/98, en ce qui concerne la nomination des reprØsentants des autoritØs locales au sein du conseil d(cid:146)administration de la fondation en question. Un tel problŁme de compabilitØ d(cid:146)un acte d(cid:146)une fondation bancaire avec une loi de l(cid:146)(cid:201)tat italien ne relŁve pas des rŁgles en matiŁre d(cid:146)aides d(cid:146)(cid:201)tat ou de rØalisation du marchØ unique des services bancaires. Il se situe donc en dehors de la compØtence de la Commission et relŁve de la compØtence de la juridiction nationale


title: Regolamento (CE) n. 615/2000 della Commissione, del 22 marzo 2000, che fissa i prezzi minimi di vendita delle carni bovine messe in vendita nel quadro della gara di cui al regolamento (CE) n. 397/2000

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention agency
minimum price
selling price

text: L 74/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 23. 3. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 615/2000 DELLA COMMISSIONE del 22 marzo 2000 che fissa i prezzi minimi di vendita delle carni bovine messe in vendita nel quadro della gara di cui al regolamento (CE) n. 397/2000 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1254/1999 del Consiglio, del 17 maggio 1999, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), in particolare l'articolo 28, paragrafo 2, (3) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per le carni bovine, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: considerando quanto segue: Articolo 1 (1) (2) Sono stati messi in vendita mediante gara determinati quantitativi di carni bovine, fissati dal regolamento (CE) n. 397/2000 della Commissione (2). A norma dell'articolo 9 del regolamento (CEE) n. 2173/ 79 della Commissione (3), modificato da ultimo dal rego- lamento (CE) n. 2417/95 (4), i prezzi minimi di vendita per le carni oggetto di gara devono essere fissati tenuto conto delle offerte pervenute. I prezzi minimi di vendita da applicare per le carni bovine per la gara prevista dal regolamento (CE) n. 397/2000 per la quale il termine di presentazione delle offerte è scaduto il 13 marzo 2000 sono stati fissati nell'allegato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 23 marzo 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 22 marzo 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 21. (2) GU L 50 del 23. 2. 2000, pag. 3. (3) GU L 251 del 5. 10. 1979, pag. 12. (4) GU L 248 del 14. 10. 1995, pag. 39. 23. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 74/9 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Προϊόντα Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio mínimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise ausgedrückt in EUR/Tonne Ελάχιστες πωλήσεις εκφραζόµενες σε Ευρώ ανά τόνο Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprimés en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Preço mínimo expresso em euros por tonelada Vähimmäishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND — Vorderviertel I ESPAÑA PORTUGAL — Hinterviertel I — Vorderviertel II — Hinterviertel II — Cuartos traseros — Quasrtos dianteiros — Quartos traseiros 1 095 1 803 1 030 1 753 2 164 — — b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött IRELAND — Intervention fillet (INT 15) — Intervention striploin (INT 17) — Intervention rump (INT 16) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention flank (INT 18) — Intervention forerib (INT 19) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention thick flank (INT 12) — Intervention forequarter (INT 24) — Intervention topside (INT 13) — Intervention shin (INT 21) — Intervention thank (INT 11) 14 755 8 401 4 380 3 539 1 211 3 917 1 913 1 337 3 205 1 827 3 334 1 721 1 721


title: Reglamento (CE) n° 612/2000 de la Comisión, de 22 de marzo de 2000, por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 23. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 74/3 REGLAMENTO (CE) No 612/2000 DE LA COMISIÓN de 22 de marzo de 2000 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2038/1999 del Consejo, de 13 de septiembre de 1999, por el que se establece la organización común de mercados en el sector del azúcar (1), Visto el Reglamento (CE) no 1422/95 de la Comisión, de 23 de junio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de aplicación para la importación de melaza en el sector del azúcar y se modifica el Reglamento (CEE) no 785/68 (2) y, en particular, el apartado 2 de su artículo 1 y el apartado 1 de su artículo 3, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) El Reglamento (CE) no 1422/95 establece que el precio de importación cif de melaza, en lo sucesivo denomi- nado «precio representativo», se fijará de acuerdo con el Reglamento (CEE) no 785/68 de la Comisión (3). Este precio se considerará fijado para la calidad tipo mencio- nada en el artículo 1 del citado Reglamento. El precio representativo de la melaza se calcula para un punto de paso de frontera de la Comunidad, que es Amsterdam; que dicho precio debe calcularse a partir de favorables en el las posibilidades de compra más mercado mundial, establecidas sobre la base de las coti- zaciones o precios de este mercado, ajustados en función de las posibles diferencias de calidad en relación con la calidad tipo. La calidad tipo de la melaza quedó estable- cida en el Reglamento (CEE) no 785/68. Para la observación de las posibilidades de compra más favorables en el mercado mundial, debe tenerse en cuenta toda la información relativa a las ofertas reali- zadas en el mercado mundial, los precios registrados en mercados importantes de los terceros países y las opera- ciones de venta celebradas en el marco de intercambios internacionales de las que tenga conocimiento la Comi- sión, ya sea a través de los Estados miembros o por sus propios medios. Al realizar dicha comprobación, la Comisión puede, en virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Reglamento (CEE) no 785/68, basarse en una media de varios precios, siempre que dicha media pueda considerarse representativa de la tendencia efectiva del mercado. únicamente se refiera a una pequeña cantidad no repre- sentativa del mercado. Asimismo, deben excluirse los precios de oferta que no puedan considerarse representa- tivos de la tendencia efectiva del mercado. Con objeto de obtener datos comparables relativos a la melaza de calidad tipo, es conveniente, según la calidad de la melaza ofrecida, aumentar o disminuir los precios en función de los resultados obtenidos mediante la apli- cación del artículo 6 del Reglamento (CEE) no 785/68. Con carácter excepcional, un precio representativo puede mantenerse al mismo nivel durante un período limitado cuando el precio de oferta que haya servido de base para la fijación precedente del precio representativo no sea conocido por la Comisión y los precios de oferta disponibles que no parezcan suficientemente representa- tivos de la tendencia efectiva del mercado impliquen modificaciones bruscas y considerables del precio repre- sentativo. Cuando exista una diferencia entre el precio desencade- nante del producto de que se trate y el precio representa- tivo, deberán fijarse derechos de importación adicionales en las condiciones mencionadas en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1422/95. En caso de suspensión de los derechos de importación según lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95, es preciso fijar importes específicos para estos derechos. La aplicación de las presentes disposiciones conduce a fijar los precios representativos y los derechos adicio- nales de importación de los productos de que se trate, tal como se indica en el anexo del presente Reglamento. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar. (5) (6) (7) (8) (9) HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los precios representativos y los derechos adicionales aplica- bles en la importación de los productos mencionados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1422/95 quedan fijados tal como se indica en el anexo. (4) La Comisión no debe tener en cuenta la citada informa- ción cuando la mercancía no sea de calidad sana, cabal y comercial, o cuando el precio indicado en la oferta Artículo 2 (1) DO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) DO L 141 de 24. 6. 1995, p. 12. (3) DO L 145 de 27. 6. 1968, p. 12. El presente Reglamento entrará en vigor el 23 de marzo de 2000. L 74/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 23. 3. 2000 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 22 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión al Reglamento por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales aplicables a la importación de melaza en el sector del azúcar ANEXO Código NC Importe del precio representativo por 100 kg netos de producto Importe del derecho adicional por 100 kg netos de producto (en EUR) Importe del derecho aplicable a la importación por el hecho de la suspensión contemplada en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95 por 100 kg netos de producto (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,76 7,94 0,00 — — 0,27 (1) Fijación por la calidad tipo establecida en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 785/68, modificado. (2) Este importe sustituye, de conformidad con el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95, el tipo de los derechos del arancel aduanero común fijado para estos productos


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0976/00 af Ursula Schleicher (PPE-DE) til Kommissionen. Fortsættelse af byggeprojekter i naturparken Sintra-Cascais i Portugal.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Lisbon and the Tagus Valley
Portugal
protected area
urbanisation

text: C 374 E/194 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/227) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0972/00 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen (31. marts 2000) Om: F(cid:230)llesskabsstłtte Mere end 150 arbejdstagere fra »LISNAVE (cid:129) Estaleiros Navais de Lisboa, Sarl«, har i mere end 15 (cid:229)r ventet p(cid:229) genans(cid:230)ttelse i virksomheden efter ufrivilligt at v(cid:230)re blevet afskediget. Ifłlge forlydender har imidlertid hverken LISNAVE eller GESTNAVE (cid:129) Servi(cid:231)os Industriais, SA, virk- somhedens efterfłlger, modtaget f(cid:230)llesskabsstłtte. P(cid:229) baggrund af ovenn(cid:230)vnte bedes Kommissionen besvare fłlgende: 1. Hvilke virksomheder har modtaget f(cid:230)llesskabsstłtte, og i bekr(cid:230)ftende fald hvilken form for stłtte? 2. Blev tildelingen af f(cid:230)llesskabsstłtte gjort betinget af nłdvendigheden af at bevare arbejdspladser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (26. maj 2000) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (2000/C 374 E/228) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0976/00 af Ursula Schleicher (PPE-DE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Forts(cid:230)ttelse af byggeprojekter i naturparken Sintra-Cascais i Portugal Som svar p(cid:229) min skriftlige forespłrgsel E-1977/99 (1) meddelte Margot Wallstr(cid:246)m, at hun har registreret de af mig anfłrte tilf(cid:230)lde og har anmodet de portugisiske myndigheder om oplysninger. Har Kommissionen kendskab til, at de anfłrte byggeprojekter, is(cid:230)r i omr(cid:229)derne Cabo Raso og Abano, (cid:129) til trods for de ansvarlige nationale myndigheders modstridende oplysninger (cid:129) stadig forts(cid:230)tter og allerede har medfłrt betydelige skader for naturparken, hvilket er synligt for enhver, og som de portugisiske medier gentagne gange har p(cid:229)peget? (1) EFT C 219 E af 1. 8. 2000, s. 57. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (19. april 2000) Kommissionen kan oplyse det (cid:230)rede medlem, at den omtalte sag, nemlig gennemfłrelsen af to bygge- projekter i henholdsvis Cabo Raso og Abano, som ligger inden for Sintra/Cascais-naturparken, der af de portugisiske myndigheder er foresl(cid:229)et som omr(cid:229)de af betydning for F(cid:230)llesskabet, er registreret under nr. 1999/2275. Efter en n(cid:230)rmere gennemgang af sagen henledte Kommissionen ved brev af 4. januar 2000 de portugisiske myndigheders opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) de forpligtelser, der fłlger af direktiv 92/43/E(cid:216)F (habitatdirektivet) (1) og 85/337/E(cid:216)F (VVM-direktivet) (2). Ved samme brev bad Kommissionen ligeledes de p(cid:229)g(cid:230)ldende myndighe- der om at fremkomme med deres bem(cid:230)rkninger til situationen. De har endnu ikke reageret p(cid:229) denne henvendelse. 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/195 P(cid:229) młdet d. 21. marts 2000 vurderede Kommissionen, at gennemfłrelsen af projekterne var i modstrid med de n(cid:230)vnte direktiver og besluttede at viderebehandle sagen efter EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169). (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992. (2) EFT L 175 af 5. 7. 1985. (2000/C 374 E/229) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0977/00 af Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Situationen i den europ(cid:230)iske skibsbygningssektor En delegation fra Kommissionen har i februar og marts 2000 afholdt młder med de koreanske myndigheder for endnu en gang at give udtryk for den dybe bekymring, der hersker i den europ(cid:230)iske skibsbygningssektor over den illoyale konkurrence, som dette land efter alt at dłmme praktiserer, og som har bragt den europ(cid:230)iske skibsbygningssektor til desperationens rand. Kan Kommissionen redegłre for, hvilke emner der er behandlet, og hvorfor man ikke er n(cid:229)et til enighed? Hvilke foranstaltninger p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at tr(cid:230)ffe inden for en n(cid:230)r fremtid p(cid:229) baggrund af den desperate situation, som sektoren befinder sig i? Er USA og Japan enige i Kommissionens klager, da situationen ikke kun berłrer Europa? P(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at indbringe spłrgsm(cid:229)let for Verdenshandelsorganisationen med stłtte fra den europ(cid:230)iske skibsbygningsindustri, s(cid:229)fremt Korea opretholder sin urokkelige holdning? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pascal Lamy (18. april 2000) Kommissionen deler det (cid:230)rede medlems bekymringer for den europ(cid:230)iske skibsbygningssektor. Som opfłlgning p(cid:229) konklusionerne af R(cid:229)dets samling (industri) den 9. november 1999 har Kommissionen indledt en dialog med Korea med henblik p(cid:229) at stoppe de illoyale metoder, der anvendes inden for koreansk skibsbyggeri. Kommissionen har haft tre młder med Korea i henholdsvis Paris i december 1999, Seoul i februar 2000 og endelig Bruxelles den 14. til den 16. marts 2000. Form(cid:229)let med disse drłftelser var at f(cid:229) Korea til at indg(cid:229) nogle v(cid:230)sentlige forpligtelser, s(cid:229)ledes at der kan skabes stabilitet p(cid:229) verdens- markedet for skibsbyggeri, hvilket igen vil łge muligheden for at h(cid:230)ve priserne. Derfor skulle Korea give tilsagn om hverken at hj(cid:230)lpe landets skibsv(cid:230)rfter i vanskeligheder, eller give sektoren statsstłtte, hverken i direkte eller indirekte form. Ligeledes skulle der gives tilsagn om finansiel gennemsigtighed og overholdelse af internationale regnskabsstandarder. Korea fremsendte den 29. marts 2000 en aftaleprotokol, hvoraf det fremg(cid:229)r, at det accepterer Kommis- sionens forslag med f(cid:229) undtagelser. Skulle der blive indg(cid:229)et en aftale inden for n(cid:230)r fremtid, vil Kommissionen sammen med den europ(cid:230)iske industri og medlemsstaterne fłre nłje kontrol med, at Korea indfrier sine forpligtelser. Den europ(cid:230)iske industri har udtalt, at hvis forpligtelserne ikke indfries, eller der ikke opn(cid:229)s konkrete resultater p(cid:229) markedet, vil den indgive en klage over den koreanske subsidiepraksis til Kommissionen i medfłr af forordningen om handelshindringer, n(cid:230)rmere betegnet R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 3286/94 af 22. december 1994, om fasts(cid:230)ttelse af f(cid:230)llesskabsprocedurer p(cid:229) omr(cid:229)det for den f(cid:230)lles handelspolitik med henblik p(cid:229) at sikre udłvelsen af F(cid:230)llesskabets rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi (WTO) (1). Hvis klagen indeholder tilstr(cid:230)kkelige beviser,


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0889/00 υποβολή: Bart Staes (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Αξιολόγηση της κρίσης διοξίνης στο Βέλγιο.

eurovoc_concepts:
Belgium
European social policy
animal feedingstuffs
food safety
toxic substance

text: 13. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 46 E/71 Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (23 Mai(cid:138)oy 2000) To tre·xon koinotiko· kanonistiko· plai·sio gia ta tro·fima perilamba·nei, genika·, eparkei·w apaith·seiw o·son afora· thn eggy·hsh thw asfa·leiaw tvn zvotrofv·n. H Epitroph· plhroforei· ton ajio·timo boyleyth· o·ti e·xoyn orisuei· aysthroi· kano·new gia th dia·uesh sthn agora· kai th sh·mansh tvn zvotrofv·n, gia thn paroysi·a anepiuy·mhtvn oysiv·n kai proi¤o·ntvn stiw zvotrofe·w, gia tiw synuh·kew poy pre·pei na plhroy·n oi mona·dew paraskeyh·w zvotrofv·n kai gia toyw ele·gxoyw poy pre·pei na pragmatopoioy·ntai gia thn eggy·hsh thw asfa·leiaw tvn zvotrofv·n. Xvri·w amfiboli·a, oi apaith·seiw ayte·w pre·pei na efarmo·zontai orua· prokeime·noy na ei·nai apotelesmatike·w kai h nomouesi·a, an den efarmostei· svsta·, den mporei· na prolamba·nei o·la ta peristatika· h· tiw para·nomew drasthrio·thtew poy ui·goyn thn asfa·leia tvn zvotrofv·n kai thw diatrofikh·w alysi·daw. H e·lleich esvterikv·n ele·gxvn (kale·w praktike·w kata· thn paraskeyh·, i·dioi e·legxoi, sxe·dia e·ktakthw ana·gkhw) kai h e·lleich mhxanismv·n ani·xneyshw epitre·poyn thn ana·ptyjh moly·nsevn kai thn eja·plvsh· toyw se olo·klhrh th diatrofikh· alysi·da. Gia ton lo·go ayto·, ei·nai anagkai·o na orisuoy·n oi de·oysew apaith·seiw kai e·legxoi poy ua epitre·poyn ton e·gkairo entopismo· tvn problhma·tvn kai thn taxei·a dra·sh apokata·stash·w toyw. (cid:201)xei katastei· safe·w o·ti h biomhxani·a paraskeyh·w kai promh·ueiaw zvotrofv·n pre·pei na ypo·keitai se aysthro·terew apaith·seiw kai ele·gxoyw, symperi- lambanome·nhw thw epi·shmhw anagnv·rishw o·lvn tvn mona·dvn paragvgh·w zvotrofv·n. Epi·shw, oi diata·jeiw sxetika· me toyw epi·shmoyw ele·gxoyw se euniko· kai koinotiko· epi·pedo, oi apaith·seiw o·son afora· tiw trofe·w poy mporoy·n na xrhsimopoioy·ntai gia th diatrofh· tvn zv·vn, ta o·ria kai oi e·legxoi gia anepiuy·mhtew oysi·ew pre·pei na enisxyuoy·n. Epi· toy paro·ntow ejeta·zetai ayto·w o mh plh·rhw kata·logow dynatoth·tvn belti·vshw toy tre·xontow kanonistikoy· plaisi·oy. H eje·tash· toy enta·ssetai sthn parakoloy·uhsh toy leykoy· bibli·oy gia thn asfa·leia tvn trofi·mvn (1). (1) COM(1999)719 teliko·. (2001/C 46 E/075) GRAPTH ERVTHSH E-0889/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (22 Marti·oy 2000) Ue·ma: Ajiolo·ghsh thw kri·shw dioji·nhw sto Be·lgio H H kri·sh thw dioji·nhw poy e·plhje to Be·lgio kate·sthse gia a·llh mia fora· safe·w po·so eypauh·w ei·nai h trofikh· alysi·da kai o sxetiko·w e·legxow. Mia ajiolo·ghsh, o·pvw ayth· poy pragmatopoi·hse h apokaloy·menh epitroph· dioji·nhw thw Boylh·w tvn Antiprosv·pvn, ende·xetai na symba·lei sthn eja·leich orisme·nvn problhma·tvn. To·so h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh o·so kai ta 15 kra·th me·lh thw mporoy·n na diadramati·soyn sxetikv·w shmantiko· ro·lo. Oi ellei·ceiw poy apariumoy·ntai se 9 seli·dew perilamba·noyn thn ajiopro·sekth pro·tash sy·mfvna me thn opoi·a: «Ta systh·mata gia thn ypoxre·vsh eidopoih·sevw tvn kratv·n melv·n thw Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvshw se peri·ptvsh moly·nsevw tvn zvotrofv·n den ei·nai tayto·shma». Fronei· a·rage h Epitroph·, o·pvw kai h epitroph· dioji·nhw, o·ti to kanonistiko· plai·sio gia thn ypoxre·vsh eidopoih·sevw tvn arxv·n thw Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh den eparkei·; a) Se peri·ptvsh arnhtikh·w apanth·sevw, poia· epixeirh·mata proba·lei h Epitroph· proaspizo·menh thn apotele- smatiko·thta toy kanonistikoy· plaisi·oy gia thn ypoxre·vsh eidopoih·sevw, e·nanti tvn isxyrismv·n thw epitroph·w dioji·nhw; b) Se peri·ptvsh katafatikh·w apanth·sevw, ei·nai diateueime·nh h Epitroph· na epife·rei tropopoih·seiw sto kanonistiko· plai·sio gia thn ypoxre·vsh eidopoih·sevw prokeime·noy na katastei· dynath· h pro·lhch kai/h· h antimetv·pish thw kri·shw; C 46 E/72 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 13. 2. 2001 Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Mai(cid:138)oy 2000) H odhgi·a toy Symboyli·oy 95/53/EK thw 25hw Oktvbri·oy 1995 gia ton kauorismo· tvn arxv·n orga·nvshw tvn epi·shmvn ele·gxvn ston tome·a thw diatrofh·w tvn zv·vn (1) pare·xei thn nomikh· ba·sh sxetika· me tiw a·mesew koinopoih·seiw sxetika· me paraba·seiw ston tome·a thw diatrofh·w tvn zv·vn sthn Epitroph· ei·te o·tan diapistv·non- tai paratypi·ew kata· th dia·rkeia ele·gxvn sthn eisagvgh· kai oi paratypi·ew odhgoy·n sthn apo·rrich forti·oy h· o·tan h diadikasi·a epi·lyshw problhma·tvn metajy· kratv·n melv·n den ei·nai ikanh· na ly·sei to pro·blhma kai diapistv·nontai epaneilhmme·new paratypi·ew kata· th dia·rkeia ele·gxvn ston to·po proorismoy·. Se peri·ptvsh mo·lynshw zvotrofv·n e·xoyn uespisuei· diata·jeiw gia ypoxrevtikh· koinopoi·hsh prow thn Epitroph· sy·mfvna me thn odhgi·a toy Symboyli·oy 1999/29/EK thw 22 Oktvbri·oy 1999 sxetika· me tiw anepiuy·mhtew oysi·ew kai proi¤o·nta sth diatrofh· tvn zv·vn (2). Vsto·so, h ypoxre·vsh koinopoi·hshw efarmo·zetai mo·no se periptv·seiw poy emple·kontai perisso·tera apo· e·na kra·th me·lh. Epiple·on, h odhgi·a toy Symboyli·oy 90/425/EOK thw 26hw Ioyni·oy 1990 sxetika· me toyw kthniatrikoy·w kai zvotexnikoy·w ele·gxoyw poy efarmo·zontai sto endokoinotiko· empo·rio orisme·nvn zv·ntvn zv·vn kai proi¤o·ntvn me prooptikh· thn ylopoi·hsh thw esvterikh·w agora·w (3) apaitei· apo· ta kra·th me·lh na koinopoioy·n ame·svw ta a·lla kra·th me·lh kai sthn Epitroph· opoiadh·pote no·so h· a·llh aiti·a poy mporei· na ekue·sei se sobaro· ki·ndyno zv·a h· thn anurv·pinh ygei·a sthn epikra·teia· thw. Oi o·roi gia tiw koinopoih·seiw ei·nai jeka·uaroi molono·ti periorisme·noi sthn koinotikh· nomouesi·a. Epiple·on, prokeime·noy na symplhrvuoy·n kai na beltivuoy·n oi tre·xoysew diata·jeiw o·pvw proble·petai sto leyko· bibli·o gia thn asfa·leia tvn trofi·mvn (4) h Epitroph· yioue·thse stiw 21 Mai(cid:138)oy 2000 pro·tash (5) pro·tash gia thn tropopoi·hsh thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 95/53/EK kai thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 1999/29/EK. Sy·mfvna me thn pro·tash, plhrofori·ew se peri·ptvsh epei·goysaw kata·stashw sxetika· me proi¤o·nta poy xrhsimopoioy·ntai gia th diatrofh· tvn zv·vn, ua antalla·ssontai me·sv systh·matow e·gkairhw proeidopoi·hshw o·son afora· ta tro·fima poy e·xoyn uespisuei· apo· thn odhgi·a toy Symboyli·oy 92/59/EK thw 29hw Ioyni·oy 1992 gia thn genikh· asfa·leia tvn proi¤o·ntvn (6). Eidiko·tera, ta kra·th me·lh ua kaloy·ntai na plhroforoy·n thn Epitroph· mo·liw diapistv·netai sobarh· mo·lynsh h· ki·ndynow mo·lynshw kai e·xei ejaplvuei· stiw zvotrofe·w kai sthn trofikh· alysi·da h· ei·nai piuano·n na ejaplvuei· se a·llew xv·rew kai na pare·xoyn tiw en lo·gv plhrofori·ew se enarmonisme·nh morfh·. Epiple·on, ta kra·th me·lh ua kaloy·ntai epi·shw na plhroforoy·n thn Epitroph· se peri·ptvsh ay·jhshw thw syxno·thtaw sygkekrime·nhw mo·lynshw h· kindy·noy. Sto leyko· bibli·o gia thn asfa·leia tvn trofi·mvn h Epitroph· e·xei epi·shw anafe·rei thn pro·uesh ypobolh·w pro·tashw gia oloklhrvme·no sy·sthma e·gkairhw proeidopoi·hshw poy ua kaly·ptei to·so ton tome·a tvn zvotrofv·n o·so kai tvn trofi·mvn vw epiple·on belti·vsh poy ua enta·ssetai sto pney·ma thw prose·ggishw «zvotrofe·w (cid:129) tro·fima». EE L 265 thw 8. 11. 1995. EE L 115 thw 4. 5. 1999. EE L 224 thw 18. 8. 1990. (1) (2) (3) (4) COM(1999)719 teliko·. (5) COM(2000)162 teliko·. (6) EE L 228 thw 11. 8. 1992. (2001/C 46 E/076) GRAPTH ERVTHSH P-0899/00 ypobolh·: Theresa Villiers (PPE-DE) prow thn Epitroph· (16 Marti·oy 2000) Ue·ma: Oma·da Forologikh·w Politikh·w Ua mporoy·se h Epitroph· na anaferuei· sto pedi·o armodioth·tvn kai th sy·nuesh thw Oma·daw Forologikh·w 1. Politikh·w; Ti ue·mata ejeta·suhkan kata· th De·kath Synedri·ash thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w poy diejh·xuh stiw 2. 2 Marti·oy 2000, poia h·tan ta sympera·smata kai poioi pare·sthsan sth synedri·ash ayth·;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0870/00 von Alejandro Agag Longo (PPE-DE) an die Kommission. österreichisches Stabilitätsprogramm.

eurovoc_concepts:
Austria
stability pact

text: 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/175 Dieses Verhalten widerspricht allen Grunds(cid:228)tzen von Toleranz und Gleichstellung aller Menschen, unbe- schadet ihrer Rasse, Nationalit(cid:228)t, Geschlecht und religi(cid:246)sen Grunds(cid:228)tzen. Offenkundig werden hierbei (cid:214)sterreichs Rechte verletzt, wenn den B(cid:252)rgern der Zugriff zu Waren und Dienstleistungen verweigert wird. Die Kommission wird wegen der Dringlichkeit gebeten mitzuteilen, welchen Ma(cid:223)nahmen sie dieser EU- widrigen Diskriminierung (cid:246)sterreichischer Staatsb(cid:252)rger, und somit Unionsb(cid:252)rger, entgegenstellen will. Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (15. Mai 2000) ist ein Grundprinzip, das eine Diskriminierung aufgrund der Nationalit(cid:228)t Die Dienstleistungsfreiheit verbietet. Das Prinzip gilt f(cid:252)r die nationalen Beh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten und f(cid:252)r Einrichtungen, die in kollektiver Weise Regeln f(cid:252)r bestimmte Berufsgruppen aufstellen. Nach den Erkenntnissen der Kommission handelt es sich bei den vom Herrn Abgeordneten beschriebenen Vorg(cid:228)ngen um die Initiative eines Wirtschaftsteilnehmers; sie beruhen nicht auf einer Anordnung der belgischen Beh(cid:246)rden (cid:252)ber die T(cid:228)tigkeit der Taxifahrer. Somit hat die Kommission keine juristische Handhabe, um den diskriminatorischen Ma(cid:223)nahmen ein Ende zu setzen. Allerdings f(cid:228)llt Privatverhalten dieser Art, welches die Kunden aufgrund ihrer Nationalit(cid:228)t diskriminiert, in die Zust(cid:228)ndigkeit der nationalen Gerichte. Die Betroffenen k(cid:246)nnten gegen dieses Verhalten entweder strafrechtlich vorgehen (bei der Staatsanwaltschaft Br(cid:252)ssel unter Beitritt zum Strafverfahren als Neben- kl(cid:228)ger) oder zivilrechtliche Klage auf Ersatz des immateriellen Schadens einbringen. (2000/C 374 E/206) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0870/00 von Alejandro Agag Longo (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: (cid:246)sterreichisches Stabilit(cid:228)tsprogramm (22. M(cid:228)rz 2000) Am 1. M(cid:228)rz 2000 ist die Frist f(cid:252)r die Einreichung der Stabilit(cid:228)tsprogramme der Mitgliedstaaten abgelaufen. Zu diesem Termin hatte die (cid:246)sterreichische Regierung ihr Programm noch nicht eingereicht. Ist der Kommission bekannt, worauf diese Verz(cid:246)gerung zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren ist und wann die (cid:246)sterreichische Regie- rung beabsichtigt, ihr Programm einzureichen? Antwort von Herrn Solbes Mira im Namen der Kommission (18. April 2000) Die neue Bundesregierung der Republik (cid:214)sterreich wurde am 4. Februar 2000 vereidigt. Sowohl der Haushaltsplan f(cid:252)r das Jahr 2000 als auch das Stabilit(cid:228)tsprogramm werden als besonders vordringliche Fragen behandelt. Der Finanzminister hat den Haushaltsentwurf am 21. M(cid:228)rz 200 im (cid:246)sterreichischen Parlament eingebracht. Unmittelbar nach seinem Amtsantritt teilte er der Kommission schriftlich mit, da(cid:223) die Bundesregierung bis Ende M(cid:228)rz 2000 nach Vorlage des Haushaltsplans eine Fortschreibung des Stabilit(cid:228)tsprogramms vorlegen werde, die bereits mit den L(cid:228)ndern und Gemeinden er(cid:246)rtert worden sei


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0988/00 af Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen. Spildevand og små mejerier.

eurovoc_concepts:
application of EU law
dairy farm
water treatment

text: C 26 E/138 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 enstemmighed«), hovedsagelig er institutionelle bestemmelser, og den har foresl(cid:229)et, at n(cid:230)sten alle de retsgrundlag, som głr det muligt for F(cid:230)llesskabet at handle p(cid:229) sine forskellige kompetenceomr(cid:229)der, fra nu af skal indeholde bestemmelser om beslutningstagning med kvalificeret flertal. Den mener, at dens udtalelse s(cid:229)ledes l(cid:230)gger sig t(cid:230)t op Europa-Parlamentets beslutning om dets forslag til regeringskonferencen, som er vedtaget af Parlamentets Udvalg om Forfatningsspłrgsm(cid:229)l (2), der foresl(cid:229)r, at afstemninger med enstem- mighed i R(cid:229)det begr(cid:230)nses til forfatningsm(cid:230)ssige beslutninger (punkt 25. 3 i forslaget til beslutning). (1) Tilpasning af institutionerne med henblik p(cid:229) udvidelsen (cid:129) KOM(2000) 34 endelig udg. (2) Bet(cid:230)nkning A5-0086/2000 (Dimitrakopoulos/Leinen), vedtaget af Udvalget om Forfatningsspłrgsm(cid:229)l den 24. marts 2000. (2001/C 26 E/172) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0988/00 af Neil MacCormick (Verts/ALE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Spildevand og sm(cid:229) mejerier Sm(cid:229) mejerier i Unionens randregioner vil f(cid:229) problemer p(cid:229) kort sigt med at tilpasse produktionsmetoderne, s(cid:229)ledes at de opfylder de krav, der er indeholdt i F(cid:230)llesskabets regulativer og direktiver om spildevand. Problemet med at konvertere overskudsvalle til genbrugsprotein er teknisk gennemfłrligt, men vil tage tid med hensyn til at skabe en kommercielt levedygtig proces, der kan bruges af mindre producenter. Der vil ske ret omfattende skader for sm(cid:229) og mellemstore virksomheder og landbrug og nedgang i besk(cid:230)ftigelses- mulighederne i randregioner, s(cid:229)fremt mejerierne tvinges til at lukke. Dette vil n(cid:230)sten helt sikkert ske, s(cid:229)fremt de skal opfylde de nye normer łjeblikkeligt. Vil Kommissionen positivt vurdere anmodninger om at uds(cid:230)tte en fuldst(cid:230)ndig gennemfłrelse af loven i de tilf(cid:230)lde, hvor afsides beliggenhed garanterer en minimal łkologisk skade som fłlge af en s(cid:229)dan forsinkelse, og hvor produktionen vil blive urimeligt dyr, s(cid:229)fremt der kr(cid:230)ves en łjeblikkelig gennemfłrelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (25. april 2000) P(cid:229) EU-plan reguleres udledningen af industrispildevand fra forarbejdning af m(cid:230)lk af direktiv 91/271/E(cid:216)F om rensning af byspildevand (1). Dette direktiv, der blev vedtaget i 1991, foreskriver i artikel 13, at biologisk nedbrydeligt industrispilde- vand fra virksomheder i visse industrisektorer, herunder m(cid:230)lkesektoren, som ikke ledes til rensningsanl(cid:230)g for byspildevand fłr udledning til vandrecipienten, senest den 31. december 2000 skal opfylde de krav, der er fastsat af den ansvarlige myndighed eller det relevante organ i medlemsstaten. Dette krav vedrłrer spildevand fra industrivirksomheder med en biologisk nedbrydelig organisk forurening p(cid:229) 4000 person(cid:230)- kvivalenter eller mere (person(cid:230)kvivalent er en m(cid:229)leenhed, der svarer til den organiske forurening, der i gennemsnit hver dag pr. person ledes ud gennem husholdningsspildevandet). Den ansvarlige myndighed eller det relevante organ skulle fasts(cid:230)tte krav for udledning af industrispilde- vand senest den 31. december 1993. De p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheder har s(cid:229)ledes haft en frist p(cid:229) syv (cid:229)r til at opfylde bestemmelserne. Direktivet foreskriver ingen mulighed for at uds(cid:230)tte denne frist. Der er ingen f(cid:230)llesskabslovgivning for udledning af industrispildevand i de sektorer, der er omhandlet af direktivet, hvis disse for(cid:229)rsager en forurening p(cid:229) mindre end 4000 person(cid:230)kvivalenter. Kommissionens direktivforslag om rammerne for F(cid:230)llesskabets vandpolitiske foranstaltninger af 15. april 1997 (2) fore- skriver, at der ved s(cid:229)danne udledninger ligeledes skal opn(cid:229)s forh(cid:229)ndstilladelse, hvis de vil kunne f(cid:229) negativ indvirkning p(cid:229) vandrecipienten. (1) EFT L 135 af 30. 5. 1991. (2) EFT C 184 af 17. 6. 1997


title: QUESTION ÉCRITE E-0884/00 posée par Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) à la Commission. Nécessité d'une inspection communautaire pour la certification de poste d'inspection frontalier du port de Laxe (Galice).

eurovoc_concepts:
Galicia
Spain
application of EU law
customs
veterinary inspection

text: 3. 4. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 103 E/5 RØponse (10 novembre 2000) Les mesures auxquelles l(cid:146)Honorable Parlementaire fait rØfØrence ont ØtØ ØnoncØes dans une dØclaration faite par le Premier Ministre portugais, au nom des gouvernements de quatorze (cid:201)tats membres. Le Conseil n(cid:146)est pas liØ par cette dØclaration. Le Conseil ne s(cid:146)est pas prononcØ sur cette question, et il n(cid:146)est donc pas en mesure de rØpondre aux questions soulevØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire. (2001/C 103 E/005) QUESTION (cid:201)CRITE E-0884/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (22 mars 2000) Objet: NØcessitØ d(cid:146)une inspection communautaire pour la certification de poste d(cid:146)inspection frontalier du port de Laxe (Galice) La directive 90/675/CEE (1) du Conseil du 10 dØcembre 1990 fixant les principes relatifs (cid:224) l(cid:146)organisation des contr(cid:244)les vØtØrinaires pour les produits en provenance des pays tiers introduits dans la CommunautØ stipule (cid:224) l(cid:146)article 9, paragraphe 3 que les (cid:201)tats membres doivent soumettre (cid:224) la Commission la liste des postes d(cid:146)inspection frontaliers (PIF). Avant l(cid:146)expiration du dØlai fixØ au 31 mars 1991, l(cid:146)(cid:201)tat espagnol a prØsentØ une liste sur laquelle ne figurait pas le port de Laxe (Galice), alors qu(cid:146)il s(cid:146)agissait d(cid:146)un type de PIF ØnoncØ dans la directive. Ce port, spØcialisØ dans la dØcharge de thonidØs, a tout fait pour se conformer aux exigences requises lui permettant de figurer en tant que poste portuaire d(cid:146)inspection frontalier. En vue d(cid:146)adapter ce port aux conditions exigØes par la rØglementation communautaire, a ØtØ achevØe, en septembre 1994, la construction d(cid:146)un local d(cid:146)inspection destinØ (cid:224) remplir les fonctions ØnoncØes dans la directive. Depuis lors, en violation de l(cid:146)article 9, paragraphe 4 de la directive susmentionnØe, ni la Commission, ni les autoritØs espagnoles compØtentes n(cid:146)ont procØdØ (cid:224) une inspection en vue de vØrifier que les conditions Øtaient respectØes pour agrØer le port de Laxe en tant que poste d(cid:146)inspection frontalier. Cette carence et cette nØgligence de la part des deux administrations ont entra(cid:238)nØ de graves prØjudices Øconomiques, notamment en ce qui concerne les navires frigorifiques. La Commission a-t-elle conscience que les autoritØs espagnoles et elle-mŒme n(cid:146)ont pas agi avec la cØlØritØ qui s(cid:146)imposait? Entend-elle, dans les dØlais les plus brefs, effectuer les dØmarches nØcessaires pour assurer le respect de la rØglementation communautaire afin d(cid:146)inclure le port de Laxe sur la liste des postes d(cid:146)inspection frontaliers? (1) JO L 373 du 31. 12. 1990, p. 1. RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (12 mai 2000) Les postes d(cid:146)inspection frontaliers sont (cid:224) prØsent approuvØs en vertu de la directive 97/78/CE du Conseil, du 18 dØcembre 1997, fixant les principes relatifs (cid:224) l(cid:146)organisation des contr(cid:244)les vØtØrinaires pour les produits en provenance des pays tiers introduits dans la CommunautØ (1), qui abroge et remplace la directive 90/675/CE (2). Les (cid:201)tats membres doivent avoir adoptØ les dispositions lØgislatives nØcessaires (cid:224) la mise en (cid:156)uvre de la directive pour le 1er juillet 1999. L(cid:146)article 6 de la directive 97/78/CE stipule que pour Œtre inscrit dans la liste, le poste d(cid:146)inspection frontalier doit Œtre proposØ par l(cid:146)(cid:201)tat membre aprŁs que l(cid:146)autoritØ compØtente se soit assurØe du respect des exigences de l(cid:146)annexe II de la prØsente directive et de la dØcision 92/525/CEE de la Commission, du 3 novembre 1992, fixant les conditions d(cid:146)agrØment des postes d(cid:146)inspection frontaliers de la CommunautØ chargØs des contr(cid:244)les vØtØrinaires lors de l(cid:146)introduction des produits en provenance de pays tiers (3). Ce poste doit ensuite Œtre inspectØ par la Commission en collaboration avec l(cid:146)autoritØ compØtente de l(cid:146)(cid:201)tat membre concernØ. C 103 E/6 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 4. 2001 Les autoritØs espagnoles n(cid:146)ont pas prØsentØ le port de Laxe comme un poste d(cid:146)inspection frontalier indØpendant, ce qui explique que ce site n(cid:146)a pas ØtØ inspectØ par la Commission. En ce qui concerne la question de savoir si une inspection a ØtØ effectuØe par les autoritØs espagnoles, il serait plus indiquØ d(cid:146)adresser cette question aux autoritØs espagnoles elles-mŒmes. (1) (2) (3) JO L 24 du 30. 1. 1998. JO L 373 du 31. 12. 1990. JO L 331 du 17. 11. 1992. (2001/C 103 E/006) QUESTION (cid:201)CRITE E-1182/00 posØe par Cristiana Muscardini (UEN) (cid:224) la Commission (12 avril 2000) Objet: (cid:201)largissement et sØcuritØ nuclØaire Selon les donnØes de l(cid:146)Agence internationale de l(cid:146)Ønergie atomique, 508 incidents ont eu lieu dans des centrales nuclØaires depuis 1993, (cid:224) savoir plus d(cid:146)un incident pour chacune des 434 centrales en activitØ dans le monde oø 16 % de l(cid:146)Ønergie consommØe est maintenant d(cid:146)origine nuclØaire. En Europe, les pourcentages les plus ØlevØs sont enregistrØs dans les pays oø les installations sont les plus obsolŁtes, (cid:224) savoir 45 % en Ukraine et mŒme 77 % en Lituanie, une grande partie de l(cid:146)Ønergie y Øtant produite dans des centrales «potentiellement dangereuses», comme celles d(cid:146)Ignalina ou de Kola en Russie, de Bouhunice en Slovaquie, de Kozloduy en Bulgarie ou de Metsamor en ArmØnie. De nos jours, dans l(cid:146)ex-Union soviØtique, sur les 58 installations encore en activitØ, 15 sont du type «RBMK», identiques (cid:224) celle de Tchernobyl, (cid:224) savoir construites sans enceinte de confinement autour du rØacteur. Dans le cadre des nØgociations sur l(cid:146)Ølargissement, pour les pays non candidats ainsi que dans le contexte des relations commerciales avec les autres pays: 1. 2. quelles garanties ont-elles ØtØ donnØes quant aux actions (cid:224) entreprendre pour dØmanteler les centrales en question? (cid:224) quelles conditions les pays candidats seraient-ils disposØs (cid:224) accepter les demandes de l(cid:146)Union dans ce secteur? 3. dans quel dØlai ce dØmantŁlement devrait-il avoir lieu? RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (5 juin 2000) Les accords de fermeture conclus avec la Slovaquie, la Lituanie et la Bulgarie (cid:224) l(cid:146)automne 1999 reposent sur des dØcisions adoptØes par les autoritØs de ces trois pays candidats et prØvoient les dates de fermeture mentionnØes ci-dessous. (cid:192) l(cid:146)issue d(cid:146)un dialogue intensif avec la Commission, le gouvernement slovaque a dØcidØ, le 14 septembre 1999, (rØsolution no 801/1999 du gouvernement) de fermer la centrale nuclØaire Bohunice VI. Les blocs rØacteurs 1 et 2 seront respectivement fermØs en 2006 et en 2008. De mŒme, le 5 octobre 1999, le Parlement lituanien a approuvØ (rØsolution no VIII-1348 du Parlement) la stratØgie nationale de l(cid:146)Ønergie prØsentØe par le gouvernement qui prØvoit la fermeture de la centrale nuclØaire d(cid:146)Ignalina. L(cid:146)unitØ 1 sera fermØe avant 2005. La dØcision finale quant (cid:224) la fermeture de l(cid:146)unitØ 2 sera prise (cid:224) l(cid:146)occasion du rØexamen de la stratØgie nationale en 2004. Cette fermeture est attendue d(cid:146)ici 2009, puisque, dans sa rØsolution, le Parlement invite le gouvernement (cid:224) adopter un plan d(cid:146)action pour le remplacement des rØacteurs de type RBMK d(cid:146)Ignalina pour cette date


title: Verordnung (EG) Nr. 611/2000 der Kommission vom 22. März 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

text: 23. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 74/1 I (Veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 611/2000 DER KOMMISSION vom 22. März 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (2) ihrem Anhang angeführten Erzeugnisse und Zeiträume festgelegt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigen — gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durchführungsbestimmungen zur Einfuhrregelung für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde von der der Kommission festzulegenden, pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 für die in zur Bestimmung HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 23. März 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 22. März 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. L 74/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 23. 3. 2000 zu der Verordnung der Kommission vom 22. März 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise ANHANG KN-Code Drittland-Code (1) (EUR/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 220 600 624 999 052 220 600 999 039 388 400 404 508 512 528 720 999 052 388 400 512 528 720 999 154,0 109,3 131,7 109,0 130,6 146,6 128,7 309,8 309,8 109,0 48,8 116,0 91,3 48,3 35,7 38,1 31,0 41,1 52,1 41,0 33,7 71,3 66,1 57,0 90,1 95,2 93,8 88,2 83,1 95,2 99,7 56,6 87,7 77,4 72,3 106,6 69,8 71,6 71,3 78,2 (1) Nomenklatur der Länder gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2543/1999 der Kommission (ABl. L 307 vom 2. 12. 1999, S. 46). Der Code „999“ steht für „Verschiedenes“


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0866/00 von Erik Meijer (GUE/NGL) an die Kommission. Schutz der Verbraucher gegen die Verwendung von Radiogeräten mit der neuen DAB-Technologie.

eurovoc_concepts:
European social policy
audiovisual equipment
consumer protection
indemnification
product quality

text: 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/67 (2001/C 46 E/070) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0866/00 von Erik Meijer (GUE/NGL) an die Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Schutz der Verbraucher gegen die Verwendung von Radioger(cid:228)ten mit der neuen DAB-Technologie Hat die Kommission Kenntnis von den j(cid:252)ngst erschienenen Artikeln im (cid:132)New Scientist(cid:147) vom 1. 12. Februar 2000 und in der Zeitschrift (cid:132)Hifi Choice(cid:147) vom Februar 2000, in denen in bezug auf die neue Digital-Radiotechnologie (Digital Audio Broadcasting, DAB) folgendes berichtet wird: a) K(cid:228)ufern von DAB-Radios wird eine (cid:132)beinahe-CD-Qualit(cid:228)t(cid:147) vorgegaukelt, wogegen in Wahrheit die Qualit(cid:228)t f(cid:252)r verschiedene Arten von Musik unter dem Niveau eines FM-Radios bleibt; b) c) d) durch die DAB-Technik gehen Teile der Tonaufnahmen verloren, w(cid:228)hrend an anderer Stelle Ger(cid:228)usche hinzugef(cid:252)gt werden; dadurch k(cid:246)nnen Ger(cid:228)usche, die nicht bei der Originalaufnahme der CD oder des DAB-Bandes aufgezeichnet wurden, stark verfremdet werden; die Anschaffungskosten eines DAB-Radios betragen zur Zeit mindestens 800 Euro und kann bis zu 1 600 Euro betragen; das Problem wird gr(cid:246)(cid:223)tenteils verursacht durch die Abh(cid:228)ngigkeit vom internationalen Standard von 48 Kiloherz und den darauf abgestimmten Chips, die den Empfangsger(cid:228)ten eingesetzt werden, w(cid:228)hrend im Gegensatz zu den urspr(cid:252)nglichen Erwartungen 32 Kiloherz ein besseres Resultat liefern? 2. Teilt die Kommission die Vermutung, da(cid:223) die zur Zeit noch teuere DAB-Technologie in absehbarer Zeit f(cid:252)r eine wachsende Zahl von Verbrauchern erschwinglich wird, und da(cid:223) dies dazu f(cid:252)hren kann, da(cid:223) durch steigende Verkaufszahlen immer mehr K(cid:228)ufer mit den Nachteilen dieser Technik konfrontiert werden, so da(cid:223) es triftige Gr(cid:252)nde daf(cid:252)r gibt, mit Ma(cid:223)nahmen zum Schutz der Verbraucher gegen die weitere Verbreitung eines unzureichenden Erzeugnisses zu reagieren? 3. Ist die Kommission bereit, Ma(cid:223)nahmen zu ergreifen, um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223): a) Verbraucher, die bereits in die neue DAB-Technologie investiert haben (cid:129) in der Erwartung, sich dadurch eine h(cid:246)here Qualit(cid:228)t erkauft zu haben (cid:129) vom Hersteller f(cid:252)r ihren Kauf entsch(cid:228)digt werden; b) Ma(cid:223)nahmen zur Anpassung oder Verbesserung dieser Technologie getroffen werden; c) die Rundfunkanstalten ihre Signale anpassen, um die Qualit(cid:228)t des Empfangs zu verbessern? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (3. Mai 2000) 1. Die Kommission ist auf dem laufenden (cid:252)ber die Situation, auf die der Herr Abgeordnete hinweist. Die Artikel befassen sich mit dem digitalen H(cid:246)rfunksystem (DAB), das von den Forschungspartnern Eureka 147 entwickelt und vom Europ(cid:228)ischen Institut f(cid:252)r Telekommunikationsnormen (ETSI) (1) genormt wurde. Das angesprochene Problem ist jedoch allgemeiner. Bei jedem (cid:220)bertragungssystem, das sich der digitalen Kompression bedient, werden diese Schwierigkeiten auftreten, wenn das Ausgangsmaterial des Programms bei der Produktion bereits komprimiert wurde. Diese sogenannte Verkettung digitaler Kompressionssysteme beeintr(cid:228)chtigt die Programmqualit(cid:228)t f(cid:252)r den Endbenutzer. In jedem Schritt kommen M(cid:228)ngel hinzu und werden in der Kette weiter (cid:252)bertragen. Die letztendliche (cid:220)bertragungsqualit(cid:228)t f(cid:252)r den Benutzer kann daher schlechter sein als das Original. C 46 E/68 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Dieses Problem wurde bereits erkannt und im Bereich des digitalen Fernsehens behandelt. Inzwischen kann die Kompression f(cid:252)r die Produktion und die Nachproduktion verwendet werden und zur (cid:220)bertragung ohne erheblichen Qualit(cid:228)tsverlust erneut komprimiert werden. M(cid:246)glicherweise k(cid:246)nnen f(cid:252)r den digitalen Rundfunk (cid:228)hnliche Techniken verwendet werden. Soweit die Kommission jedoch informiert ist, gibt es keine technischen Standardl(cid:246)sungen. 2. Was den Aspekt des Verbraucherschutzes anbelangt, so ist die Kommission der Meinung, da(cid:223) kein Entsch(cid:228)digungsbedarf f(cid:252)r den Verbraucher besteht. DAB ist nach wie vor die Norm, die die Rundfunk- anstalten verwenden wollen. Die Kommission ist auf den dynamischen und konvergierenden Kommunika- tionsm(cid:228)rkten darum bem(cid:252)ht, m(cid:246)glichst wenig (cid:252)ber Technologie und Normung in den Markt einzugreifen. Die M(cid:228)rkte und die Verbraucher sollten die Entscheidungen treffen. Zwar handelt es sich bei DAB um eine europ(cid:228)ische Norm, ihre Verwendung ist jedoch in der Gemeinschaft nicht vorgeschrieben. 3. Die Kommission ist der Meinung, da(cid:223) die Rundfunkanstalten so schnell wie m(cid:246)glich technische L(cid:246)sungen f(cid:252)r das Problem der verketteten Kompression finden sollten. Das Problem k(cid:246)nnte beispielsweise in einem entsprechenden Projektvorschlag unter dem 5. Rahmenprogramm behandelt werden. Zweifellos kann die Industrie jedoch auch andere Ma(cid:223)nahmen zur Sensibilisierung und Verbreitung guter Praktiken ergreifen. (1) ETS 300 401 usw. : DAB Spezifikationen. (2001/C 46 E/071) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0874/00 von Lucio Manisco (GUE/NGL) an den Rat (23. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Embargo gegen den Irak und (cid:214)lpreis In den letzten zw(cid:246)lf Monaten war in Europa ein starkes Ansteigen der Preise f(cid:252)r raffinierte Erd(cid:246)lprodukte (in Italien 21,1 %) zu verzeichnen, und vor einigen Tagen wurde auf der B(cid:246)rse von New York die Schwelle von 32 Dollar pro Barrel Roh(cid:246)l (cid:252)berschritten. Diese besorgniserregende Entwicklung der Preise f(cid:252)r Treibstoff und Treibstoffderivate ist einzig und allein auf die Verringerung der von den Mitgliedstaaten der OPEC auf den Markt gebrachten (cid:214)lmenge zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren. Gleichzeitig leidet der Irak unter dem Embargo, das weiterhin die schw(cid:228)chsten Gruppen der Bev(cid:246)lkerung trifft (die Weltgesundheitsorganisation k(cid:252)ndigte bereits im Jahr 1996 an, da(cid:223) die Sanktionen direkt zum Tod von mehr als einer Million Menschen, unter ihnen eine halbe Million Kinder, f(cid:252)hren w(cid:252)rden). Vertritt der Rat nicht die Ansicht, da(cid:223) ein Embargo, unter dem ausschlie(cid:223)lich die schw(cid:228)chsten Bev(cid:246)lke- rungsgruppen leiden, gegen die elementarsten Menschenrechte verst(cid:246)(cid:223)t? Ist der Rat nicht der Auffassung, da(cid:223) er sich in den Vereinten Nationen f(cid:252)r eine dringende (cid:220)berpr(cid:252)fung des Embargos gegen den Irak einsetzen sollte? Vertritt der Rat nicht die Ansicht, da(cid:223) die Vermarktung von Roh(cid:246)l durch den Irak zu einer Schw(cid:228)chung der unnachgiebigen Haltung der OPEC f(cid:252)hren k(cid:246)nnte? Antwort (10. Juli 2000) Die Europ(cid:228)ische Union wird das durch die Resolutionen des VN-Sicherheitsrates verh(cid:228)ngte Embargo weiterhin anwenden. Dauerhafte Sicherheit und Stabilit(cid:228)t in der Region sowie die Lebensbedingungen des irakischen Volkes sind f(cid:252)r die Europ(cid:228)ische Union dabei von vorrangiger Bedeutung. Die Europ(cid:228)ische Union ist besorgt angesichts der humanit(cid:228)ren Lage in Irak und bem(cid:252)ht sich, diese Situation im Rahmen der einschl(cid:228)gigen Resolutionen des VN-Sicherheitsrates abzumildern. Unabh(cid:228)ngig von den f(cid:252)r Irak positiven Auswirkungen des sehr starken Anstiegs der (cid:214)lpreise in den letzten zw(cid:246)lf Monaten stellt die Europ(cid:228)ische Union ferner fest, da(cid:223) eine uneingeschr(cid:228)nkte Beachtung dieser Resolutionen und eine umfassende Zusammenarbeit seitens der irakischen Regierung im Hinblick auf eine Verbesserung der humanit(cid:228)ren Lage wichtig sind