title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0570/00 di Christopher Huhne (ELDR) al Consiglio. Estensione della votazione a maggioranza qualificata.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
qualified majority

text: 13. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 46 E/15 In linea generale la Commissione ricorda che la presenza di societ(cid:224) pubbliche in determinati settori d(cid:146)attivit(cid:224) economica dipende esclusivamente da decisioni di competenza degli Stati membri, nei limiti delle regole imposte dal trattato CE e delle politiche di liberalizzazione di taluni settori economici a livello comunitario. Il settore dell(cid:146)energia elettrica Ł disciplinato dalla direttiva 96/92/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 19 dicembre 1996, concernente norme comuni per il mercato interno dell(cid:146)energia elettrica (1). La direttiva non disciplina la propriet(cid:224) delle imprese elettriche, ma stabilisce le norme relative all(cid:146)organizzazione e al funzionamento del settore dell(cid:146)energia elettrica e all(cid:146)accesso al mercato. La Commissione segue tuttavia molto da vicino la questione delle concentrazioni e delle acquisizioni di imprese nel settore in oggetto. Le concentrazioni e acquisizioni che presentano un interesse a livello comunitario sono esaminate in base al regolamento (CEE) n. 4064/89 del Consiglio, del 21 dicembre 1989, relativo al controllo delle operazioni di concentrazione tra imprese (2). (1) GU L 27 del 30. 1. 1997. (2) GU L 395 del 30. 12. 1989; ultima rettifica nella GU L 40 del 13. 2. 1998. (2001/C 46 E/018) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0570/00 di Christopher Huhne (ELDR) al Consiglio (2 marzo 2000) Oggetto: Estensione della votazione a maggioranza qualificata Pu(cid:242) il Consiglio far sapere quali Stati membri hanno proposto nel corso delle due ultime Conferenze intergovernative un(cid:146)estensione delle votazione a maggioranza qualificata e in quali settori? In quali casi l(cid:146)estensione Ł stata approvata e quali Stati membri erano contrari? Risposta (10 luglio 2000) Il Consiglio desidera rammentare all(cid:146)Onorevole Parlamentare che la conferenza intergovernativa Ł un consesso temporaneo composto di rappresentanti dei governi degli Stati membri e distinto dal Consiglio. Pertanto il Consiglio non Ł abilitato a rispondere nØ su questioni concernenti lo svolgimento dei lavori della CIG nØ in ordine alle posizioni assunte dagli Stati membri in seno alla conferenza. (cid:201) noto all(cid:146)Onorevole Parlamentare che l(cid:146)estensione della votazione a maggioranza qualificata Ł, in modo ricorrente, uno dei temi di riflessione delle conferenze intergovernative e si concretizza progressivamente con l(cid:146)evolversi dei trattati. Per quanto riguarda i progressi realizzati a Maastricht, il Consiglio rinvia l(cid:146)Onorevole Parlamentare a uno studio effettuato dal Segretariato generale del Parlamento europeo (Direzione Generale (cid:129) Studi (cid:129) Divisione «Affari politici e istituzionali») nel gennaio 1996. Quanto ai progressi realizzati ad Amsterdam, il Consiglio rammenta che si Ł convenuto che due Parlamentari europei assistano, in qualit(cid:224) di osservatori, alle riunioni del Gruppo preparatorio dei rappresentanti dei governi degli Stati membri, possano intervenire nei dibattiti per far valere il punto di vista del Parlamento europeo su tutte le questioni in discussione e dispongano della documentazione pertinente. Questo risponde anche allo scopo di garantire una migliore informazione dei membri del Parlamento europeo sul progredire dei lavori e sul contenuto dei risultati ottenuti Per quanto riguarda l(cid:146)attuale CIG, si applica lo stesso dispositivo. L(cid:146)Onorevole Parlamentare sar(cid:224) dunque debitamente informato dagli osservatori del Parlamento europeo riguardo allo stato dei lavori della conferenza, segnatamente sulle posizioni assunte in merito all(cid:146)estensione della maggioranza qualificata


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0626/00 van Erik Meijer (GUE/NGL) aan de Raad. Kosovo: het recht van de Servische minderheid op verhuizing naar veilige gebieden met een Servische meerderheid.

eurovoc_concepts:
Kosovo
Serbia
common foreign and security policy
rights of minorities

formats: html pdf print

text: C 374 E/122 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/144) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0624/00 van Avril Doyle (PPE-DE) aan de Commissie (3 maart 2000) Betreft: Asielcijfers en initiatieven voor een gemeenschappelijk asiel- en immigratiebeleid Kan de Commissie een overzicht geven van het totaal aantal asielzoekers die de afgelopen jaar de EU zijn binnengekomen, commentaar geven bij de curve van de aantallen asielzoekers in de EU in de voorbije vijf jaar, het aantal asielzoekers per hoofd en per lidstaat aangeven en toelichtingen geven bij de recente ontwikkelingen in de totstandbrenging van een gemeenschappelijk asiel- en immigratiebeleid? Antwoord van de heer Vitorino namens de Commissie (13 april 2000) De recente ontwikkelingen in de totstandbrenging van een gemeenschappelijk asiel- en immigratiebeleid omvatten titel IV van het nieuwe EG-Verdrag dat op 1 mei 1999 in werking trad, de conclusies van het voorzitterschap van de buitengewone Europese Raad van Tampere van 15 en 16 oktober 1999, meer in het bijzonder punten 3, 4 en 10 tot 27, en vooral initiatieven van de Commissie zoals het werkdocument (cid:132)Naar gemeenschappelijke normen inzake asielprocedures(cid:148) van 3 maart 1999 (1), een voorstel voor een verordening (EG) van de Raad betreffende de instelling van (cid:132)Eurodac(cid:148) voor de vergelijking van vingeraf- drukken van asielzoekers en van bepaalde andere vreemdelingen (26 mei 1999) (2), een voorstel voor een Richtlijn van de Raad inzak het recht op gezinshereniging (1 december 1999) (3) en een voorstel voor een Beschikking van de Raad tot instelling van een Europees Vluchtelingenfonds (14 december 1999) (4). Ten slotte is er nog het (cid:132)scorebord(cid:148) van de vorderingen op het gebied van de totstandbrenging van een ruimte van vrijheid, veiligheid en rechtvaardigheid in de Unie, dat door de Commissie is voorgesteld aan de Raad en het Parlement. Twee tabellen met betrekking tot asielaanvragen worden rechtstreeks toegezonden aan het geachte parle- mentslid en het Secretariaat van het Parlement. (1) SEC(1999) 271 def. (2) COM(1999) 260 def. (3) COM(1999) 638 def. (4) COM(1999) 686 def. (2000/C 374 E/145) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0626/00 van Erik Meijer (GUE/NGL) aan de Raad (2 maart 2000) Betreft: Kosovo: het recht van de Servische minderheid op verhuizing naar veilige gebieden met een Servische meerderheid 1. Heeft de Raad ervan kennis genomen dat een groot deel van de in Kosovo achtergebleven leden van de Servische minderheid sinds de instelling van het nieuwe gezag in 1999 niet meer in de gelegenheid is om vrij door Kosovo te reizen en zich (tijdelijk of duurzaam) te begeven naar gebieden die staan onder het gezag van de Servische of de Montenegrijnse regering, zowel omdat deze bevolkingsgroep wordt veracht door de tussen 1987 en 1999 benadeelde Albanese meerderheid als omdat de menskracht voor militaire of politionele begeleiding om veilig reizen mogelijk te maken ontoereikend is? 2. Kan de Raad bevestigen dat er in een deel van de Kosovaarse stad Orahovac voor de Servische bevolkingsgroep inmiddels een situatie is ontstaan die sterk lijkt op die van de voormalige (cid:132)safe haven(cid:148) Srebrenica in Bosniº-Herzegovina, d. w. z. dat de daar levende bevolking ge(cid:239)soleerd raakt van het omrin- gende gebied omdat dit wordt bewoond door een andere bevolkingsgroep die de omsingelde minderheid graag kwijt wil? 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/123 Hoe denkt de Raad te kunnen voorkomen dat het met het Servische deel van Orahovac uiteindelijk 3. net zo slecht afloopt als eerder met de (cid:132)safe haven(cid:148) Srebrenica, d. w. z. dat de daar gelegerde Nederlandse militairen niet kunnen verhinderen dat de in de omgeving dominerende etnische groep het gebied inneemt waarna de plaatselijke bevolking wordt verdreven of zelfs gedood? 4. Wat denkt de Raad te ondernemen om te bewerkstelligen dat alle inwoners van het Servische deel van Orahovac en andere ge(cid:239)soleerde gebieden, die er uit een oogpunt van veiligheid zelf voor kiezen om hun huidige woongebied duurzaam te verlaten, in de gelegenheid worden gesteld om te verhuizen naar gebieden die staan onder het gezag van de Servische of de Montenegrijnse regering of eventueel, na het bereiken van een akkoord daarover met de Albanese bevolkingsmeerderheid, naar het vanouds in meerderheid door Serviºrs bewoonde en aan Serviº grenzende gebied ten noorden van de stad Kosovska Mitrovica? Antwoord (25 mei 2000) De Raad blijft zeer verontrust over de situatie van de Serviºrs en de andere etnische en religieuze minderheden in Kosovo en is ontzet over het aanhoudende hoge niveau van interetnisch geweld. Uit de nieuwe uitbarsting van vijandelijkheden in Mitrovica blijkt nog maar eens hoe moeilijk het is in de loop van verscheidene decennia steeds intenser geworden haat en wantrouwen te overwinnen. Het is dan ook in andere steden in Kosovo, waaronder niet denkbeeldig dat deze situatie ernstige reacties uitlokt Orahovac. De Raad heeft herhaaldelijk verklaard gehecht te zijn aan het doel van een democratisch en multi-etnisch Kosovo overeenkomstig Resolutie 1244 van de VN-Veiligheidsraad, die de ongehinderde en veilige terug- keer van alle vluchtelingen omvat. UNSCR 1244 blijft derhalve in al haar aspecten de basis van het EU- beleid. Voorts heeft de Raad bij tal van gelegenheden alle gewelddaden, en elke vorm van intimidatie en intolerantie krachtig veroordeeld en aan de Kosovaarse leiders duidelijk te kennen gegeven dat EU-bijstand afhankelijk is van geloofwaardige pogingen om tot interetnische verzoening te komen. De Geachte Afgevaardigde is zich er ongetwijfeld van bewust dat de Raad niet rechtstreeks betrokken is bij het veiligheidsaspect van de uitvoering van UNSCR 1244. Dit komt namelijk voor rekening van de NAVO, die op basis van een VN-mandaat een veiligheidstroepenmacht van 50. 000 personen in de regio gestationeerd heeft. Deze troepenmacht (KFOR) is juist opgericht om te zorgen voor een veilige omgeving en de veiligheid van de minderheden te verzekeren, teneinde de terugkeer van alle vluchtelingen en ontheemden in de regio aan te moedigen. De EU-landen leveren momenteel 80 % van de manschappen van KFOR en de betrokken lidstaten hebben onlangs besloten hun contingenten te vergroten. Teneinde het interetnische geweld te helpen bestrijden en de noodzakelijke veilige omgeving te creºren om de niet-Albanese Kosovaren ervan te weerhouden de provincie te verlaten en degenen die reeds wegge- trokken zijn ertoe aan te zetten terug te keren, steunt de EU tevens de inspanningen van UNMIK om de civiele politiemacht van Kosovo uit te bouwen. In antwoord op oproepen van de heer Kouchner en SG/ HV Solana hebben de lidstaten in maart 2000 zich bijzonder ingezet om de UNMIK-politiemacht met 320 extra politieagenten te versterken. Rekening houdend met de bijzonder moeilijke situatie waarin KFOR en de civiele politie van de VN moeten werken, is de Raad van mening dat zij de doeleinden van UNSCR 1244 reeds aanzienlijk genaderd zijn. Om de huidige situatie in Kosovo tegemoet te treden heeft de Raad ook krachtige steun verleend aan de oprichting van de VN-missie (UNMIK) door bij te dragen aan haar begroting en de leiding van de vierde UNMIK-pijler, die betrekking heeft op de wederopbouw en het economische herstel, volledig op zich te nemen. De Raad steunt tevens het besluit van de speciale vertegenwoordiger van de secretaris-generaal van de VN, de heer Kouchner, om gezamenlijke administratieve interimstructuren op te zetten, in het kader waarvan alle etnische groepen geleidelijk bij het bestuur van Kosovo betrokken worden. Tot dusver hebben de Kosovaarse Serviºrs steeds geweigerd aan deze en andere soortgelijke organen deel te nemen. De EU heeft de Kosovaarse Serviºrs opgeroepen om hun boycot opnieuw te bezien, teneinde bij te dragen aan de totstandbrenging van een multi-etnisch Kosovo en zich van een plaats in de nieuw-opgerichte administra- tieve structuren te verzekeren


eurovoc_concepts:
European Commission
administration of the Institutions
decision-making
equal treatment
gender equality
participation of women
political involvement
political representation
position of women
public office
women's rights

formats: pdf print

text: C 346/82 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 4. 12. 2000 Torsdag, den 2. marts 2000 7. Kvinder i beslutningsprocessen B5-0180/2000 Europa-Parlamentets beslutning om kvinders deltagelse i beslutningsprocessen Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til EF-traktatens artikel 2, artikel 3, stk. 2, artikel 13, artikel 137, stk. 1, led 5, og artikel 141, (cid:1) der henviser til Den Internationale Kvindedag, som vil blive fejret den 8. marts 2000, (cid:1) der henviser til, at markeringen af Den Internationale Kvindedag hvert år den 8. marts 1910, (cid:1) der henviser til sine beslutninger på grundlag af betænkninger fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder siden 1984, især sin beslutning af 11. februar 1994 om kvinders deltagelse i besluttende organer (1), der indeholdt forslag til et handlingsprogram, (cid:1) der henviser til konferencen om menneskerettigheder i Wien i 1993 og til aktionsplatformen fra den fjerde verdenskonference om kvinder i Beijing den 15. september 1995, (cid:1) der henviser til det syvende kritiske område på denne konference, hvor regeringerne lovede at sikre kvinder lige adgang til og fuld deltagelse i magtstrukturer og beslutningsprocesser, (cid:1) der henviser til Rådets resolution af 27. marts 1995 og Rådets henstilling 96/694 af 2. december 1996 om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen, (cid:1) der henviser til ministererklæringen af 17. april 1999 i Paris om kvinders og mænds deltagelse i beslutningsprocesser, A. der henviser til, at Kommissionen i henhold til Rådets ovennævnte henstilling skal forelægge en rap- port om kvinders og mænds ligelige deltagelse i beslutningsprocessen, B. der henviser til, at man for at skabe en bedre balance mellem kønnene i de offentlige og private beslutningstagende organer i hele Den Europæiske Union må overvinde både den alt for sene aner- kendelse af kvindernes stemmeret og fastgroede holdninger og adfærdsmønstre i samfundet som hel- hed, hvilket kræver, at bevidstheden øges, at der stilles uddannelsesmuligheder til rådighed for kvinder, der stræber efter stillinger med ansvar, og at kvinderne gives lettere adgang til sådanne stillinger, C. der henviser til, at offentlige og private institutioner bør opstille mål for afhjælpningen af eventuel ulighed mellem kønnene, samt til, at et fornuftigt mål ville være en deltagelse på 40 %, og at resulta- terne kan sammenlignes på årsbasis, således som det for øjeblikket er tilfældet i forbindelse med ret- ningslinjerne for beskæftigelsen, D. der dybt beklager, at ulighed og kønsdiskrimination og underrepræsentation af kvinder stadig fore- kommer i politik og i offentlige og private institutioner i Europa og verden over til trods for de mange politiske erklæringer og henstillinger samt de mange programmer, projekter og særlige lovbe- stemmelser på europæisk og nationalt plan, E. F. der konstaterer, at en større deltagelse af kvinder i det politiske liv ofte kan forklares ved de forholds- talsvalgmåder, der anvendes i de pågældende lande, der henviser til, at der med Amsterdam-traktaten blev gjort betydelige fremskridt med hensyn til aner- kendelse af det berettigede i at gøre en positiv indsats for at afhjælpe uligheden mellem kvinder og mænd på arbejdspladsen, (1) EFT C 61 af 28. 2. 1994, s. 248. 4. 12. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 346/83 Torsdag, den 2. marts 2000 G. der konstaterer, at kvinder fortsat lønnes lavere end mænd for samme arbejde, selv om der for over 25 år siden vedtoges et direktiv om indførelse af ligelønsprincippet, at de oftere end mænd beklæder stillinger, der er kendetegnet ved irregulær status og mindre sikkerhed, og at de påtager sig størstede- len af ansvaret i familien, medens det stort set stadig er mændene, der varetager de besluttende funk- tioner i erhvervslivet, H. der glæder sig over, at Europa-Parlamentet får stadig flere kvindelige medlemmer, idet disse nu udgør ca. 30 % af de i juli 1999 valgte medlemmer, hvorimod de kun udgjorde 27 % af de i 1994 valgte medlemmer; der ligeledes glæder sig over, at Europa-Parlamentet for anden gang siden de første direkte valg i 1979 har valgt en kvinde til formand, I. J. der konstaterer, at kvinder stadig er underrepræsenteret i besluttende organer på alle niveauer og i alle EU-institutioner, f. eks. i Europa-Parlamentet, hvor kvinder kun udgør 20 % af alle administratorer, 22 % af direktørerne og 15 % af afdelingscheferne, medens de slet ikke er repræsenteret på general- direktørniveau, der konstaterer, at der, selv om der er udarbejdet store mængder statistikker med henblik på kortlæg- ning, stadig er betydelige huller, særlig hvad angår kvinders rolle i den økonomiske beslutningstag- ning, K. der anser den vedvarende underrepræsentation af kvinder (cid:1) som udgør over halvdelen af befolknin- gen (cid:1) på det politiske, økonomiske og sociale område for uacceptabel i et demokrati, L. der dybt beklager, at kvinder (cid:1) der er de hyppigste ofre for menneskerettighedskrænkelser som f. eks. voldtægt, seksuelt misbrug, vold i hjemmet, menneskehandel osv. (cid:1) er underrepræsenteret i juridiske og lovgivende organer, der pådømmer nævnte forbrydelser og vedtager lovgivningen, med det resultat, at disse forbrydelser enten prioriteres lavt eller slet ikke prioriteres, således at de skyldige, selv de, der er kendt, ikke retsforfølges, M. der dybt beklager, at kvinder (cid:1) som er blandt dem, der rammes hårdest af væbnede konflikter (cid:1) ikke høres i forbindelse med afgørende beslutninger om fredsbevarende foranstaltninger og planlægning af genopbygningsprogrammer efter konflikter, N. der er overbevist om, at det er en nødvendig forudsætning (cid:1) ikke blot for at afskaffe uligheder, køn- sdiskrimination og vold mod kvinder, men også for hele samfundets funktion (cid:1) at kvinder bestrider stillinger som beslutningstagere på lige fod med mænd, 1. bekræfter sin ovennævnte beslutning af 11. februar 1994; anmoder (cid:1) eftersom det nu er seks år siden, at ovennævnte beslutning blev vedtaget (cid:1) Kommissio- 2. nen om inden årets udgang at forelægge en rapport om de faktisk trufne foranstaltninger og, i givet fald, om de statistiske resultater heraf; konstaterer, at en overgangsforanstaltning i form af brug af kvoter bidrager til at sikre lige inddra- 3. gelse af mænd og kvinder i det politiske liv, og slår til lyd for, at partierne sørger for politisk skoling og information af kvindelige kandidater, således at de kan gå ind i det politiske liv fulde af selvtillid; anmoder indtrængende medlemsstaterne om at gøre en aktiv indsats for at opnå en mere ligelig 4. deltagelse af kvinder og mænd i samtlige EU-institutioner; glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at forelægge et forslag til et femte handlingsprogram 5. for lige muligheder; 6. henleder opmærksomheden på, at gennemførelse af ligestillingsprincippet i samtlige politikker er en langsigtet omlægningsstrategi, som indebærer omfattende nytænkning med hensyn til fastlæggelsen og gen- nemførelsen af politikker, og på, at gennemførelsen af dette princip bør anvendes som et supplement til positive foranstaltninger; C 346/84 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 4. 12. 2000 Torsdag, den 2. marts 2000 7. konstaterer, at Kommissionen har til hensigt at fremme kvinders deltagelse i dens udvalg og arbejds- grupper, og at den har afgivet tilsagn om at øge antallet af kvinder i beslutningsprocesserne i dens admi- nistration; 8. opfordrer Kommissionen til at gøre forbedringen af den statistiske database til en prioritet med hen- blik på etablering og opretholdelse af et fuldt sæt regelmæssigt opdaterede statistikker om kvinders delta- gelse i beslutningsprocessen overalt i EU; konstaterer, at der er behov for både mænd og kvinder i beslutningsprocessen, eftersom de respektive 9. køns særlige kvaliteter supplerer hinanden, hvilket kun kan føre til en bedre forvaltning; opfordrer medlemsstaterne til at fremme uddannelsen af såvel mandlige som kvindelige chefer og 10. ledere uddannelse for at fremme ikke-diskriminatoriske arbejdsforhold; opfordrer medlemsstaterne til at indføre kapacitetsudvikling i deres centrale forvaltninger med hen- 11. blik på at fremme karriereudviklingen for kvinder; 12. opfordrer arbejdsmarkedets parter til at fremme en ligelig repræsentation af kvinder og mænd i stillinger, der er forbundet med ansvar og beslutningstagning, og til, med henblik på at nå dette mål, at træffe de nødvendige foranstaltninger hvad angår rekruttering og erhvervsuddannelse af deres repræsentan- ter i den sociale dialogs forskellige organer; 13. opfordrer Kommissionen til at benytte sig af eksisterende traktatbestemmelser til at tilskynde rege- ringerne til at udvikle og gennemføre politikker og programmer for at skabe ligestilling i besluttende orga- ner og i de organer og delegationer, der er involveret i udvidelsesprocessen; 14. opfordrer medlemsstaterne til at øge antallet af kvindelige deltagere i de fredsbevarende, fredsska- bende, fredsudviklende og konfliktforebyggende aktiviteter, som de deltager i; anmoder sine kompetente udvalg om at være særlig opmærksomme på kvindernes rolle på disse områder og om at komme med henstillinger vedrørende sikringen af kønsbestemte hensyn i alle aspekter af konfliktløsning; 15. forventer, at Den Europæiske Unions og ngo’ernes holdning vil komme til at spille en vigtig rolle på FN’s konference i New York i juni i år om opfølgning af aktionsplatformen »Beijing plus fem«, og at rege- ringerne vil udvise beslutsomhed i gennemførelsen af denne platform for at opfylde deres forpligtelser ved hjælp af konkrete foranstaltninger; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, de øvrige EU-insti- 16. tutioner og organer, medlemsstaternes regeringer og parlamenter. 8. EU-økonomien A5-0041/2000 Beslutning om Kommissionens dokument »EU-økonomien: oversigt 1999« (C5-0081/2000 , 2000/2046(COS)) Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til Kommissionens dokument (C5-0081/2000), (cid:1) der henviser til beretning fra Kommissionen om undersøgelse af enhedsmekanismen for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (KOM(1999) 628), (cid:1) der henviser til EF-traktatens artikel 99 og 104,


title: WRITTEN QUESTION E-0543/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Council. Draft new Community framework on State aid for environmental protection.

eurovoc_concepts:
EU control
European Parliament
control of State aid
environmental protection
interinstitutional relations (EU)
renewable energy

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/101 It is also continuing, as part of the preparations for the launch of future negotiations, the sustainability impact assessment, which includes an examination of the potential impact on the environment of further liberalisation and changes to WTO rules. The Parliament has been kept informed of the progress of this project and members have been invited to meetings with Member States and civil society on it. The Commission has sought to involve non-governmental organisations (NGOs) and civil society organisations both at the level of the WTO and at the Community level. The Member of the Commission responsible for trade held a number of consultations with NGOs before Seattle. In the WTO the Commission has made proposals for increased transparency in terms of document availability. It continues to reflect on further means to improve transparency and dialogue with the NGO community, both at the level of the Community, and in the context of the WTO. Regarding the transmission of information to the Parliament, the Honourable Member is aware of the commitment by the Commission to provide documents and information on a regular basis to the Parliament, both during the preparation and in the course of negotiations, as appropriate. (2000/C 374 E/116) WRITTEN QUESTION E-0543/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Council (2 March 2000) Subject: Draft new Community framework on State aid for environmental protection The Commission is currently discussing with the Member States an important document on a Community framework for State aid for environmental protection. This is to come into force in July 2000. The Community framework is essential for the management of State environmental aid, for example with regard to Member States(cid:146) promotion of renewable energy sources. 1. What are the main criteria by which the Council judges State aid for environmental protection? 2. More precisely, what approach to support for renewable energy sources underlies the Community framework? How will the Council ensure the transparency and cooperation with Parliament promised by the 3. Commission President, Romano Prodi? Reply (18 May 2000) The Council has, on many occasions, emphasised the importance of promoting renewable sources of energy as a means of achieving the goals of both energy policy and environment policy. In this context, the Commission is to submit a proposal for a Directive on access for electricity from renewables to the internal electricity market in the very near future. With respect to state aid, the Council recalls its Resolution on renewable sources of energy (1), adopted on 8 June 1998 in which it noted (cid:145)that Member States choose the most appropriate means of promoting use of renewables (cid:133) which are best suited to their national circumstances and are in conformity with Treaty obligations and comply with Community state aid guidelines for environmental protection(cid:146). Moreover, the Council welcomed the intention of the Commission (cid:145)to consider appropriate modifications in favour of renewable energy sources during the revision of the guidelines for Community state aid(cid:146). (1) OJ C 198, 8. 6. 1998, p. 1


title: Legislative Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur vierten Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1626/94 über technische Maßnahmen zur Erhaltung der Fischbestände im Mittelmeer und zur vierten Änderung der Verordnung (EG) Nr. 850/98 zur Erhaltung der Fischereiressourcen durch technische Maßnahmen zum Schutz von jungen Meerestieren (KOM(1999) 552 — C5-0040/2000 — 1999/0222(CNS))

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
conservation of fish stocks
fishing regulations

text: 4. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 346/79 Donnerstag, 2. März 2000 5. Schutz von jungen Meerestieren * A5-0035/2000 Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur vierten Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1626/94 über technische Maßnahmen zur Erhaltung der Fischbestände im Mittelmeer und zur vierten Änderung der Verordnung (EG) Nr. 850/98 zur Erhaltung der Fischereiressourcen durch technische Maßnahmen zum Schutz von jungen Meerestieren (KOM(1999) 552 3 C5-0040/2000 3 1999/ 0222(CNS)) Der Vorschlag wird gebilligt. Legislative Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur vierten Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1626/94 über technische Maßnahmen zur Erhaltung der Fischbestände im Mittelmeer und zur vierten Änderung der Verordnung (EG) Nr. 850/98 zur Erhaltung der Fischereiressourcen durch technische Maßnahmen zum Schutz von jungen Meerestieren (KOM(1999) 552 3 C5-0040/2000 3 1999/0222(CNS)) (Verfahren der Konsultation) Das Europäische Parlament, (cid:24) in Kenntnis des Vorschlags der Kommission an den Rat (KOM(1999) 552), (cid:24) vom Rat gemäß Artikel 37 des EG-Vertrags konsultiert (C5-0040/2000), (cid:24) gestützt auf Artikel 67 seiner Geschäftsordnung, (cid:24) in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für Fischerei (A5-0035/2000), 1. billigt den Vorschlag der Kommission; fordert den Rat auf, es zu unterrichten, falls er beabsichtigt, von dem vom Parlament gebilligten Text 2. abzuweichen; verlangt, erneut konsultiert zu werden, falls der Rat beabsichtigt, den Vorschlag der Kommission 3. entscheidend zu ändern; beauftragt seine Präsidentin, den Standpunkt des Parlaments dem Rat und der Kommission zu über- 4. mitteln


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0570/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Määräenemmistöpäätösten laajentaminen.

text: 13. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 46 E/15 Yleisell(cid:228) tasolla komissio muistuttaa, ett(cid:228) valtionyritysten toimiminen talouden tietyill(cid:228) aloilla on t(cid:228)ysin j(cid:228)senvaltioiden harkintavallassa, ellei EY:n perustamissopimuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja er(cid:228)iden talouden alojen vapauttamispolitiikasta yhteis(cid:246)n tasolla muuta johdu. S(cid:228)hk(cid:246)alaa s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoita koskevista yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1996 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivill(cid:228) 96/92/EY (1). Direktiivill(cid:228) ei s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)- laitosten omistusta vaan siin(cid:228) annetaan s(cid:228)hk(cid:246)alan organisointia ja toimintaa sek(cid:228) markkinoillep(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. Komissio kuitenkin seuraa s(cid:228)hk(cid:246)alan sulautumia ja yrityskauppoja hyvin tarkkaan. Jos sulautumiin ja yrityskauppoihin liittyy yhteis(cid:246)llinen ulottuvuus, ne k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n yrityskeskittyminen valvon- nasta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 nojalla (2). (1) EYVL L 27, 30. 1. 1997. (2) EYVL L 395, 30. 12. 1989, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna EYVL L 40, 13. 2. 1998. (2001/C 46 E/018) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0570/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (2. maaliskuuta 2000) Aihe: M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten laajentaminen Voisiko neuvosto kertoa, mitk(cid:228) j(cid:228)senvaltiot ovat ehdottaneet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten laajentamista ja mille alueille viimeisten kahden hallitustenv(cid:228)lisen konferenssin aikana, mitk(cid:228) ehdotukset hyv(cid:228)ksyttiin ja mitk(cid:228) j(cid:228)senvaltiot vastustivat t(cid:228)llaista laajentamista? Vastaus (10. hein(cid:228)kuuta 2000) Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mieleen, ett(cid:228) hallitusten v(cid:228)linen konferenssi on j(cid:228)senval- tioiden hallitusten edustajien muodostama v(cid:228)liaikainen ja neuvostosta erillinen foorumi. Neuvostolla ei siten ole oikeutta vastata kysymyksiin, jotka koskevat asioiden k(cid:228)sittely(cid:228) tai j(cid:228)senvaltioiden kantoja HVK:ssa. Kuten arvoisa parlamentin j(cid:228)sen tiet(cid:228)(cid:228), m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten laajentaminen on aihe, jota k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n yh(cid:228) uudelleen hallitusten v(cid:228)lisiss(cid:228) konferensseissa, ja se toteutuu asteittain sit(cid:228) mukaa kuin perussopimuk- sia kehitet(cid:228)(cid:228)n edelleen. Maastrichtissa saavutettujen edistysaskelten osalta neuvosto viittaa Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)n (P(cid:228)(cid:228)osasto Tutkimus, Poliittisista ja institutionaalisista asioista vastaava jaosto) tammikuussa 1996 valmistuneeseen tutkimukseen. Amsterdamissa tapahtuneen kehityksen osalta neuvosto palauttaa mieleen, ett(cid:228) siell(cid:228) sovittiin, ett(cid:228) valmisteluryhm(cid:228)n kokouksissa ovat l(cid:228)sn(cid:228) j(cid:228)senvalti- oiden edustajat ja kaksi Euroopan parlamentin edustajaa tarkkailijoina, jotka voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) puheenvuoroja tuodakseen esiin Euroopan parlamentin kannan kaikista keskusteltavista aiheista ja joiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n annetaan asiaankuuluvat asiakirjat. N(cid:228)in voidaan varmistaa my(cid:246)s se, ett(cid:228) Euroopan parlamentin j(cid:228)senet saavat paremmin tietoa t(cid:246)iden etenemisest(cid:228) ja saavutettujen tulosten sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228). Nykyisen HVK:n osalta noudatetaan edell(cid:228) mainittuja menettelyj(cid:228). Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen saa siten varmasti Euroopan parlamentin tarkkailijoilta tiedot konferenssin asioiden k(cid:228)sittelyn etenemisest(cid:228) ja erityisesti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)enemmist(cid:246)p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten laajentamista koskevista kannoista


title: Komission asetus (EY) N:o 478/2000, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2000, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: 3. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 58/7 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 478/2000, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2000, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellet- tavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. yksityiskohtaisista Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimen- piteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/98 (4), 1 artiklassa tarkoitetut tekĳät. säännöistä (4) (5) (6) tarvittava viljamäärä; nämä määrät vahvistetaan asetuk- sessa (EY) N:o 1501/95. Maailmanmarkkinatilanne tiettyjen markkinoiden tai erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sitä voidaan muuttaa muuna aikana. Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja- alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maail- manmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liit- teessä mainitun suuruiseksi. (7) Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi. (3) Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen Tämä asetus tulee voimaan 3 päivänä maaliskuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16. L 58/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 3. 2000 LIITE viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 2 päivänä maaliskuuta 2000 annettuun komission asetukseen Tuotekoodi Määräpaikka (1) Tuen määrä Tuotekoodi Määräpaikka (1) Tuen määrä (EUR/t) (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 24,00 0 55,50 0 — 17,00 0 — — — 29,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 46,50 43,50 40,00 37,00 34,75 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (1) Määräpaikat ovat: 01 kaikki kolmannet maat, 02 muut kolmannet maat, 03 Sveitsi, Liechtenstein. (2) Tukea ei myönnetä, jos tuote sisältää puristettua jauhoa. Huom. Alueet määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: Informe anual 1997.

eurovoc_concepts:
Community body
European patent
activity report
plant propagation


title: Resolução do Parlamento Europeu sobre as consequências económicas e ambientais do naufrágio do „Erika”

eurovoc_concepts:
coastal pollution
economic consequence
environmental impact
fishing industry
indemnification
man-made disaster
marine pollution
polluter pays principle
pollution from ships

text: 4. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 346/95 Quinta-feira, 2 de Março de 2000 11. Naufrágio do navio «Erika» B5-0181, 0182, 0183, 0184, 0185 e 0186/2000 Resolução do Parlamento Europeu sobre as consequências económicas e ambientais do naufrágio do «Erika» O Parlamento Europeu, (cid:1) Tendo em conta a sua Resolução de 20 de Janeiro de 2000 sobre a maré negra causada pelo naufrágio do «Erika» (1), (cid:1) Tendo em conta as suas resoluções anteriores, nomeadamente as de 21 de Janeiro de 1993 sobre o naufrágio do petroleiro Braer (2), 27 de Outubro de 1994 sobre o derramamento de crude no Norte de Portugal provocado pelo acidente do petroleiro Cercal (3), e de 27 de Março de 1996 sobre a catástrofe marítima (4) provocada pelo «Sea Empress» (5), (cid:1) Tendo em conta a Convenção Internacional de 18 de Dezembro de 1971 relativa à criação de um Fundo Internacional de Indemnizações para os Danos de Poluição Causados pelos Hidrocarbonetos (FIPOL) e o seu Protocolo Adicional de 27 de Novembro de 1992, bem como a Convenção relativa à Prevenção da Poluição Marinha de 20 de Novembro de 1973, (cid:1) Tendo em conta a proposta de decisão do Parlamento Europeu e do Conselho que define um quadro comunitário para a cooperação no domínio da poluição marinha acidental (COM(1998) 769), bem como a sua posição na matéria de 16 de Setembro de 1999 (6), (cid:1) Tendo em conta a Decisão no 2179/98/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 24 de Setembro de 1998, relativa à revisão do programa da Comunidade Europeia de política e acção em matéria de ambiente e desenvolvimento sustentável «Em direcção a um desenvolvimento sustentável», em particu- lar o no 4, alínea d), do seu artigo 2o, em que se refere o anúncio da apresentação pela Comissão de um Livro Branco sobre a responsabilidade ambiental, A. Considerando que o navio «Erika», de pavilhão maltês, naufragou ao largo da costa bretã em 12 de Dezembro de 1999, libertando 15. 000 toneladas de fuelóleo, poluindo 450 quilómetros do litoral e causando prejuízos avultados à vida selvagem e aos sectores da pesca e da aquicultura; consi- derando que os destroços, onde se encontram ainda 16. 000 toneladas de combustível e que se encon- tram a uma profundidade de 120 metros, representam um grave risco de mais poluição, B. Considerando que alguns navios aproveitaram as catastróficas circunstâncias de poluição devidas ao naufrágio do «Erika» para proceder a desgaseificações maciças nesta zona marítima, práticas que são proibidas pela Directiva 76/464/CEE, C. Considerando que este constitui apenas o último de uma imensa série de incidentes de poluição marí- tima ocorridos nos últimos 25 anos em vários locais da União Europeia e que estas catástrofes eco- lógicas atingem gravemente o ecossistema marinho, a biodiversidade, as aves e os recursos haliêuticos em zonas de grande interesse ecológico, D. Considerando que a maré negra foi muito mais importante do que as estimativas iniciais deixavam prever e que os danos causados ao ambiente das regiões atingidas são extremamente importantes, sem que possamos ainda avaliá-los em toda a sua amplitude, E. Considerando que a natureza dos hidrocarbonetos recolhidos nas praias é objecto de polémica por não se dispor dos resultados da análise de risco que deviam ter sido fornecidos pelas autoridades nacionais e comunitárias competentes, F. Considerando que a actividade dos sectores da pesca, da aquicultura marinha e do turismo constitui o elemento essencial do desenvolvimento económico e social das zonas atingidas e que os custos da maré negra para os profissionais ligados ao mar, que terão que reconstruir ou substituir os seus meios de produção destruídos ou danificados, serão elevados, (1) (2) (3) (4) (5) (6) «Textos Aprovados» de 20. 1. 2000, ponto 2. JO C 42 de 15. 2. 1993, p. 155. JO C 323 de 21. 11. 1994, p. 170. JO C 323 de 21. 11. 1994, p. 176. JO C 117 de 22. 4. 1996, p. 18. JO C 54 de 25. 2. 2000, p. 82. C 346/96 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 4. 12. 2000 Quinta-feira, 2 de Março de 2000 G. Considerando que a pesca costeira (cid:1) que já sentia os efeitos adversos das dificuldades existentes neste sector (cid:1) enfrenta um futuro sombrio devido a este acidente; que outras actividades económicas de pequena escala que dependem do mar poderão perder o rendimento de vários anos de actividade, a que há que acrescentar os prejuízos provocados pela perda de confiança dos consumidores, H. Considerando que a exposição do marisco e de certos tipos de peixes aos hidrocarbonetos coloca riscos em matéria de segurança alimentar e que a Agência Francesa de Segurança Alimentar emitiu um parecer em que recomenda a proibição da pesca costeira nas secções da costa afectadas pelo derrame do «Erika», I. J. Considerando que o FIPOL foi criado com vista a fornecer fundos para permitir medidas de alívio rápido, de forma a minimizar os danos causados na costa e compensar as vítimas da poluição; que, todavia, o FIPOL é subfinanciado, o que impede a limitação dos danos e significa que é incapaz de conceder uma compensação adequada, Considerando que a União Europeia deve criar uma política de prevenção para evitar este género de desastres, 1. Reitera a sua solidariedade e o seu apoio a todas as vítimas desta maré negra e louva os esforços dos voluntários e profissionais que continuam a trabalhar na limpeza das praias e mede as consequências económicas e ambientais que atingiram particularmente a actividade dos pescadores, moluscicultores, ostreicultores e profissionais do mar e do turismo; 2. Considera que, segundo o princípio do «poluidor-pagador», os operadores do «Erika» e da sua carga terão que reconhecer a sua responsabilidade e pagar indemnizações às vítimas (através das suas apólices de seguro e de pagamentos directos), financiando a limpeza das zonas afectadas pelo desastre e pagando os prejuízos ambientais; considera ainda que esta responsabilidade deve cobrir os sectores das pescas e da aquicultura, bem como as empresas directamente ligadas a esses sectores; Insiste na necessidade de fazer tudo o que for possível para bombear com a maior rapidez possível o 3. fuelóleo contido nos tanques de armazenagem do petroleiro; Solicita à Comissão que tome medidas para auxiliar a reparar os danos causados ao sector da pesca, 4. atingido pela catástrofe do petroleiro; 5. Insiste para que a supracitada proposta de decisão do Parlamento Europeu e do Conselho, que define um quadro comunitário para a cooperação no domínio da poluição marinha acidental, seja adoptada quanto antes; 6. Solicita uma mobilização urgente de fundos europeus para, nomeadamente no âmbito de intercâm- bios de parceria entre Estados-membros, acompanhar as empresas regionais sinistradas e em particular os profissionais do mar; 7. Lamenta que as catástrofes anteriores, nomeadamente as do «Amoco Cadiz» e do «Tanio» não tenham servido, como foi o caso nos Estados Unidos, para adoptar normas e controlos semelhantes e solicita que desta vez sejam plenamente tiradas as consequências da catástrofe do «Erika» em matéria de segurança marítima; 8. Denuncia os efeitos da liberalização excessiva dos transportes marítimos, sector em que não se pro- cedeu a um reforço suficiente das normas e dos controlos em matéria de segurança aplicáveis aos navios mercantes e aos pavilhões de conveniência, incluindo os barcos de pesca; 9. Convida a Comissão a propor com urgência iniciativas concretas com vista a melhorar a segurança dos transportes marítimos, reforçando os controlos das regulamentações existentes e propondo novas medidas com vista a preencher as graves lacunas do dispositivo actual; 10. Felicita-se com a iniciativa tomada pelos municípios que mandaram fazer peritagens sobre o estado das suas costas antes da chegada da maré negra, a fim de facilitar a indemnização das vítimas particulares, autarquias e profissionais, tirando assim as lições dos obstáculos jurídicos que tinham encontrado por ocasião de catástrofes anteriores; 11. Solicita ao FIPOL que proceda a um aumento significativo dos valores máximos de intervenção; Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução à Comissão, ao Conselho, aos gover- 12. nos dos Estados-membros e dos Estados candidatos à adesão à União Europeia