title: Resolución del Parlamento Europeo sobre los programas de los Fondos Estructurales en los Estados miembros y la aplicación nacional de la legislación comunitaria en materia de medio ambiente

eurovoc_concepts:
Structural Funds
application of EU law
environmental impact
environmental law
environmental protection
protected area
regional aid

text: 29. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 377/333 Jueves, 16 de marzo de 2000 5. Legislación en materia de medio ambiente B5-0227/2000 Resolución del Parlamento Europeo sobre los programas de los Fondos Estructurales en los Esta- dos miembros y la aplicación nacional de la legislación comunitaria en materia de medio ambiente El Parlamento Europeo, (cid:1) Visto el artículo 2 del Tratado CE, que establece que la Unión Europea debería promover un desarrollo armonioso, equilibrado y sostenible de las actividades económicas, que incluya «un alto nivel de pro- tección y de mejora de la calidad del medio ambiente», (cid:1) Visto el artículo 6 del Tratado CE, que establece que «las exigencias de la protección del medio ambiente deberán integrarse en la definición y en la realización de las políticas y acciones de la Comu- nidad (…), en particular con objeto de fomentar un desarrollo sostenible», (cid:1) Vista la Comunicación de la Comisión sobre las Directrices para los programas del período 2000-2006 (1), que establece que «las consideraciones de tipo medioambiental, y en particular el cum- plimiento de la legislación comunitaria en materia de medio ambiente y de protección de la natura- leza, deben incorporarse en la definición y aplicación de medidas financiadas por los Fondos Estructu- rales y el Fondo de Cohesión», A. Considerando que los artículos 1 y 12 del Reglamento (CE) no 1260/1999 por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos Estructurales reiteran los requisitos del Tratado, y que el apartado 5 del artículo 2 de dicho Reglamento pide «que la protección del medio ambiente se integre en la definición y aplicación de la acción de los Fondos», B. Considerando que la aplicación y puesta en práctica de la legislación de la UE en materia de medio ambiente en los Estados miembros se refiere a la totalidad de los proyectos, independientemente de que requieran o no fondos comunitarios o nacionales, C. Considerando que el artículo 41 del Reglamento por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos Estructurales pide, además, una evaluación previa de la situación medioambiental de la región en cuestión, así como de las disposiciones destinadas a garantizar el respeto de la normativa comunitaria en materia de medio ambiente, D. Considerando que las ex-Comisarias Monika Wulf-Mathies y Ritt Bjerregaard escribieron el 23 de junio de 1999 a los Gobiernos de los Estados miembros para recordarles sus deberes y para advertirles que la aprobación de los programas y de los proyectos podría sufrir retrasos, sobre todo de no haberse recibido la notificación de zonas de protección, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE sobre hábitats y la Directiva 79/409/CEE sobre aves silvestres, E. Considerando que cualquier retraso indebido en la aprobación de planes y programas operativos ten- drá un impacto negativo en la aplicación de las políticas estructurales regionales y la correspondiente planificación presupuestaria, F. Considerando que hay varios procesos pendientes contra Estados miembros debido a una notificación insatisfactoria y a retrasos a la hora de designar la lista de las zonas de protección de importancia comunitaria (Natura 2000), incluidas las zonas relacionadas tanto con la Directiva sobre aves silvestres como con la Directiva sobre hábitats, G. Considerando que varios Estados miembros no han presentado aún sus propuestas, que debían entre- garse a más tardar en junio de 1995, y que varios Estados miembros han adoptado un enfoque res- trictivo y limitado a la hora de elegir las zonas, a fin de garantizar «un estado de conservación favora- ble» de las especies y de los hábitats más amenazados, de conformidad con el artículo 4 de la Directiva sobre hábitats, (1) DO C 267 de 22. 9. 1999, p. 2. C 377/334 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 12. 2000 Jueves, 16 de marzo de 2000 H. Considerando que la obligación de los Estados miembros de acatar la legislación comunitaria en mate- ria de medio ambiente incluye varias directivas comunitarias que son directamente pertinentes para algunas de las zonas propuestas para proyectos de los Fondos Estructurales, como, por ejemplo, la Directiva 85/337/CEE relativa a la evaluación de las repercusiones de determinados proyectos públicos y privados sobre el medio ambiente modificada por la Directiva 97/11/CE, que entró en vigor el 14 de marzo de 1999, y la Directiva 91/676/CEE relativa a la protección de las aguas contra la con- taminación producida por nitratos utilizados en la agricultura, 1. Subraya la posible amenaza que podría suponer para las zonas delicadas del patrimonio natural europeo el impacto tanto directo como indirecto de los proyectos financiados por los Fondos Estructurales, que podrían destruir para siempre el frágil equilibrio de los hábitats naturales; 2. Recuerda que, de conformidad con el artículo 226 del Tratado CE, la Comisión puede presentar recursos ante el Tribunal de Justicia de la UE en caso de que las Directivas no se transpongan en los plazos previstos, 3. Pide a la Comisión que garantice una aplicación y una puesta en práctica eficaces de la legislación de la UE en materia de medio ambiente en relación con todos los proyectos, independientemente de que requieran o no fondos comunitarios o nacionales en los Estados miembros; 4. Pide a la Comisión que use su autoridad jurídica de conformidad con el Reglamento sobre los Fondos Estructurales y el Reglamento sobre el Fondo de Cohesión para evaluar todos los planes y todos los pro- gramas en el marco de los requisitos de las Directivas sobre aves silvestres y hábitats, de la Directiva sobre la repercusión de determinados proyectos públicos y privados sobre el medio ambiente y de otras directi- vas pertinentes, a fin de garantizar que los programas financiados por la UE no dañen ni destruyan zonas de protección reales o potenciales; pide a la Comisión que clarifique su papel de supervisora una vez aprobado el plan o programa; 5. Pide a la Comisión que obtenga de los Estados miembros un compromiso firme de que sus planes de desarrollo regional y sus programas operativos tendrán del todo en cuenta la necesidad de proteger de cualquier impacto negativo las zonas de protección existentes bajo Natura 2000; 6. Pide a la Comisión que introduzca una serie de mecanismos vinculantes que garanticen que los pla- nes y los programas operativos no se modifiquen tras la aprobación o la primera asignación de fondos por parte de la Comisión, salvo que las modificaciones propuestas vayan precedidas de una reevaluación plena y transparente de cuyos resultados se derive la procedencia de la concesión de fondos; 7. Pide a los Estados miembros que aún no lo hayan hecho que presenten lo antes posible listas com- pletas de las zonas propuestas para la red de Natura 2000, con objeto de facilitar a la Comisión la evalua- ción de la conformidad de sus respectivos planes y programas con los artículos 2 y 12 del reglamento general sobre los Fondos estructurales; pide a la Comisión que publique las listas revisadas de las zonas de Natura 2000 presentadas por los Estados miembros y si esto no le es posible, que declare públicamente por qué; Pide a la Comisión que informe al Parlamento siempre que considere que las propuestas de los Esta- 8. dos miembros para zonas de Natura 2000 sean deficientes; 9. Pide a la Comisión que adopte las medidas necesarias para mejorar la aplicación y la puesta en práctica de la legislación de la UE en materia de medio ambiente en relación con los proyectos que nece- sitan financiación nacional o privada en los Estados miembros; 10. Pide que se revise la Directiva relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, con miras a su aplicación en los Estados miembros; dicha revisión tendrá por objeto pro- porcionar mayor seguridad jurídica a los afectados por la Directiva; Encarga a su Presidenta que transmita la presente resolución a la Comisión, al Consejo y a los 11. Gobiernos de los Estados miembros


eurovoc_concepts:
Morocco
Western Sahara
national independence
protection of minorities
referendum
self-determination
settlement of disputes

formats: pdf print

text: C 377/354 Jeudi, 16 mars 2000 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 12. 2000 101. souhaite que le prochain rapport du Parlement européen soit basé sur des critères non contestables et objectivement vérifiables, tels que l’état précis et les modalités de mise en œuvre des droits justiciables reconnus dans chaque législation nationale, le non-respect de ces droits tels que jugés par les juridictions de chaque pays et une affectation, membre par membre, des éventuelles condamnations par la Cour euro- péenne des droits de l’homme de Strasbourg; il conviendrait que ce rapport s’appuie aussi sur les travaux des organes des Nations unies qui surveillent l’application des conventions internationales relatives aux droits humains; * * * 102. qu’aux gouvernements et aux parlements des États membres et des pays candidats à l’adhésion. charge sa Présidente de transmettre la présente résolution au Conseil, à la Commission, ainsi 9. Sahara occidental B5-0246, 0253, 0262, 0272, 0278/2000 Résolution du Parlement européen sur le Sahara occidental Le Parlement européen, * vu ses résolutions antérieures sur le Sahara occidental, et notamment celle du 14 janvier 1999 (1) et sa recommandation au Conseil du 10 mars 1998 (2), * vu les derniers développements du processus d’autodétermination du Sahara occidental, * vu la déclaration de la Présidence du 21 juin 1999, au nom de l’Union européenne, * vu les résolutions 1204 du 30 octobre 1998, 1215 du 17 décembre 1998, 1282 du 14 décembre 1999, du Conseil de sécurité des Nations unies, et la résolution 1292 du 29 février 2000, A. B. C. considérant que la paix, la stabilité et les perspectives d’intégration et de développement économiques du Maghreb dépendent, dans une large mesure, du règlement rapide et équitable du conflit du Sahara occidental sur la base des résolutions internationales, considérant à cet égard que l’instauration de la paix dans ce territoire passe toujours par l’application intégrale du plan de paix de l’ONU, lequel prévoit la tenue d’un référendum sur l’autodétermination, se félicitant des efforts déployés à cet effet par les Nations unies et plus précisément par la MINURSO, pour recenser les personnes habilitées à voter, en dépit des problèmes importants qui continuent de se poser à cet égard, D. préoccupé par le report perpétuel du référendum sur l’autodétermination, qui constitue une menace pour la stabilité, la sécurité et la paix dans le Maghreb, E. F. G. soulignant l’importance des accords de Houston de 1997 dans lesquels il voit un instrument efficace pour la mise en application du plan de paix des Nations unies, soulignant la nécessité qu’il y a pour l’Union européenne de soutenir les Nations unies dans leur mis- sion d’organisation d’un référendum sur l’autodétermination au Sahara occidental, considérant que l’Union européenne doit soutenir les Nations unies et le rôle de médiation joué par M. James Baker en sa qualité d’envoyé spécial du Secrétaire général des Nations unies, M. Kofi Annan, pour le Sahara occidental, et doit continuer à fournir une aide humanitaire aux réfugiés sahraouis, (1) (2) JO C 104 du 14. 4. 1999, p. 112. JO C 104 du 6. 4. 1998, p. 29. 29. 12. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 377/355 Jeudi, 16 mars 2000 H. vivement préoccupé par le climat de tension qui règne au Sahara occidental et qui est le quotidien de la population sahraouie, I. se félicitant du geste constructif du Front Polisario, qui facilite la tenue du sommet UE-OUA prévu au Caire, en avril 2000; 1. réitère son plein appui au plan de paix de l’ONU qui a été adopté par les différentes parties et notamment à la tenue du référendum libre, juste et impartial sur l’autodétermination au Sahara occidental prévu par ce plan; 2. prend acte des progrès réalisés par l’ONU dans la voie du référendum sur l’autodétermination au Sahara occidental et demande aux différentes parties de respecter scrupuleusement les dispositions des résolutions du Conseil de sécurité de l’ONU; se félicite du travail de recensement des électeurs qui a été effectué par la MINURSO en ce qu’il aide à 3. la poursuite des travaux préalables à l’organisation du référendum, en dépit des grandes difficultés aux- quelles se heurte encore le recensement de la totalité des électeurs; 4. est préoccupé par le report perpétuel du référendum sur l’autodétermination et demande que les deux parties, le gouvernement du Maroc et le Front Polisario, respectent les délais qui ont été fixés, collaborent avec les Nations unies à l’organisation de cette consultation dans des délais rapprochés et renouent le dialogue direct, sous les auspices de l’envoyé personnel du Secrétaire général des Nations unies, M. James Baker, dans le but de lever les obstacles actuels à l’application des résolutions internationales; exhorte de la même façon les deux parties à engager un dialogue politique sur l’avenir de la région 5. qui aille bien au-delà des accords qui pourraient être conclus en vue de la mise en œuvre des résolutions internationales; 6. invite le Conseil de l’Union à arrêter une action commune visant à œuvrer avec les instances inter- nationales et avec les parties intéressées à l’application rapide et correcte de ce plan de paix, et à apporter tout l’appui nécessaire aux démarches que M. Baker effectuera dans le respect de la résolution 1292(2000) du Conseil de sécurité; 7. invite le gouvernement marocain et le Front Polisario à coopérer pleinement avec les Nations unies pour garantir la tenue d’un référendum libre, démocratique et transparent sur l’autodétermination de la population du Sahara occidental; 8. demande à la Commission de renforcer l’aide humanitaire aux réfugiés sahraouis et l’invite notam- ment à accroître son aide humanitaire au peuple sahraoui, plus spécialement dans les secteurs alimentaire, sanitaire et éducatif; demande la garantie d’une liberté totale d’expression, d’association et de manifestation pour les habi- 9. tants du Sahara occidental; réitère sa décision d’envoyer au Sahara occidental une délégation qui serait chargée d’évaluer l’évo- 10. lution de la situation sur le terrain; charge sa délégation pour les relations avec le Maghreb de traiter la question du Sahara occidental 11. lors de sa prochaine rencontre avec des parlementaires marocains; 12. charge sa Présidente de transmettre la présente résolution au Conseil, à la Commission, au Secrétaire général des Nations unies, au Président de l’OUA ainsi qu’au gouvernement du Royaume du Maroc et à la direction du Front Polisario


title: Europa-Parlamentets beslutning om udarbejdelse af et charter om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder (C5-0058/1999 - 1999/2064(COS))

eurovoc_concepts:
EU Charter of Fundamental Rights
protection of freedoms

text: 29. 12. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 377/329 Torsdag, den 16. marts 2000 58. anmoder Kommissionen om at forelægge ovenstående forslag og underrette Parlamentet om udvik- lingen i lovgivningsprogrammet og eventuelle ændringer og forsinkelser for at forbedre både beslutnings- processens gennemskuelighed og den interinstitutionelle koordinering; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Råd, 59. medlemsstaternes parlamenter, Regionsudvalget og Det Økonomiske og sociale Udvalg. 4. Grundlæggende rettigheder i EU A5-0064/2000 Europa-Parlamentets beslutning om udarbejdelse af et charter om Den Europæiske Unions grund- læggende rettigheder (C5-0058/1999 ) 1999/2064(COS)) Europa-Parlamentet, % der henviser til Det Europæiske Råds afgørelse om udarbejdelse af et charter om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder (C5-0058/1999), % der henviser til sin rolle som repræsentant for befolkningerne i Den Europæiske Union, % der henviser til, at Unionen har som mål »at styrke beskyttelsen af medlemsstaternes statsborgeres rettigheder og interesser gennem indførelsen af et unionsborgerskab« (EU-traktatens artikel 2), % der henviser til, at Unionen respekterer de grundlæggende rettigheder, »således som de følger af med- lemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, som generelle principper for fællesskabsretten« (EU-traktatens artikel 6), % der henviser til præamblen i De Forenede Nationers pagt og verdenserklæringen om menneskerettig- heder, der blev vedtaget af FN’s Generalforsamling i dens resolution 217 A (III) den 10. december 1948 i Paris, % der henviser til sine mange initiativer omkring grundlæggende rettigheder og borgerlige rettigheder og navnlig til sin beslutning af 12. april 1989 om vedtagelse af erklæringen om de grundlæggende fri- hedsrettigheder (1), % der henviser til sine initiativer vedrørende en forfatning for Den Europæiske Union, herunder navnlig forfatningsmæssige grundlag for Den Europæiske beslutningen af 12. december 1990 om det Union (2), og til beslutningen af 10. februar 1994 om Den Europæiske Unions forfatning (3), % der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Köln og konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Tampere, % der henviser til sin beslutning af 16. september 1999 om udarbejdelse af et charter for de grundlæg- gende rettigheder (4), % der henviser til sin beslutning af 27. oktober 1999 om Det Europæiske Råd i Tampere (5), % der henviser til, at den kommende udvidelse af Unionen og regeringskonferencen er af særdeles stor betydning, % der henviser til, at der den 17. december 1999 i Bruxelles blev oprettet en forsamling, der skal udar- bejde et EU-charter om grundlæggende rettigheder, % der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 1, (1) EFT C 120 af 16. 5. 1989, s. 51. (2) EFT C 19 af 28. 1. 1991, s. 65. (3) EFT C 61 af 28. 2. 1994, s. 155. (4) EFT C 54 af 25. 2. 2000, s. 93. (5) Vedtagne tekster, punkt 15. C 377/330 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 12. 2000 Torsdag, den 16. marts 2000 % der henviser til betænkning fra Udvalget om Forfatningsspørgsmål og til udtalelser fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik, Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retsvæsen og Indre Anliggender, Udvalget om Retlige Anliggender og Det Indre Marked, Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder, Udvalget for Andragender og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0064/2000), A. der henviser til, at Unionen bygger på »principperne om frihed, demokrati og respekt for menneske- rettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet« (EU-traktatens artikel 6), B. der henviser til, at »processen hen imod en stadig snævrere Union mellem de europæiske folk« (EU- traktatens artikel 1) og bevarelsen og udbyggelsen af Unionen »som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed« (EU-traktatens artikel 2) er baseret på en generel og uindskrænket respekt for men- neskets unikke, lige og ukrænkelige værdighed, C. der henviser til, at Unionen bør respektere de grundlæggende rettigheder, »således som de garanteres ved den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettig- heder, undertegnet i Rom den 4. november 1950, og således som de følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, som generelle principper for fællesskabsretten« (EU-traktatens artikel 6), D. der henviser til, at visse særlige rettigheder allerede er forankret i traktaterne, E. F. der henviser til, at de grundlæggende rettigheder, som er en naturlig følge af respekten for menneskets værdighed, forudsætter en omfattende og konkret retsbeskyttelse og effektive retsgarantier, der henviser til, at EU-rettens forrang og institutionernes og organernes omfattende beføjelser i forhold til enkeltpersoner gør det nødvendigt at styrke beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder på EU- plan, G. der henviser til, at en videreudvikling af Unionens og Fællesskabets beføjelser, navnlig på det føl- somme område indre sikkerhed, og den begrænsede parlamentariske og retslige kontrol på dette område, gør et europæisk charter om grundlæggende rettigheder til en nødvendighed, H. der henviser til, at det må sikres, at Unionens udvikling ikke resulterer i uligevægt mellem sikkerheden og friheds- og retsstatsprincipperne, I. J. der henviser til, at de grundlæggende rettigheder kan begrænses uden parlamentarisk legitimation, både inden for rammerne af EU-traktaten og fællesskabsretten, selv om dette er i modstrid med med- lemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, der henviser til, at der heller ikke i tilfælde, hvor der gennemføres lovlige begrænsninger af de grund- læggende rettigheder, må ske nogen påvirkning af disses essens, K. der henviser til, at den europæiske integrations økonomiske aspekt bør suppleres med en egentlig demokratisk og social, politisk Union, L. der henviser til, at de grundlæggende sociale rettigheder bør styrkes og udvikles på EU-plan, M. der henviser til, at Unionens fremtidige udenrigs- og sikkerhedspolitik med dens fremtidige forsvars- karakter skal udvikles i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, N. der henviser til, at der kan opstå nye konflikter i forhold til de grundlæggende rettigheder i forbindelse med udviklingen inden for f. eks. bioteknologi eller informationsteknologi, og at en europæisk kon- sensus omkring de grundlæggende rettigheder er et vigtigt bidrag til en global løsning på problemet, O. der henviser til, at der er flere tungtvejende faktorer, der peger på tiltagende racisme og fremmedhad, 29. 12. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 377/331 Torsdag, den 16. marts 2000 P. der påpeger vigtigheden af, at Den Europæiske Union og medlemsstaterne ud over at respektere hvert enkelt nationalt sprogs rolle er opmærksomme på beskyttelsen af den sproglige og kulturelle mangfol- dighed i Europa og navnlig af regionernes og mindretallenes sprog og kultur, og at de med dette for øje via passende støttemuligheder garanterer EU-borgerne, at de kan bevare og videreudvikle deres egne sprog og kulturer på såvel offentligt som privat plan, Q. der henviser til, at menneskeretten til asyl skal bevares i overensstemmelse med Genève-flygtningekon- ventionen, R. der henviser til, at et EU-charter om grundlæggende rettigheder i lighed med de eksisterende ordninger for grundlæggende rettigheder i medlemsstaterne på ingen måde bør konkurrere med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, S. T. der henviser til, at EU’s tiltrædelse af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention efter de krævede ændringer af EU-traktaten ville være et væsentligt skridt i retning af en øget beskyttelse af de grund- læggende rettigheder i EU, der henviser til, at processen hen imod en stadig snævrere Union mellem de europæiske folk er uløse- ligt forbundet med en udbygning af de borgerlige frihedsrettigheder, dvs. de politiske, økonomiske og sociale rettigheder, der er forbundet med unionsstatsborgerskabet, sideløbende med de grundlæggende rettigheder, U. der henviser til, at et charter om de grundlæggende rettigheder, som ikke er andet end en uforbin- dende erklæring og endvidere udelukkende består af en ren opremsning af eksisterende rettigheder ville skuffe folks berettigede forventninger, V. der henviser til, at et charter om grundlæggende rettigheder skal betragtes som et grundelement i den nødvendige proces, som skal munde ud i en forfatning for Den Europæiske Union, 1. glæder sig over udarbejdelsen af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som bidrager til fastlæggelsen af et sæt fælles værdier og principper og til opstillingen af en liste over grund- læggende rettigheder, som er fælles for alle borgere og kan danne grundlag for Unionens politikker internt og over for tredjelande, og over de fremskridt, der er gjort siden Det Europæiske Råd i Tampere, herunder navnlig konstitueringen af Forsamlingen bestående af repræsentanter for stats- og regeringscheferne, Europa-Parlamentet, medlemsstaternes parlamenter og Kommissionen; 2. konstaterer, at et bindende europæisk katalog over grundlæggende rettigheder vil give den euro- pæiske integration et stærkere retsetisk fundament, tydeliggøre den fælles retsstatslige basis og kan bidrage til mere transparens og klarhed for borgerne; giver tilsagn om sin fulde støtte og medvirken ved udarbejdelsen af et EU-charter om de grundlæg- 3. gende rettigheder; konstaterer, at anerkendelsen og udformningen af grundlæggende rettigheder og borgerlige friheds- 4. rettigheder i bund og grund er parlamenternes opgave; pålægger sin delegation i Forsamlingen til udarbejdelse af et charter til udtrykkeligt at arbejde på 5. gennemførelse af kravene i denne beslutning; agter til sin tid at træffe afgørelse om godkendelsen af charteret ved afstemning i plenum, og anser 6. det for hensigtsmæssigt på forhånd at tilkendegive målene for et charter om grundlæggende rettigheder, jf. nedenstående; konstaterer, at den endegyldige godkendelse af et charter om de grundlæggende rettigheder i høj grad 7 er afhængig af, at dette charter: a) fuldt ud bliver retligt bindende ved optagelse i EU-traktaten, b) underkaster enhver ændring af charteret samme procedure som det oprindelige udkast, herunder Europa-Parlamentets formelle ret til at afgive samstemmende udtalelse, C 377/332 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 12. 2000 Torsdag, den 16. marts 2000 c) d) e) f) g) h) indeholder en bestemmelse om, at enhver lovlig begrænsning i de grundlæggende rettigheder under alle omstændigheder kræver Parlamentets samtykke, indeholder en bestemmelse om, at ingen af charterets bestemmelser kan fortolkes restriktivt i forbin- delse med den i artikel 6, stk. 2, i EU-traktaten garanterede beskyttelse, omfatter så grundlæggende rettigheder som organisationsretten og strejkeretten, anerkender, at de grundlæggende rettigheder er udelelige, således at charteret omfatter samtlige EU’s institutioner og organer og alle disses politikker, herunder anden og tredje søjle, inden for rammerne af den kompetence og de funktioner, som traktaterne har givet dem, er bindende for medlemsstaterne, når de anvender eller gennemfører bestemmelser i fællesskabsretten, får en innovativ karakter, idet det giver menneskene i Den Europæiske Union en effektiv retsbeskyt- telse også over for nye trusler mod de grundlæggende rettigheder, f. eks. inden for informations- og bioteknologien, og gennemfører en ny grundretskonsensus, og bekræfter f. eks. i forbindelse med kvin- ders ligeberettigelse, ikke-diskrimination generelt og miljøbeskyttelse som en integrerende del af de grundlæggende rettigheder; vedtager at afholde et videnskabeligt kollokvium med det formål at rådgive Parlamentet og gennem- 8. føre en offentlig høring af repræsentanter for det civile samfund; går stærkt ind for initiativer til en bred samfundsmæssig debat i medlemsstaterne, der omfatter 9. arbejdsmarkedets parter, ngo’er og andre repræsentanter for det civile samfund; ønsker anerkendelse af de bidrag, organisationer i det civile samfund kan yde i forbindelse med 10. udarbejdelsen af charteret; foreslår, at ansøgerlandene får observatørstatus i Forsamlingen til udarbejdelse af charteret, og at der 11. etableres en kontinuerlig debat inden for rammerne af Europa-konferencen; understreger, at charteret ikke må erstatte eller svække medlemsstaternes bestemmelser vedrørende 12. de grundlæggende rettigheder eller begrænse dem; støtter Forsamlingens vedtagelse om, at udarbejdelsen af charteret påbegyndes ud fra den antagelse, 13. at det får fuld retsgyldighed; 14. understreger, at det ud over de rettigheder, som allerede er forankret i EU-traktaten, er nødvendigt i charteret at optage de bestemmelser, der finder anvendelse på Unionen, fra de folkeretlige konventioner, som er blevet undertegnet af medlemsstaterne inden for De Forenede Nationer, Europarådet, Den Interna- tionale Arbejdsorganisation og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa; 15. opfordrer regeringskonferencen: a) til at sætte integrationen af charteret om grundlæggende rettigheder i traktaten på dagsordenen under hensyntagen til dette punkts betydning for processen hen imod en stadig snævrere union mellem de europæiske folk; b) og give Unionen mulighed for at blive kontraherende part i Den Europæiske Menneskerettighedskon- vention med henblik på at etablere et snævert samarbejde med Europarådet og med passende midler søge at undgå eventuelle konflikter eller overlapninger mellem EU-Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol; c) d) til at tilføje en henvisning til det europæiske sociale charter og til de væsentlige konventioner fra ILO og FN i henvisningen til den europæiske menneskerettighedskonvention i EU-traktatens artikel 6; samt at sikre alle individer under charterets beskyttelse adgang til EF-Domstolen, således at de eksiste- rende ankemekanismer udbygges; 16. pålægger sin formand at sende denne beslutning til konventionen til udarbejdelse af et charter om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder, regeringskonferencen, Rådet, medlemsstaternes parla- menter, Kommissionen, Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol


eurovoc_concepts:
EU environmental policy
India
environmental cooperation
illicit trade
international convention
international trade
protected species
protection of animal life
protection of plant life

text: C 377/364 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 29. 12. 2000 Donderdag, 16 maart 2000 4. verzoekt dat een onmiddellijk initiatief wordt ontplooid ten aanzien van de autoriteiten van de lan- den in de regio en met name Montenegro, waar zich ondanks de recentelijk geboekte vooruitgang nog steeds een van de meest actieve bases bevindt voor smokkel en voor de criminele groepen die deze orga- niseren; 5. is van oordeel dat de justitiële samenwerking en de maatregelen van de autoriteiten van de landen in de regio ter bestrijding van de georganiseerde criminaliteit een fundamenteel element moeten zijn van hun betrekkingen met de EU; verzoekt de Commissie een onderzoek te starten om vast te stellen wat de financiële gevolgen zijn 6. voor de lidstaten en de Unie van de gederfde inkomsten uit accijnzen vanwege de omvangrijke illegale handel in gesmokkelde sigaretten; is van mening dat de gerechtelijke instanties en de politie van de betrokken landen in staat moeten 7. worden gesteld steeds doeltreffender te werken aan de bestrijding van dit soort criminaliteit; 8. acht het noodzakelijk dat de economische en sociale ontwikkeling van de bevolking wordt gestimu- leerd als instrument om de toename van de smokkel aan de wortel te bestrijden, en verzoekt de Commis- sie, de Raad en de betrokken lidstaten dus specifieke projecten te bevorderen voor de ontwikkeling van de door het verschijnsel getroffen gebieden; 9. verzoekt de Raad en de Commissie actief deel te nemen aan de Conferentie over de ontwikkeling en de veiligheid in de landen rond de Adriatische en de Ionische Zee op 19 en 20 mei 2000, als waardevolle bijdrage in het kader van het Stabiliteitspact, zoals is aangekondigd in de conclusies van de buitengewone Europese Raad van Tampere; verzoekt zijn Voorzitter deze resolutie te doen toekomen aan de Raad, de Commissie, de regeringen 10. van de lidstaten en de autoriteiten van de landen in Zuidoost-Europa. 16. CITES (Overeenkomst inzake de internationale handel in bedreigde dier- en plantensoorten) B5-0243, 0249, 0260, 0269 en 0275/2000 Resolutie van het Europees Parlement over de Overeenkomst inzake de internationale handel in bedreigde in het wild levende dier- en plantensoorten (CITES) Het Europees Parlement, 1 gezien de elfde bijeenkomst van de Conferentie van de partijen bij het CITES-verdrag, die wordt gehouden van 10 t/m 20 april 2000 in Nairobi in Kenia, A. zich bewust van het belang van een wereldwijd verdrag ter regulering van de handel in bedreigde in het wild levende dier- en plantensoorten, teneinde overexploitatie te voorkomen, B. overwegende dat het CITES-verdrag, met 148 verdragsluitende partijen, de grootste bestaande over- eenkomst inzake de bescherming van in het wild levende dieren is, die tot doel heeft de internationale handel die schadelijk is of uiteindelijk leidt tot uitsterving van een soort, te beëindigen of te reguleren, C. overwegende dat de handel in bedreigde soorten de kern vormt van de relatie tussen bescherming van de biologische diversiteit en duurzame ontwikkeling op een wijze waarbij tevens rekening wordt gehouden met de behoeftes van lokale bevolkingsgroepen, D. overwegende dat overexploitatie van wilde soorten, de vernietiging van natuurlijke leefgebieden en de illegale handel in wilde diersoorten, dieren en delen van dieren de hoofdoorzaken zijn van de verar- ming van de biologische diversiteit van de aarde, E. overwegende dat het tot dusver nog niet mogelijk is gebleken om voor alle betrokken soorten de algemene doelstelling van het verdrag, te weten de beperking van de internationale handel in exem- plaren van bedreigde in het wild levende dier- en plantensoorten tot een niveau dat niet schadelijk is voor het overleven van deze soorten, te verwezenlijken, 29. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 377/365 Donderdag, 16 maart 2000 F. overwegende dat het schubdier, een geschubd termieten-etend zoogdier dat in Azië leeft, wordt bedreigd door overexploitatie als gevolg van de internationale handel in zijn vlees, huid en schubben, die worden gebruikt in Aziatische medicinale producten, G. gezien de kritieke situatie in het Kahuzi-Biega National Park in Oost-Congo, waar honderden beschermde gorilla’s zijn afgeslacht door stropers die profiteren van de straffeloosheid en het feit dat de parkwachters om veiligheidsredenen zijn ontwapend, H. erkennend dat het publieke bewustzijn in de consumentenlanden altijd van essentieel belang is geweest en ook blijft voor de controle op stroperij en illegale internationale handel in bedreigde soorten van in het wild levende dieren en planten, I. J. overwegende dat veel Afrikaanse landen melden dat de legale handel in ivoor met Japan tot gevolg heeft dat het stropen van olifanten alsmede de illegale handel in ivoor toenemen, oude ivoorhandels- routes worden heropend, de prijs van ivoor op de zwarte markt is gestegen en Afrikaanse landen de gestegen handhavingskosten niet kunnen opbrengen, overwegende dat de karetschildpad een ernstig bedreigde diersoort is die in de meeste delen van het Caraïbisch gebied in aantal afneemt als gevolg van de illegale handel in schildpad, voedseljacht, ver- nietiging van broedgebieden, en incidentele vangsten, K. overwegende dat een aanzienlijk aantal karetschildpadden die worden aangetroffen op foerageer- plaatsen in Cubaanse wateren afkomstig zijn uit broedgebieden in andere landen waar de populaties zijn uitgeput, 1. roept de staten die nog niet zijn toegetreden tot het CITES-verdrag ertoe op zulks onverwijld te doen; 2. verzoekt de partijen bij het CITES-verdrag passende maatregelen te nemen en ten uitvoer te leggen om partijen die nog geen positieve stappen hebben ondernomen om toereikende wetgeving aan te nemen voor de tenuitvoerlegging van het CITES-verdrag, te straffen; 3. verzoekt de partijen bij het CITES-verdrag hun samenwerking bij de tenuitvoerlegging van het ver- drag te versterken door kennis uit te wisselen en aanvullende financiële steun te verstrekken voor scholing en technische bijstand; 4. dringt er bij de partijen bij het CITES-verdrag op aan alomvattende verboden op de binnenlandse handel in tijgerproducten en van tijgers afgeleide producten op te stellen en ten uitvoer te leggen en de middelen voor de handhaving van dergelijke bepalingen aanzienlijk te vergroten; dringt er bij de partijen bij het CITES-verdrag op aan de regering van India te helpen bij het opzetten 5. van gespecialiseerde handhavingseenheden en een nationale eenheid voor de criminaliteit op het gebied van in het wild levende dieren door de verstrekking van essentiële technische en financiële bijstand; verzoekt de Commissie en de lidstaten van de Europese Unie om uitbreiding van de samenwerking 6. met landen die wilde dieren exporteren en waar de plattelandsbevolking voor haar levensonderhoud afhan- kelijk is van de handel in wilde dieren, alsook om steun voor landen die erin zijn geslaagd de bescherming van in het wild levende dier- en plantensoorten te verbeteren; geeft uitdrukking aan zijn bezorgdheid over het welzijn van dieren in oorlogsgebieden, met name in 7. het Grote-Merengebied; verzoekt alle partijen verder lijden van dieren te vermijden en passende maatrege- len te nemen om rampen voor in het wild levende dieren te vermijden; verzoekt de partijen bij het CITES-verdrag krachtige maatregelen te nemen om potentiële markten 8. voor de illegale handel in huiden van katachtigen te onderkennen en te onderzoeken en actie te onderne- men om deze op te heffen; 9. dringt er bij de partijen bij het CITES-verdrag op aan hun steun te geven aan voorstellen voor weder- opneming van alle Afrikaanse-olifantenpopulaties in CITES-bijlage I en stopzetting van de internationale handel in olifanten en delen daarvan, met inbegrip van ivoor; 10. dringt er bij de partijen bij het CITES-verdrag op aan zich te verzetten tegen alle voorstellen om dwergvinvissen en grijze walvissen over te hevelen van CITES-bijlage I naar bijlage II, zodat de internatio- nale handel in walvissoorten kan blijven voortbestaan; C 377/366 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 29. 12. 2000 Donderdag, 16 maart 2000 11. dringt er bij de partijen bij het CITES-verdrag op aan hun steun te geven aan voorstellen om de Zwarte-Zeetuimelaar van CITES-bijlage I naar bijlage II over te hevelen, teneinde de internationale handel in deze diersoort te verbieden; dringt er bij de partijen bij het CITES-verdrag op aan de opneming van de reuzenhaai in CITES- 12. bijlage II te steunen; dringt er bij de partijen bij het CITES-verdrag op aan zich te verzetten tegen voorstellen van Cuba 13. en andere staten om de karetschildpad over te hevelen van bijlage I naar bijlage II; 14. dringt er bij de partijen bij het CITES-verdrag en in het bijzonder bij de lidstaten van de Europese Unie op aan hun steun te geven aan het voorstel van India, Nepal, Sri Lanka en de Verenigde Staten om het Indiase, het Chinese en het Maleise schubdier over te hevelen van CITES-bijlage II naar bijlage I, ten- einde een einde te maken aan de internationale handel in delen en producten van deze dieren; verzoekt om de bijzondere steun van de Commissie en de lidstaten van de Europese Unie in al deze 15. kwesties; verzoekt zijn Voorzitter deze resolutie te doen toekomen aan de Raad, de Commissie en de partijen 16. bij het CITES-verdrag. 17. Racisme en vreemdelingenhaat in de EU A5-0049/2000 Resolutie van het Europees Parlement over de bestrijding van racisme en vreemdelingenhaat in de Europese Unie (COM(1999) 268 4 C5-0310/1999 en C5-0015/2000 4 1999/2205(COS)) Het Europees Parlement, 1 gezien het verslag van de Commissie over de tenuitvoerlegging van het Europees Jaar tegen racisme (1997) (COM(1999) 268 1 C5-0310/1999) (1), 1 gezien het eerste jaarverslag 1998 van het Europees Waarnemingscentrum voor racisme en vreemde- lingenhaat van december 1999 (C5-0015/2000), 1 gezien de van toepassing zijnde internationale juridische instrumenten van de Verenigde Naties, de Internationale Arbeidsorganisatie, de UNESCO en de Raad van Europa en met name het VN-Verdrag inzake de uitbanning van alle vormen van rassendiscriminatie, het Europees Handvest van 1992 voor regionale en minderheidstalen en het Kaderverdrag van 1995 inzake de bescherming van nationale minderheden, 1 gelet op artikel 29 van het EU-Verdrag waarin voorkoming en bestrijding van racisme en vreemde- lingenhaat om de burgers een hoog niveau van zekerheid te verschaffen in een ruimte van vrijheid, veiligheid en rechtvaardigheid uitdrukkelijk is vastgelegd als doel van de Unie, en gelet op artikel 13 van het EG-Verdrag (EGV), dat voorziet in de mogelijkheid dat de Raad „met eenparigheid van stem- men, op voorstel van de Commissie en na raadpleging van het Europees Parlement, passende maat- regelen (kan) nemen om discriminatie op grond van (……) ras of etnische afstamming (……) te bestrijden”, 1 gezien het voorstel voor een richtlijn houdende tenuitvoerlegging van het beginsel van gelijke behan- deling van personen ongeacht ras of etnische afstamming (COM(1999) 566) van 25 november 1999 (2), het voorstel voor een richtlijn tot instelling van een algemeen kader voor gelijke behandeling in werkgelegenheid en beroep (COM(1999) 565) van 25 november 1999 (3) en het voorstel voor een besluit tot vaststelling van een communautair actieprogramma ter bestrijding van discriminatie 2001- 2006 (COM(1999) 567) van 25 november 1999 (4), (1) PB C 310 van 3. 6. 1999. (2) PB C 67 van 25. 11. 1999. (3) PB C 68 van 25. 11. 1999. (4) PB C 46 van 25. 11. 1999


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0798/00 från Sami Naïr (PSE) till kommissionen. Kommissionens meddelande om sina strategiska mål 2000–2005 och om sitt arbetsprogram för år 2000 (KOM(2000) 154).

eurovoc_concepts:
EU control
European social policy
public expenditure
social security

formats: html pdf print

text: C 46 E/46 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 detta sammantr(cid:228)de l(cid:228)t kommissionsledamoten ocks(cid:229) f(cid:246)rst(cid:229) att det vid kontoret f(cid:246)r livsmedel och vete- rin(cid:228)rmedicin endast finns en inspekt(cid:246)r med transportfr(cid:229)gorna som s(cid:228)rskild uppgift. Kan kommissionen mot bakgrund av detta ange: vilka ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder den (cid:228)mnar vidta f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att medlemsstaterna sk(cid:228)rper sin g(cid:228)llande lagstiftning? exakt hur m(cid:229)nga personer som kommer att anst(cid:228)llas f(cid:246)r att specifikt (cid:228)gna sig (cid:229)t och handha denna fr(cid:229)ga? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 maj 2000) Kommissionen har alltid befattat sig med fr(cid:229)gor r(cid:246)rande djurs v(cid:228)lbefinnande under transport. Det f(cid:246)rsta direktivet om skydd av djur under transport antogs 1977 (r(cid:229)dets direktiv 77/489/EG av den 18 juli 1977 (1)). Det ersattes av r(cid:229)dets direktiv 91/628/EEG av den 19 november 1991 (2) och (cid:228)ndrades senare av r(cid:229)dets direktiv 95/29/EG av den 29 juni 1995 (3). Den dagliga till(cid:228)mpningen av gemenskapsbest(cid:228)mmelser ligger inom ramen f(cid:246)r medlemsstaternas beh(cid:246)rig- het. I artikel 13 i r(cid:229)dets direktiv 95/29/EG f(cid:246)reskrivs att kommissionen skall inge en rapport till r(cid:229)det om de erfarenheter medlemsstaterna gjort efter genomf(cid:246)randet av detta direktiv, eventuellt kompletterad med f(cid:246)rslag. Rapporten skall l(cid:228)ggas fram f(cid:246)r r(cid:229)det f(cid:246)re juni 2000 och inbegripa all tillg(cid:228)nglig information. Med beaktande av slutsatserna i ovann(cid:228)mnda rapport kommer kommissionen att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag om att (cid:228)ndra den befintliga lagstiftningen f(cid:246)r att garantera att den efterlevs p(cid:229) ett b(cid:228)ttre s(cid:228)tt. Tre veterin(cid:228)rexperter fr(cid:229)n kommissionen arbetar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande s(cid:228)rskilt med fr(cid:229)gor som r(cid:246)r djurs v(cid:228)lbefinnande p(cid:229) kommissionens kontor f(cid:246)r livsmedels- och veterin(cid:228)rfr(cid:229)gor i Dublin. De bes(cid:246)k som veterin(cid:228)rerna g(cid:246)r i medlemsstaterna inbegriper aspekter som r(cid:246)r djurs v(cid:228)lbefinnande under transport. Genomf(cid:246)randet av r(cid:229)dets direktiv 91/628/EEG om skydd av djur under transport kommer (cid:228)ven forts(cid:228)tt- ningsvis att ges h(cid:246)g prioritet i det arbete som utf(cid:246)rs av gruppen f(cid:246)r djurens v(cid:228)lbefinnande vid kontoret f(cid:246)r livsmedels- och veterin(cid:228)rfr(cid:229)gor. Dessutom ing(cid:229)r v(cid:228)lbefinnandefr(cid:229)gor i de bes(cid:246)k som utf(cid:246)rs av andra inspekt(cid:246)rer fr(cid:229)n kontoret, i synnerhet med avseende p(cid:229) behandlingen av v(cid:228)rph(cid:246)ns i bur och i samband med slakt. (1) EGT L 200, 8. 8. 1977. (2) EGT L 340, 11. 12. 1991. (3) EGT L 148, 30. 6. 1995. (2001/C 46 E/052) SKRIFTLIG FR¯GA E-0798/00 fr(cid:229)n Sami Na(cid:239)r (PSE) till kommissionen (16 mars 2000) ˜mne: Kommissionens meddelande om sina strategiska m(cid:229)l 2000(cid:141)2005 och om sitt arbetsprogram f(cid:246)r (cid:229)r 2000 (KOM(2000) 154) 1. I inledningen talar kommissionen om att modernisera v(cid:229)r sociala modell. a) Varf(cid:246)r anser kommissionen att v(cid:228)lf(cid:228)rdsstaten m(cid:229)ste reformeras? b) P(cid:229) vilket s(cid:228)tt b(cid:246)r v(cid:228)lf(cid:228)rdsstaten moderniseras f(cid:246)r att ocks(cid:229) i forts(cid:228)ttningen kunna erbjuda (cid:148)en v(cid:228)lf(cid:228)rdsstat byggd p(cid:229) solidaritet som (cid:228)r r(cid:228)ttvis och visar omtanke om alla medborgare. Detta i en tid d(cid:229) den offentliga utgiftspolitiken blivit alltmer f(cid:246)rsiktig. (cid:148) 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/47 I fr(cid:229)ga om offentliga utgifter och offentliga finanser framh(cid:229)ller kommissionen f(cid:246)ljande: (cid:148)Inom ramen 2. f(cid:246)r stabilitets- och tillv(cid:228)xtpakten (cid:228)r kommissionen beredd att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag f(cid:246)r att f(cid:246)rdjupa och bredda (cid:246)vervakningen inom detta omr(cid:229)de. (cid:148) a) Vad menar kommissionen med att f(cid:246)rdjupa och bredda (cid:246)vervakningen? b) Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen vidta? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (13 juni 2000) 1. a) Kommissionen har presenterat sk(cid:228)len till varf(cid:246)r den anser en modernisering av de sociala skyddssystemen n(cid:246)dv(cid:228)ndig i sitt meddelande av den 14 juli 1999, (cid:148)En samordnad strategi f(cid:246)r att modernisera social trygghet(cid:148) (1). b) Behoven av reform och det s(cid:228)tt den b(cid:246)r genomf(cid:246)ras p(cid:229) varierar fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan. Trots detta anser kommissionen att de grundl(cid:228)ggande utmaningar som de social skyddssystemen st(cid:229)r inf(cid:246)r (cid:228)r desamma i alla medlemsstaterna. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att det kan vara anv(cid:228)ndbart att uppr(cid:228)tta ett n(cid:228)rmare samarbete p(cid:229) det sociala skyddsomr(cid:229)det, grundat p(cid:229) utbyte av erfarenheter, (cid:246)msesidiga samr(cid:229)d och en utv(cid:228)rdering av den politiska utveckling som g(cid:246)rs f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla de b(cid:228)sta metoderna. Kommissionen planerar dock inte att rekommendera en v(cid:228)g till modernisering som skall till(cid:228)mpas av samtliga medlemsstater. Den anser emellertid att reformerna b(cid:246)r bidra till gemenskapens grundl(cid:228)ggande m(cid:229)ls(cid:228)ttning att s(cid:228)kerst(cid:228)lla (cid:148)en h(cid:246)g niv(cid:229) i fr(cid:229)ga om syssels(cid:228)ttning och socialt skydd(cid:148) (artikel 2 i EG-f(cid:246)rdraget). 2. a) Kommissionen och r(cid:229)det har s(cid:229) gott som avslutat utv(cid:228)rderingen av de uppdaterade stabilitets- och konvergensprogrammen. I dessa bekr(cid:228)ftas att n(cid:228)stan samtliga medlemsstater (cid:228)r p(cid:229) v(cid:228)g att uppfylla det centrala m(cid:229)let i stabilitets- och tillv(cid:228)xtpakten f(cid:246)r 2002, n(cid:228)mligen offentliga finanser n(cid:228)ra balans eller med (cid:246)verskott. Dessa framsteg framh(cid:228)ver ramverkets (cid:228)ndam(cid:229)lsenlighet, och kommis- sionen har d(cid:228)rf(cid:246)r inte f(cid:246)r avsikt att f(cid:246)rslag om (cid:228)ndring av stabilitets- och l(cid:228)gga fram ett tillv(cid:228)xtpakten. Trots detta anser kommissionen det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att n(cid:228)rmare (cid:246)vervaka medlemsstaternas offentliga finanser. Med gynnsamma tillv(cid:228)xtutsikter m(cid:229)ste man n(cid:228)ra f(cid:246)lja de offentliga finansernas under- liggande utveckling f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det inte finns n(cid:229)gon procyklisk l(cid:228)ttnad i finanspolitiken. Dessutom finns det, n(cid:228)r de offentliga finanserna (cid:228)r i balans, mer utrymme f(cid:246)r skattes(cid:228)nkningar. Kommissionen medger betydelsen av ett s(cid:228)nkt skattetryck i gemenskapen, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r l(cid:229)gavl(cid:246)nat arbete. Kommissionen och r(cid:229)det m(cid:229)ste emellertid alltid, n(cid:228)r de bed(cid:246)mer de f(cid:246)rslag till skattes(cid:228)nk- ningar som l(cid:228)ggs fram i framtida stabilitets- och konvergensprogram, s(cid:228)kerst(cid:228)lla att (cid:229)tagandena i stabilitets- och tillv(cid:228)xtpakten iakttas. Dessutom betonades vid Europeiska r(cid:229)dets s(cid:228)rskilda m(cid:246)te som nyligen h(cid:246)lls i Lissabon att mer h(cid:228)nsyn skall tas till de offentliga finansernas kvalitet och h(cid:229)llbarhet. Fr(cid:229)gan om h(cid:229)llbarheten h(cid:229)ller p(cid:229) att behandlas. Kommissionen h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att tillsammans med KommittØn f(cid:246)r ekonomisk politik utveckla j(cid:228)mf(cid:246)rbara pensionsprognoser fram till 2050. b) Kommissionen har offentliggjort en rapport om de offentliga finanserna i EMU2 (2). I denna ges en grundlig analys av resultatet vad avser de offentliga finanserna under 1999 och en kortsiktig prognos f(cid:246)r 2000. Rapporten inneh(cid:229)ller ocks(cid:229) en (cid:246)vergripande utv(cid:228)rdering av de medelsiktiga m(cid:229)ls(cid:228)ttningarna och budgetstrategierna i de uppdaterade stabilitets- och konvergensprogrammen. I rapporten l(cid:228)mnas ocks(cid:229) en detaljerad genomg(cid:229)ng av stabilitets- och tillv(cid:228)xtpaktens funktion under dess f(cid:246)rsta (cid:229)r. Slutligen inneh(cid:229)ller den en ing(cid:229)ende utv(cid:228)rdering av skattesystemen och den verkliga skattesatserna i gemenskapen, tv(cid:229) centrala inslag vid bed(cid:246)mningen av de offentliga finansernas kvalitet. (1) KOM(1999) 347 slutlig. (2) SEK(2000) 849


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0801/00 esittäjä(t): Michel Hansenne (PPE-DE) komissiolle. Palvelut ranskalaisille valtiollisille tai kunnallisille sairaaloille.

eurovoc_concepts:
EU law
VAT
application of EU law
interpretation of the law
medical institution
provision of services

text: 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/159 (2000/C 374 E/188) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0801/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Michel Hansenne (PPE-DE) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: Palvelut ranskalaisille valtiollisille tai kunnallisille sairaaloille Kun Belgiassa arvonlis(cid:228)veron alainen tutkimuslaitos suorittaa direktiivin 77/388/ETY (1) 9 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja palveluja ranskalaiselle valtiolliselle tai kunnalliselle sairaalalle, kuka on velvolli- nen maksamaan arvonlis(cid:228)veroa t(cid:228)llaisista palveluista ja mihin maahan? jos sama palvelujen tarjoaja suorittaisi samanlaisia palveluja sairaalalle, Olisiko vastaus sama, joka on sijoittautunut esimerkiksi Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tai johonkin toiseen j(cid:228)senvaltioon, joka ei ole k(cid:228)ytt(cid:228)nyt direktiivin 77/388/ETY 4 artiklan 5 kohdan viimeisess(cid:228) alakohdassa tarkoitettua valinnan mahdollisuutta? Onko komissio antanut j(cid:228)senvaltioiden viranomaisten ja taloudellisten toimijoiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kaiken kattavan luettelon, jonka perusteella voidaan tiet(cid:228)(cid:228), miss(cid:228) tapauksissa arvonlis(cid:228)veroa on maksettava, kun valtio on k(cid:228)ytt(cid:228)nyt direktiivin 77/388/ETY 4 artiklan 5 kohdan viimeisess(cid:228) alakohdassa tarkoitetun valinnan mahdollisuuden? Katsooko komissio, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden viranomaisten ja taloudellisten toimijoi- den teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on hankkia itse tietoa ulkomaalaisesta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) palvelun vastaanottajan maassa sen m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi, onko arvonlis(cid:228)veroa maksettava palvelun tarjoajan maahan vai ei? Eik(cid:246) komissio pelk(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) tiettyjen kuudennen arvonlis(cid:228)verodirektiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevien tietojen levitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)tt(cid:228)mi- nen johtaa tapauksiin, joissa veroa ei kanneta verovelvollisten tai heit(cid:228) valvovien virkamiesten tiet(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)- myyden vuoksi? (1) EYVL L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2000) J(cid:228)senvaltioiden liikevaihtoverolains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yhdenmukaistamisesta (cid:129) yhteinen arvonlis(cid:228)veroj(cid:228)rjestelm(cid:228); yhdenmukainen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytymisperuste (cid:129) 17. toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti j(cid:228)senvaltiot voivat pit(cid:228)(cid:228) julkisoikeudellisten laitosten harjoitta- maa toimintaa, jota n(cid:228)m(cid:228) harjoittavat viranomaisen ominaisuudessa. joka on vapautettu verosta 13 ja 28 artiklan nojalla, sellaisena toimintana, jotka periaatteessa T(cid:228)t(cid:228) vaihtoehtoa sovellettaessa j(cid:228)senvaltio voi p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) katsoa sellaisten toimintojen, kuuluvat arvonlis(cid:228)veron sovellusalaan, mutta jotka voidaan vapauttaa 13 artiklan nojalla (esimerkiksi julkisyhteis(cid:246)jen yll(cid:228)pit(cid:228)mien sairaaloiden tai vastaavanlaisten laitosten harjoittama sairaanhoito ja l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin- hoito), kuuluvan kokonaan arvonlis(cid:228)veron sovellusalan ulkopuolelle. Kummassakaan tapauksessa arvonli- s(cid:228)veroa ei kanneta kyseess(cid:228) olevista palveluista. Sen sijaan, kuten arvoisa parlamentin j(cid:228)sen perustellusti ottaa esille, kyseisell(cid:228) valinnalla on merkityst(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)ess(cid:228) kyseisten julkisoikeudellisten laitosten tiettyjen kustannusten verotuspaikkaa. Niinp(cid:228) niist(cid:228) tutkimuspalveluista, joita verovelvollinen suorittaa julkisyhteis(cid:246)n yll(cid:228)pit(cid:228)m(cid:228)lle sairaalalle, on kannettava veroa joko siin(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa, jossa julkinen sairaala sijaitsee (yleisten periaatteiden mukaisesti), tai siin(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa, jossa palvelun tuottajalla on toimipaikkansa (kun j(cid:228)senvaltio, jossa julkisyhteis(cid:246)n yll(cid:228)pit(cid:228)m(cid:228) sairaala sijaitsee, on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)kseen edell(cid:228) mainittua mahdollisuutta). On huomattava, ett(cid:228) nykyinen arvonlis(cid:228)veromenettely k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) useita sellaisia tapauksia, joissa verotus- paikka m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n palvelun vastaanottajan mukaan. T(cid:228)llaisessa tapauksessa on ensisijaisesti palvelun suorittajan teht(cid:228)v(cid:228) selvitt(cid:228)(cid:228) asiaankuuluvat asiakastansa koskevat verotustiedot. J(cid:228)senvaltioilla on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n asianmukaisia keinoja kyseess(cid:228) olevien toimintojen tehokkaan valvonnan takaamiseksi yhteis(cid:246)n tasolla. J(cid:228)senvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten keskin(cid:228)isest(cid:228) avusta v(cid:228)litt(cid:246)mien verojen alalla 19. joulukuuta 1977 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 77/799/ETY (1) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senval- tioiden keskin(cid:228)isen avun osalta j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)list(cid:228) tietojenvaihtoa koskevat yhteiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. Lis(cid:228)ksi komissio johtaa hallinnollisen yhteisty(cid:246)n pysyv(cid:228)(cid:228) komiteaa, joka antaa kansallisten hallintoelinten edusta- jille mahdollisuuden keskustella kaikista kyseiseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n liittyvist(cid:228) kysymyksist(cid:228). Viranomaisiin sovellettava verotusmenettely sek(cid:228) tiettyj(cid:228) yleishy(cid:246)dyllisi(cid:228) toimintoja koskevien verovapau- tuksien sovellusala ovat niit(cid:228) aiheita, joita komissio aikoo tutkia uudelleen nykyisen ALV-menettelyn uudistamisen yhteydess(cid:228) kyseisen veron tasapuolisemman soveltamisen takaamiseksi. (1) EYVL L 336, 27. 12. 1977


title: Règlement (CE) n° 583/2000 de la Commission, du 16 mars 2000, fixant la restitution maximale à l'exportation de seigle dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1758/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
export tax
rye
third country

text: L 69/48 FR Journal officiel des Communautés européennes 17. 3. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 583/2000 DE LA COMMISSION du 16 mars 2000 fixant la restitution maximale à l'exportation de seigle dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1758/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), vu le règlement (CE) no 1501/95 de la Commission du 29 juin 1995 établissant certaines modalités d'application du règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l'octroi des restitutions à l'exportation ainsi que les mesures à prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2513/98 (4), et notamment son article 7, considérant ce qui suit: (3) (4) maximale à l'exportation, en tenant compte des critères visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1501/95. Dans ce cas, l'adjudication est attribuée à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre se situe à un niveau égal ou inférieur à la restitution maximale, ainsi qu'à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre porte sur une taxe à l'exportation. L'application des critères visés ci-dessus à la situation actuelle des marchés de la céréale en cause conduit à fixer la restitution maximale à l'exportation au montant repris à l'article 1er. Les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement (1) (2) Une adjudication de la restitution et/ou de la taxe à l'exportation de seigle vers tous les pays tiers à l'exclu- sion de l'Estonie, la Lettonie, la Lituanie, la Pologne, la République la Roumanie, la Bulgarie et la Slovenie a été ouverte par le règlement (CE) no 1758/1999 de la Commission (5), modifié par le règlement (CE) no 506/2000 (6). la Slovaquie, la Hongrie, tchèque, L'article 7 du règlement (CE) no 1501/95 prévoit que, sur la base des offres communiquées, la Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 23 du règle- ment (CEE) no 1766/92, décider de fixer une restitution A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour les offres communiquées du 10 au 16 mars 2000, dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1758/1999, la restitution maximale à l'exportation de seigle est fixée à 65,99 EUR/t. Le présent règlement entre en vigueur le 17 mars 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 16 mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 210 du 10. 8. 1999, p. 3. (6) JO L 62 du 9. 3. 2000, p. 22


title: Propuesta de decisión del Consejo relativa a la posición que deberá adoptar la Comunidad en el Consejo de Asociación instituido por el Acuerdo Europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Bulgaria, por otra, que entró en vigor el 1 de febrero de 1995, sobre la prórroga del sistema de doble control al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2000 para las exportaciones de determinados productos siderúrgicos de Bulgaria a la Comunidad

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Bulgaria
export monitoring
iron and steel product
trade agreement (EU)

formats: html pdf

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 16. 03. 2000 COM(2000) 148 final 2000/0057 (ACC) Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO relativa a la posición que deberá adoptar la Comunidad en el Consejo de Asociación instituido por el Acuerdo Europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Bulgaria, por otra, que entró en vigor el 1 de febrero de 1995, sobre la prórroga del sistema de doble control al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2000 para las exportaciones de determinados productos siderúrgicos de Bulgaria a la Comunidad (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS La finalidad del sistema de doble control consiste en acrecentar la transparencia y evitar posibles desviaciones del comercio. Se funda en la disposición del Acuerdo Europeo CE- Bulgaria1 que permite a cualquiera de las Partes introducir un procedimiento administrativo para el suministro rápido de información sobre la tendencia de los flujos comerciales. En 1998, mediante la Decisión nº 3/972 del Consejo de Asociación, las Partes convinieron establecer dicho sistema respecto de determinados productos siderúrgicos CECA. Mediante la Decisión nº 3/993 del Consejo de Asociación, se prorrogó el sistema al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 1999. El Reglamento (CE) nº 86/98 del Consejo4 estableció las disposiciones legales de aplicación correspondientes para la Comunidad. En su reunión de 2 de diciembre de 1999, el Grupo de Contacto acordó recomendar que el Consejo de Asociación prorrogara el sistema de doble control al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2000. La propuesta adjunta tiene, en consecuencia, por objeto, la prórroga de la Decisión n° 3/97 del Consejo de Asociación, prorrogada al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 diciembre de 1999 por la Decisión n° 3/99 del Consejo de Asociación, al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 diciembre de 2000. 1 DO L 358 de 31. 12. 94, p. 3. 2 DO L 13 de 19. 1. 98, p. 85. 3 DO L 123 de 13. 5. 99, p. 56. 4 DO L 13 de 19. 1. 98, p. 29. 2 2000/0057 (ACC) Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO relativa a la posición que deberá adoptar la Comunidad en el Consejo de Asociación instituido por el Acuerdo Europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Bulgaria, por otra, que entró en vigor el 1 de febrero de 1995, sobre la prórroga del sistema de doble control al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2000 para las exportaciones de determinados productos siderúrgicos de Bulgaria a la Comunidad EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 133, Vista la propuesta de la Comisión, Vista la Decisión del Consejo y de la Comisión, de 19 de diciembre de 1994, relativa a la celebración del Acuerdo Europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Bulgaria, por otra, y en particular el apartado 1 de su artículo 2, Considerando lo siguiente: (1) (2) El Grupo de Contacto mencionado en el artículo 11 del Protocolo 2 del Acuerdo Europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Bulgaria, por otra, que entró en vigor el 1 de febrero de 19955, se reunió el 2 de diciembre de 1999 para estudiar las tendencias de las importaciones de productos CECA de Bulgaria en la Comunidad y reconoció la necesidad de hallar soluciones apropiadas en el marco del apartado 2 del artículo 34 del Acuerdo para asegurarse de que no se comprometerá la consecución de los objetivos del Acuerdo. El Grupo de Contacto acordó, en consecuencia, recomendar al Consejo de Asociación instituido en virtud del artículo 105 del Acuerdo la prórroga del sistema de doble control introducido en 1998 mediante la Decisión nº 3/976 del Consejo de Asociación , prorrogado al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 diciembre de 1999 por la Decisión n° 3/997 del Consejo de Asociación, al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 diciembre de 2000. (3) Las Partes desean promover el desarrollo ordenado y equitativo del comercio de productos siderúrgicos entre la Comunidad y Bulgaria. 5 DO L 358 de 31. 12. 94, p. 3. 6 DO L 13 de 19. 1. 98, p. 85. 7 DO L 19 de 26. 1. 99, p. 9. 3 (4) El Consejo de Asociación, recibida toda la información pertinente, ha determinado que la solución aceptable para ambas Partes y que menos perturba el funcionamiento del Acuerdo es la prórroga del sistema de doble control, sin límites cuantitativos, de la importación en la Comunidad de determinados productos siderúrgicos regulados por el Tratado CECA al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 diciembre de 2000, DECIDE: La posición que deberá adoptar la Comunidad en el Consejo de Asociación instituido por el Acuerdo Europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Bulgaria, por otra, que entró en vigor el 1 de febrero de 1995, sobre la exportación de determinados productos siderúrgicos de Bulgaria a las Comunidades Europeas, y en particular la prórroga del sistema de doble control, se basará en el proyecto de Decisión del Consejo de Asociación anexo a la presente Decisión. Hecho en Bruselas, Por el Consejo El Presidente 4 Decisión n°. /2000 del Consejo de Asociación instituido en virtud del Acuerdo Europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Bulgaria, por otra, de. de 2000 por la que se prorroga el sistema de doble control establecido por la Decisión nº 3/97 del Consejo de Asociación al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 diciembre de 2000 (2000/. /CE) EL CONSEJO DE ASOCIACIÓN: Considerando que el Grupo de Contacto mencionado en el artículo 11 del Protocolo 2 del Acuerdo Europeo entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, por una parte, y Bulgaria, por otra, que entró en vigor el 1 de febrero de 1995, se reunió el 2 de diciembre de 1999 y acordó recomendar al Consejo de Asociación instituido en virtud del artículo 105 del Acuerdo la prórroga del sistema de doble control introducido en 1998 mediante la Decisión nº 3/97 del Consejo de Asociación, prorrogado al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 diciembre de 1999 por la Decisión n° 3/99 del Consejo de Asociación, al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 diciembre de 2000; Considerando que el Consejo de Asociación, recibida toda la información pertinente, ha aceptado esta recomendación, DECIDE: Artículo 1 El sistema de doble control, establecido por la Decisión nº 3/97 del Consejo de Asociación para el período comprendido entre el 1 de enero y el 31 diciembre de 1998 y prorrogado al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 diciembre de 1999 por la Decisión n° 3/99 del Consejo de Asociación, seguirá aplicándose en el período comprendido entre el 1 de enero y el 31 diciembre de 2000. En el Preámbulo y en los apartados 1 y 3 del artículo 1 de la Decisión nº 3/97 del Consejo de Asociación, las referencias al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 1999 se sustituirán por referencias al período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2000. Artículo 2 La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción. Será aplicable a partir del 1 enero de 2000. 5 Hecho en Bruselas, Por el Consejo El Presidente 6


title: Mitteilung der Kommission im Rahmen der Durchführung der Richtlinie 89/686/EWG des Rates vom 21. Dezember 1989 über Persönliche Schutzausrüstungen, geändert durch die Richtlinien 93/68/EWG, 93/95/EWG und 96/58/EG (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
European standard
application of EU law
approximation of laws
protective equipment
safety standard

text: 16. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 76/3 Mitteilung der Kommission im Rahmen der Durchf(cid:252)hrung der Richtlinie 89/686/EWG des Rates vom 21. Dezember 1989 (cid:252)ber Pers(cid:246)nliche Schutzausr(cid:252)stungen (1), ge(cid:228)ndert durch die Richtlinien 93/68/EWG (2), 93/95/EWG (3) und 96/58/EG (4) (2000/C 76/03) (Text von Bedeutung f(cid:252)r den EWR) (Ver(cid:246)ffentlichung der Titel und der Bezugsdaten der harmonisierten Normen im Sinne dieser Richtlinie) OEN (1) Bezugsnummer Titel der harmonisierten Normen Jahr der Ratifizierung CEN EN 381-4 CEN EN 381-7 Schutzkleidung f(cid:252)r die Benutzer von handgef(cid:252)hrten Ketten- s(cid:228)gen (cid:151) Teil 4: Pr(cid:252)fverfahren f(cid:252)r Schutzhandschuhe f(cid:252)r Kettens(cid:228)gen Schutzkleidung f(cid:252)r die Benutzer von handgef(cid:252)hrten Ketten- s(cid:228)gen (cid:151) Teil 7: Anforderungen an Schutzhandschuhe f(cid:252)r Kettens(cid:228)gen EN 511 Schutzhandschuhe gegen K(cid:228)lte CEN CEN EN 1146/A2 CEN EN 12270 CEN EN 12275 CEN EN ISO 14460 Atemschutzger(cid:228)te (cid:151) Beh(cid:228)lterger(cid:228)te mit Druckluft mit Haube (Druckluftselbstretter mit Haube) (cid:151) Anforderungen, Pr(cid:252)fung, Kennzeichnung Bergsteigerausr(cid:252)stung (cid:151) Klemmkeile (cid:151) Sicherheitstech- nische Anforderungen und Pr(cid:252)fverfahren Bergsteigerausr(cid:252)stung (cid:151) Karabiner (cid:151) Sicherheitstechnische Anforderungen und Pr(cid:252)fverfahren Schutzkleidung f(cid:252)r Auto-Rennfahrer (cid:151) Schutz gegen Hitze und Feuer (cid:151) Leistungsanforderungen und Pr(cid:252)fverfahren (ISO 14460:1999) CENELEC EN 50286 Elektrisch isolierende Schutzkleidung CENELEC EN 50321 Elektrisch isolierende Schuhe zum Arbeiten in Niederspan- nungsanlagen (1) OEN (Europ(cid:228)ische Normenorganisation): (cid:151) CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B-1050 Br(cid:252)ssel, Tel. (32-2) 550 08 11, Fax (32-2) 550 08 19. (cid:151) CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Br(cid:252)ssel, Tel. (32-2) 519 68 71, Fax (32-2) 519 69 19. (cid:151) ETSI: BP 152, F-06561 Valbonne Cedex, Tel. (33-4) 92 94 42 12, Fax (33-4) 9365 47 16. 1999 1999 1994 1999 1998 1998 1999 1999 1999 HINWEIS: (cid:151) Alle Anfragen zur Lieferung der Normen m(cid:252)ssen an eine dieser europ(cid:228)ischen Normenorganisationen oder an eine Nationalnormenorganisation gerichtet werden, deren Liste (5) sich im Anhang der Richt- linie 98/34/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates (6) befindet, welche durch die Richtlinie 98/48/EG (7) ge(cid:228)ndert wurde. (cid:151) Die Ver(cid:246)ffentlichung der Bezugsdaten im Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften bedeutet nicht, da(cid:223) die Normen in allen Sprachen der Gemeinschaft verf(cid:252)gbar sind. (cid:151) Die Kommission sorgt f(cid:252)r die Aktualisierung dieses Verzeichnisses (8). (1) ABl. L 399 vom 30. 12. 1989, S. 18. (2) ABl. L 220 vom 30. 8. 1993, S. 1. (3) ABl. L 276 vom 9. 11. 1993, S. 11. (4) ABl. L 236 vom 18. 9. 1996, S. 44. (5) ABl. L 32 vom 10. 2. 1996, S. 32. (6) ABl. L 204 vom 21. 7. 1998, S. 37. (7) ABl. L 217 vom 5. 8. 1998, S. 18. (8) ABl. C 183 vom 13. 6. 1998, S. 12. ABl. C 338 vom 6. 11. 1998, S. 2. ABl. C 357 vom 21. 11. 1998, S. 10. ABl. C 157 vom 4. 6. 1999, S. 2. ABl. C 318 vom 5. 11. 1999, S. 4. ABl. C 40 vom 12. 2. 2000, S. 7


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0782/00 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Kuluttajille tiedottaminen tiettyjen elintarvikkeiden terveydelle edullisista vaikutuksista.

eurovoc_concepts:
European social policy
food safety

text: C 303 E/208 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti j(cid:228)senvaltioilla on toimivalta j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) omat sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)ns(cid:228). Sosiaaliturvaa ei siis ole yhdenmukaistettu yhteis(cid:246)n tasolla, ja n(cid:228)in ollen kunkin j(cid:228)senvaltion lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n vapaasti ehdot, joilla henkil(cid:246)ill(cid:228) on oikeus tai velvollisuus kuulua tiettyyn sosiaa- liturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n, sek(cid:228) ehdot, joilla henkil(cid:246)ill(cid:228) on oikeus sosiaaliturvaetuuksiin. N(cid:228)m(cid:228) periaatteet ovat muotoutuneet yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vakiintuneessa oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228), jotka mainitaan esimerkiksi asiassa C-158/96 28. 4. 1998 annetun tuomion 17 ja 18 kohdassa. Edell(cid:228) mainitusta k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ei kiellet(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) Alankomaat, jonka sosiaa- liturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228) on asuinpaikkaperusteinen, asettavat erityisi(cid:228) sairauskuluja koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n (AWBZ) piiriin kuulumisen ehdoksi, ett(cid:228) asianomainen asuu Alankomaiden alueella. Luottamuksensuojaan liittyv(cid:228)(cid:228) periaatetta ei voida tulkita siten, ett(cid:228) se kielt(cid:228)isi yhteis(cid:246)n oikeuden mukaiset lainmuutokset. (1) EYVL L 28, 30. 1. 1997. (2000/C 303 E/239) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0782/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: Kuluttajille tiedottaminen tiettyjen elintarvikkeiden terveydelle edullisista vaikutuksista Nykyinen elintarvike- ja kuluttajalains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ei salli, ett(cid:228) kuluttajille tiedotetaan elintarvikkeiden tervey- delle edullisista vaikutuksista. T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)n kuluttajat k(cid:228)rsiv(cid:228)t asiaa koskevasta tiedon puutteesta, mink(cid:228) vuoksi he eiv(cid:228)t osta riitt(cid:228)v(cid:228)n vitamiinipitoista ruokaa. Ottaen huomioon, kuinka t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) on, ett(cid:228) tiettyjen elintarvikkeiden k(cid:228)yt(cid:246)n ansiosta voidaan v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) tiettyjen sairauksien puhkeamista ja ett(cid:228) niit(cid:228) voidaan ostaa turvallisesti, aikooko komissio ehdottaa voimassaolevan elintarvikkeista tiedottamista koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n muuttamista niin, ett(cid:228) kuluttaja saavat tiet(cid:228)(cid:228) tiettyjen elintarvikkeiden erityisist(cid:228) terveydelle edullisista vaikutuksista? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 2000) Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) kunnianarvoisaa j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Thomas- Mauro esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen E-0232/00 (1). (1) Katso sivu 164. (2000/C 303 E/240) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0787/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Sokrates-rahoitus v(cid:228)hemmist(cid:246)kieli(cid:228) koskeville hankkeille Voisiko komissio ilmoittaa, mit(cid:228) Euroopan tason rahoitusta on saatavana televisio-ohjelmien tekstitt(cid:228)mi- seksi iirin kielelle? Mist(cid:228) budjettikohdista ja ohjelmista n(cid:228)m(cid:228) varat ovat per(cid:228)isin? Tekstitt(cid:228)misell(cid:228) palvellaan erityisesti kuurojen tarpeita


text: C 377/354 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 12. 2000 Torsdag 16 mars 2000 101. önskar att nästa betänkande från Europaparlamentet baserar sig på obestridliga och objektivt kon- trollerbara kriterier, som till exempel den exakta situationen vad gäller, och åtgärder vidtagna för, efterlev- naden av rättigheter som erkänns i den nationella lagstiftningen i varje enskilt land, tillkortakommanden vad gäller respekt för dessa rättigheter såsom de framgår av domslut fällda av domstolar i varje enskilt land, och en medlemsspecifik analys av varje fällande dom som Europadomstolen för mänskliga rättigheter i Strasbourg avgett, detta betänkande bör även bygga på FN-organens insatser vad gäller övervakningen av de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter, * * * 102. staternas och kandidatländernas regeringar och parlament. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, och till medlems- 9. Västsahara B5-0246, 0253, 0262, 0272 och 0278/2000 Europaparlamentets resolution om Västsahara Europaparlamentet utfärdar denna resolution & med beaktande av sina tidigare resolutioner om Västsahara, nämligen sin resolution av den 14 januari 1999 (1) och sin rekommendation till rådet av den 10 mars 1998 (2), & med beaktande av de senaste händelserna i förbindelse med självbestämmandeprocessen i Västsahara, & med beaktande av ordförandeskapets förklaring av den 21 juni 1999 i Europeiska unionens namn, & med beaktande av resolutionerna 1204 av den 30 oktober 1998, 1215 av den 17 december 1998 och 1282 av den 14 december 1999 och 1292 av den 29 februari 2000 från FN:s säkerhetsråd, A. B. C. Freden, stabiliteten och möjligheterna till ekonomisk integration och utveckling i Maghreb beror i stor utsträckning på en snabb och rättvis lösning av konflikten i Västsahara på grundval av de internatio- nella resolutionerna. Ett fullständigt genomförande av FN:s fredsplan, som omfattar anordnandet av en folkomröstning om självbestämmande, förblir det bästa sättet för att uppnå fred i området. FN och närmare bestämt FN:s trupper i Västsahara (MINURSO) har gjort stora ansträngningar för att identifiera de röstberättigade i denna folkomröstning, men trots detta kvarstår det allvarliga problem på detta område. D. Den ständiga uppskjutningen av folkomröstningen om självbestämmande är oroande och kan utgöra ett hot mot stabilitet, säkerhet och fred i Maghreb. E. Houstonavtalen från 1997 är mycket viktiga instrument för ett effektivt genomförande av FN:s freds- plan. F. Det är nödvändigt att Europeiska unionen stöder FN i arbetet med att anordna en folkomröstning om självbestämmande i Västsahara. G. Europeiska unionen måste stödja FN och James Bakers roll som medlare i egenskap av generalsekrete- rare Kofi Annans särskilda sändebud till Västsahara, och måste fortsätta att bevilja humanitärt bistånd till de västsahariska flyktingbefolkningarna. (1) EGT C 104, 14. 4. 1999, s. 112. (2) EGT C 104, 6. 4. 1998, s. 29. 29. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 377/355 Torsdag 16 mars 2000 H. De dagliga spänningarna som råder i Västsahara är mycket oroande när det gäller situationen för den västsahariska befolkningen. I. Polisarios konstruktiva ställning, som underlättar anordnandet av det planerade sammanträdet mellan EU och Organisationen för Afrikas enhet i Kairo i april 2000, är glädjande. 1. Parlamentet uttrycker på nytt sitt fulla stöd för FN:s fredsplan, som antagits av parterna, och framför allt för anordnandet av en fri, rättvis och opartisk folkomröstning om självbestämmande för Västsahara, som ingår i denna fredsplan, 2. noterar de framsteg som gjorts av FN i förbindelse med folkomröstningen om självbestämmande för Västsahara, och uppmanar parterna att skrupulöst uppfylla bestämmelserna i resolutionerna från FN:s säkerhetsråd, ställer sig positivt till det arbete som utförts av FN:s trupper i Västsahara när det gäller arbetet med 3. att identifiera de röstberättigade, vilket främjar de fortsatta förberedelserna inför anordnandet av en folk- omröstning, även om det fortfarande kvarstår allvarliga problem med att identifiera samtliga röstberätti- gade, uttrycker sin oro över att folkomröstningen om självbestämmande ständigt skjuts upp och uppmanar 4. parterna, det vill säga Marockos regering och Polisario, att respektera de frister som fastställts, att samar- beta med FN för att folkomröstningen snabbt skall kunna genomföras och att, med stöd av James Baker, FN:s generalsekreterares särskilda sändebud, återuppta den direkta dialogen mellan parterna i syfte att över- vinna hindren för genomförandet av de internationella resolutionerna, uppmanar på samma sätt parterna att inleda en politisk dialog om regionens framtid, som går utöver 5. de eventuella avtal, som kan komma att ingås för att genomföra de internationella resolutionerna, 6. uppmanar rådet att vidta en gemensam åtgärd i syfte att upprätta ett samarbete med de internatio- nella instanserna och de berörda partena för att snabbt och på ett korrekt sätt kunna genomföra nämnda fredsplan, och att ge allt tänkbart stöd till de åtgärder som James Baker vidtar i enlighet med säkerhets- rådets resolution 1292 (2000), 7. uppmanar Marockos regering och Polisario att till fullo samarbeta med FN för att säkerställa anord- nandet av en fri, demokratisk och öppen folkomröstning om självbestämmande för Västsaharas befolkning, 8. uppmanar kommissionen att utöka det humanitära biståndet till de västsahariska flyktingarna; upp- manar särskilt kommissionen att utöka det humanitära biståndet till den västsahariska befolkningen, fram- för allt på området för livsmedel, hälsa och utbildning, kräver garantier för fullständig yttrande- och föreningsfrihet samt frihet att demonstrera för befolk- 9. ningarna i Västsahara, fasthåller sitt beslut att skicka en delegation till Västsahara för att på plats utvärdera hur situationen 10. utvecklas, uppdrar åt sin delegation för förbindelserna med Maghreb att ta upp frågan om Västsahara vid sitt 11. kommande möte med de marockanska parlamentsledamöterna, uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekrete- 12. rare, ordföranden för Organisationen för Afrikas enhet, Marockos regering och Polisarios ledning


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-0867/00 di Michael Cashman (PSE) alla Commissione. Imbarcazioni a noleggio nelle acque della Grecia.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 20. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 53 E/35 La Commissione concorda con l(cid:146)onorevole parlamentare sul fatto che, affinchØ si sviluppi una 3. concorrenza effettiva nel mercato interno dell(cid:146)elettricit(cid:224) Ł essenziale che le informazioni commerciali riservate vengano mantenute segrete. Proprio per questo motivo l(cid:146)articolo 9 della direttiva ha un(cid:146)impor- tanza fondamentale. La Commissione provveder(cid:224) affinchØ questa disposizione venga attuata correttamente dagli Stati membri e applicher(cid:224) inoltre le regole di concorrenza comunitarie tutte le volte in cui accerter(cid:224) abusi di posizione dominante. (2001/C 53 E/038) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0867/00 di Michael Cashman (PSE) alla Commissione (16 marzo 2000) Oggetto: Imbarcazioni a noleggio nelle acque della Grecia Fino al 1o gennaio 2004 la Grecia gode di una deroga al regolamento (CEE) del Consiglio n. 3577/1992 (1) ai sensi dell(cid:146)articolo 6, paragrafo 3. Significa ci(cid:242) che la Grecia ha il diritto di autorizzare alle imbarcazioni a noleggio di operare nelle sue acque nazionali unicamente qualora siano registrate in Grecia (e battano bandiera greca) e il capitano sia cittadino greco? (1) GU L 364 del 12. 12. 1992, pag. 7. Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (10 aprile 2000) Fino al 1o gennaio 2004 la Grecia beneficia effettivamente di una deroga temporanea al regolamento (CEE) n. 3577/92 del Consiglio, del 7 dicembre 1992, concernente l(cid:146)applicazione del principio della libera prestazione dei servizi ai trasporti marittimi fra Stati membri (cabotaggio marittimo). Nella fattispecie la deroga si applica ai servizi regolari di passeggeri e di traghetto nonchØ ai servizi di cabotaggio con le isole effettuati con navi di meno di 650 tonnellate lorde. Ci(cid:242) significa che le autorit(cid:224) elleniche hanno il diritto di riservare i servizi di cui sopra alle navi registrate in Grecia e battenti bandiera greca. ¨ quindi possibile che le imbarcazioni a noleggio di meno di 650 tonnellate registrate e battenti la bandiera di in un altro Stato membro siano escluse dal cabotaggio con le isole greche fino alla data summenzionata. Infine, la Commissione non ritiene che il requisito in base al quale il capitano della nave deve essere cittadino greco sia incompatibile con il diritto comunitario. PoichØ a bordo della nave il capitano esercita funzioni di ufficiale dello stato civile, quali ad esempio quelle di svolgere indagini sui crimini commessi a bordo, assicurare il rispetto della disciplina o compiere azioni inerenti allo stato civile dei passeggeri e dell(cid:146)equipaggio, la Commissione ritiene che a questa carica si applichi la deroga di cui all(cid:146)articolo 39(3) (ex articolo 48) del trattato CE [cfr. le Osservazioni della Commissione nella causa Commissione/Francia, C-334/94 (sentenza del 7 marzo 1996)]. (2001/C 53 E/039) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0872/00 di Alejandro Agag Longo (PPE-DE) alla Commissione (22 marzo 2000) Oggetto: Internet nelle scuole Lo scorso 28 febbraio, la Commissione ha inviato al Presidente del Consiglio il proprio contributo per il prossimo vertice di Lisbona su riforma e occupazione. Tra altri aspetti, si segnala come obiettivo prioritario che tutte le scuole abbiano accesso a Internet nell(cid:146)anno 2001


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0899/00 υποβολή: Theresa Villiers (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ομάδα Φορολογικής Πολιτικής.

eurovoc_concepts:
European Commission
European tax cooperation
committee (EU)

text: C 46 E/72 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 13. 2. 2001 Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Mai(cid:138)oy 2000) H odhgi·a toy Symboyli·oy 95/53/EK thw 25hw Oktvbri·oy 1995 gia ton kauorismo· tvn arxv·n orga·nvshw tvn epi·shmvn ele·gxvn ston tome·a thw diatrofh·w tvn zv·vn (1) pare·xei thn nomikh· ba·sh sxetika· me tiw a·mesew koinopoih·seiw sxetika· me paraba·seiw ston tome·a thw diatrofh·w tvn zv·vn sthn Epitroph· ei·te o·tan diapistv·non- tai paratypi·ew kata· th dia·rkeia ele·gxvn sthn eisagvgh· kai oi paratypi·ew odhgoy·n sthn apo·rrich forti·oy h· o·tan h diadikasi·a epi·lyshw problhma·tvn metajy· kratv·n melv·n den ei·nai ikanh· na ly·sei to pro·blhma kai diapistv·nontai epaneilhmme·new paratypi·ew kata· th dia·rkeia ele·gxvn ston to·po proorismoy·. Se peri·ptvsh mo·lynshw zvotrofv·n e·xoyn uespisuei· diata·jeiw gia ypoxrevtikh· koinopoi·hsh prow thn Epitroph· sy·mfvna me thn odhgi·a toy Symboyli·oy 1999/29/EK thw 22 Oktvbri·oy 1999 sxetika· me tiw anepiuy·mhtew oysi·ew kai proi¤o·nta sth diatrofh· tvn zv·vn (2). Vsto·so, h ypoxre·vsh koinopoi·hshw efarmo·zetai mo·no se periptv·seiw poy emple·kontai perisso·tera apo· e·na kra·th me·lh. Epiple·on, h odhgi·a toy Symboyli·oy 90/425/EOK thw 26hw Ioyni·oy 1990 sxetika· me toyw kthniatrikoy·w kai zvotexnikoy·w ele·gxoyw poy efarmo·zontai sto endokoinotiko· empo·rio orisme·nvn zv·ntvn zv·vn kai proi¤o·ntvn me prooptikh· thn ylopoi·hsh thw esvterikh·w agora·w (3) apaitei· apo· ta kra·th me·lh na koinopoioy·n ame·svw ta a·lla kra·th me·lh kai sthn Epitroph· opoiadh·pote no·so h· a·llh aiti·a poy mporei· na ekue·sei se sobaro· ki·ndyno zv·a h· thn anurv·pinh ygei·a sthn epikra·teia· thw. Oi o·roi gia tiw koinopoih·seiw ei·nai jeka·uaroi molono·ti periorisme·noi sthn koinotikh· nomouesi·a. Epiple·on, prokeime·noy na symplhrvuoy·n kai na beltivuoy·n oi tre·xoysew diata·jeiw o·pvw proble·petai sto leyko· bibli·o gia thn asfa·leia tvn trofi·mvn (4) h Epitroph· yioue·thse stiw 21 Mai(cid:138)oy 2000 pro·tash (5) pro·tash gia thn tropopoi·hsh thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 95/53/EK kai thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 1999/29/EK. Sy·mfvna me thn pro·tash, plhrofori·ew se peri·ptvsh epei·goysaw kata·stashw sxetika· me proi¤o·nta poy xrhsimopoioy·ntai gia th diatrofh· tvn zv·vn, ua antalla·ssontai me·sv systh·matow e·gkairhw proeidopoi·hshw o·son afora· ta tro·fima poy e·xoyn uespisuei· apo· thn odhgi·a toy Symboyli·oy 92/59/EK thw 29hw Ioyni·oy 1992 gia thn genikh· asfa·leia tvn proi¤o·ntvn (6). Eidiko·tera, ta kra·th me·lh ua kaloy·ntai na plhroforoy·n thn Epitroph· mo·liw diapistv·netai sobarh· mo·lynsh h· ki·ndynow mo·lynshw kai e·xei ejaplvuei· stiw zvotrofe·w kai sthn trofikh· alysi·da h· ei·nai piuano·n na ejaplvuei· se a·llew xv·rew kai na pare·xoyn tiw en lo·gv plhrofori·ew se enarmonisme·nh morfh·. Epiple·on, ta kra·th me·lh ua kaloy·ntai epi·shw na plhroforoy·n thn Epitroph· se peri·ptvsh ay·jhshw thw syxno·thtaw sygkekrime·nhw mo·lynshw h· kindy·noy. Sto leyko· bibli·o gia thn asfa·leia tvn trofi·mvn h Epitroph· e·xei epi·shw anafe·rei thn pro·uesh ypobolh·w pro·tashw gia oloklhrvme·no sy·sthma e·gkairhw proeidopoi·hshw poy ua kaly·ptei to·so ton tome·a tvn zvotrofv·n o·so kai tvn trofi·mvn vw epiple·on belti·vsh poy ua enta·ssetai sto pney·ma thw prose·ggishw «zvotrofe·w (cid:129) tro·fima». EE L 265 thw 8. 11. 1995. EE L 115 thw 4. 5. 1999. EE L 224 thw 18. 8. 1990. (1) (2) (3) (4) COM(1999)719 teliko·. (5) COM(2000)162 teliko·. (6) EE L 228 thw 11. 8. 1992. (2001/C 46 E/076) GRAPTH ERVTHSH P-0899/00 ypobolh·: Theresa Villiers (PPE-DE) prow thn Epitroph· (16 Marti·oy 2000) Ue·ma: Oma·da Forologikh·w Politikh·w Ua mporoy·se h Epitroph· na anaferuei· sto pedi·o armodioth·tvn kai th sy·nuesh thw Oma·daw Forologikh·w 1. Politikh·w; Ti ue·mata ejeta·suhkan kata· th De·kath Synedri·ash thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w poy diejh·xuh stiw 2. 2 Marti·oy 2000, poia h·tan ta sympera·smata kai poioi pare·sthsan sth synedri·ash ayth·; 13. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 46 E/73 Po·te diejh·xuhsan prohgoy·menew synedria·seiw thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w, ti ue·mata syzhth·uhkan 3. stiw synedria·seiw ayte·w kai se poia sympera·smata kate·lhjan; Poiew mellontike·w synedria·seiw thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w e·xoyn programmatistei· kai poia 4. ue·mata pro·keitai na ejetastoy·n se prosexei·w synedria·seiw; Gia lo·goyw diafa·neiaw, proti·uetai h Epitroph· na diabiba·sei sto Koinoboy·lio synoptike·w ekue·seiw sxetika· 5. me tiw synedria·seiw ayte·w kauv·w kai e·ggrafa sta opoi·a e·xoyn basistei· oi syzhth·seiw; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Aprili·oy 2000) H Oma·da Forologikh·w Politikh·w ei·nai oma·da prosvpikv·n antiprosv·pvn tvn Ypoyrgv·n Oikonomikv·n (dy·o 1. antistoi·xvw), oi opoi·oi ejeta·zoyn eyrvpai¤ka· forologika· ue·mata pe·ran tvn sygkekrime·nvn prota·sevn poy ejeta·zei to Symboy·lio. H oma·da kauista· dynath· gia thn Epitroph· kai ta kra·th me·lh th strathgikh· episko·phsh tvn forologikv·n politikv·n kai thn ejasfa·lish thw aparai·ththw sy·ndeshw metajy· thw forologikh·w politikh·w kai a·llvn politikv·n. Pro·edrow thw oma·daw ei·nai o ypey·uynow gia th forologi·a Epi·tropow. H oma·da systa·uhke meta· thn e·kuesh thw Epitroph·w, thw 22aw Oktvbri·oy 1996 me ue·ma thn eje·lijh tvn forologikv·n systhma·tvn sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh (1). H Epitroph·, sthn e·kuesh· thw pro·teine o·ti monimo·terh kai strathgikh· oma·da ychloy· epipe·doy mporei· na pare·xei thn anagkai·a episko·phsh tvn uema·tvn forologikh·w politikh·w, kauv·w kai thn aparai·thth v·uhsh gia thn antimetv·pish shmantikv·n proklh·sevn. H yposth·rijh toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy toy Doybli·noy, thw 13-14 Dekembri·oy 1996 ypogra·mmise th de·smeysh tvn kratv·n melv·n se ayth· th diadikasi·a enisxyme·nhw synergasi·aw. H Oma·da Forologikh·w Politikh·w e·xei diadextei· thn Oma·da Ychloy· Epipe·doy gia th Forologi·a h opoi·a ei·xe systauei· meta· to a·typo Symboy·lio Ecofin thw Bero·na to 1996. H de·kath synedri·ash thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w h·tan kyri·vw afiervme·nh se synolikh· syzh·thsh 2. sxetika· me ne·a strathgikh· gia th belti·vsh thw leitoyrgi·aw toy systh·matow FPA sto plai·sio thw esvterikh·w agora·w. H en lo·gv syzh·thsh yph·rje poly· epoikodomhtikh· kai xrh·simh. Vsto·so, o·pvw pa·nta, h oma·da den symfv·nhse sth diaty·pvsh epi·shmvn symperasma·tvn. Oi prohgoy·menew synedria·seiw thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w diejh·xuhsan stiw 11 Marti·oy 1997, 3. stiw 6 Mai(cid:138)oy 1997, stiw 20 Ioyni·oy 1997, stiw 18 Septembri·oy 1997, stiw 20 Oktvbri·oy 1997, stiw 24 Febroyari·oy 1998, stiw 3 Ioyli·oy 1998, stiw 12 Noembri·oy 1998, stiw 8 Marti·oy 1999, kai stiw 2 Marti·oy 2000. Sthn arxh·, oi ergasi·ew thw oma·daw epikentrv·uhkan kata· poly· sto ue·ma toy (zhmiogo·noy) forologikoy· antagvnismoy· kai kate·lhjan sthn e·gkrish thw «forologikh·w de·smhw» apo· to Symboy·lio Ecofin thn 1h Dekembri·oy 1997. Se metagene·sterew synedria·seiw ejeta·sthkan dia·fora ue·mata, o·pvw, h parakoloy·uhsh thw oikonomikh·w kai thw diarurvtikh·w metarry·umishw, h forologi·a thw symplhrvmatikh·w sy·ntajhw kai thw asfa·leiaw zvh·w, to hlektroniko· empo·rio (cid:129) syne·xeia douei·sa sth diy¤ poyrgikh· sy·nodo thw Ota·ba thw 7hw Oktvbri·oy 1998, h forologi·a tvn proi¤o·ntvn ene·rgeiaw, FPA kai SLIM. H epo·menh synedri·ash thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w ua pragmatopoihuei· piuanv·w stiw arxe·w Mai(cid:138)oy 4. 2000. Antikei·meno thw synedri·ashw ua ei·nai h antallagh· apo·cevn sxetika· me thn epaneje·tash toy kv·dika deontologi·aw gia th forologi·a epixeirh·sevn. H basikh· ide·a thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w ei·nai na symba·lei sthn a·typh antallagh· apo·cevn 5. metajy· anvta·tvn ypallh·lvn thw Epitroph·w kai tvn kratv·n melv·n epi· shmantikv·n uema·tvn koinotikh·w forologikh·w politikh·w xvri·w na apaitei·tai h diaty·pvsh epish·mvw desmeytikh·w ue·shw. Epome·nvw, den ypa·rxoyn epi·shmew synoptike·w ekue·seiw oy·te sympera·smata tvn synedria·sevn. Omoi·vw, h oma·da symfv·nhse na mhn probai·nei sthn koinopoi·hsh tvn synoptikv·n eggra·fvn ergasi·aw ta opoi·a eni·ote katarti·zontai gia na kateyuy·- noyn th syzh·thsh se sygkekrime·na ue·mata. Vsto·so, h Epitroph· ua xairo·tan na enhmerv·nei taktika· to Koinoboy·lio kai, eidiko·tera, thn Epitroph· Oikonomikh·w kai Nomismatikh·w Politikh·w, sxetika· me to apote·lesma tvn synedria·sevn thw Oma·daw Forologikh·w Politikh·w. (1) COM(96)546 teliko·