title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0883/00 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen. Flytning af Commercial Hydraulics fra England til Tyskland.

eurovoc_concepts:
EU financing
Germany
United Kingdom
application of EU law
collective dismissal
competence of the Member States
control of State aid
electronics industry
transfer of businesses
worker consultation

formats: html pdf print

text: C 374 E/178 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (11. maj 2000) Kommissionen gav tilladelse til den n(cid:230)vnte fusion under udłvelsen af de opgaver, den har f(cid:229)et tillagt ved EF-traktaten, og i overensstemmelse med reglerne i den g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabslovgivning. Under udłvelsen af denne specifikke kompetence begr(cid:230)nsede Kommissionen sig til, som den skal efter de relevante bestemmelser, at tage stilling til de aspekter, der henhłrer under lovgivningen om konkurrence. Det er tildels EF-traktatens bestemmelser, der ligger til grund for forordningen om fusion, idet det heri anerkendes, at konkurrenceforvridninger kan forhindre F(cid:230)llesskabets borgere i at nyde godt af fordelene ved det indre, europ(cid:230)iske marked for varer og tjenesteydelser. Ifłlge EF-traktaten kan man med andre ord g(cid:229) ud fra, at et marked med konkurrence, p(cid:229) hvilket kłbere og s(cid:230)lgere kan handle (cid:229)bent og frit, sandsynligvis vil give de bedste resultater for borgerne i hele F(cid:230)llesskabet (cid:129) s(cid:229)vel i spłrgsm(cid:229)let om priser og effektivitet som i spłrgsm(cid:229)let om kundens valg, varens kvalitet, besk(cid:230)ftigelse og andre omr(cid:229)der. Det kriterium, Kommissionen skal anl(cid:230)gge i forbindelse med fusioner, koncentrerer sig derfor om de forventede virkninger for konkurrencen. Kommissionen undersłgte grundigt de forventede virkninger af fusionen af ABB og Alsthom for konkurrencestrukturen p(cid:229) de berłrte markeder i Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de (E(cid:216)S), gennem skriftlige henvendelser, som tog sigte p(cid:229) at belyse konkur- renternes, kundernes og leverandłrernes reaktioner. P(cid:229) dette grundlag kunne Kommissionen konkludere, at der ikke var risiko for alvorlige konkurrencem(cid:230)ssige problemer, og i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i fusionsforordningen, kunne den s(cid:229)ledes give tilladelse denne transaktion. Kommissionen błr ikke desto mindre som vogter af EF-traktaten og den afledte ret belyse denne type af operationer fra forskellige synsvinkler. Den har ogs(cid:229) pligt til med alle de midler, der er fastsat i EF- traktaten, at overv(cid:229)ge og garantere overholdelsen af f(cid:230)llesskabsrettens andre retsakter om s(cid:229)danne opera- tioner set i en anden synsvinkel, herunder aspekter som information og hłring af arbejdstagerne. Da disse regler er fastsat i f(cid:230)llesskabsdirektiver, men samtidig ogs(cid:229) i de nationale bestemmelser til gennemfłrelse heraf i national ret, er det i fłrste r(cid:230)kke de nationale instanser, der skal tage stilling til eventuelle kr(cid:230)nkelser, n(cid:229)r de f(cid:229)r forelagt sager vedrłrende opretholdelse af de relevante rettigheder i de tilsvarende nationale bestemmelser. P(cid:229) den anden side anmodede Kommissionen straks de nationale myndigheder om en redegłrelse, s(cid:229) snart den fik kendskab til formodningen om en kr(cid:230)nkelse af disse bestemmelser. Mere generelt sagt deler Kommissionen helt det (cid:230)rede medlems synspunkt og er enig i, at forudsigelige sociale virkninger af enhver afgłrelse p(cid:229) lederplan błr głres til genstand for information og hłring af arbejdstagernes repr(cid:230)sentanter s(cid:229) tidligt som muligt for at give mulighed for at finde passende lłsninger til bevarelse af besk(cid:230)ftigelsen. Dette er form(cid:229)let med forslag p(cid:229) dette omr(cid:229)de, Kommissionen har fremsat for nylig, og som den h(cid:229)ber vil blive vedtaget i n(cid:230)r fremtid. (2000/C 374 E/210) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0883/00 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Flytning af Commercial Hydraulics fra England til Tyskland Ultra Hydraulic Ltd. (en afdeling af Commercial Hydraulics) har for nylig offentliggjort planer om at lukke sin virksomhed i Cheltenham, Gloucestershire, UK for at flytte til Tyskland. Denne meddelelse blev offentliggjort, uden at fagforeningerne fłrst var blevet underrettet, og selve flytningen vil fłre til tab af 252 jobs for virksomheden i Cheltenham. Har Europa-Kommissionen bevilget stłtte til Commission Hydraulics(cid:146) flytning, og har den ogs(cid:229) prłvet at finde ud af, om den tyske regering har bevilget stłtte til selskabets flytning, og i bekr(cid:230)ftende fald, om den er i overensstemmelse med EU-lovgivningen om statsstłtte? Mener Kommissionen, at denne mangel p(cid:229) hłring af fagforeningerne om flytningen er i overensstemmelse med (cid:229)nden og bogstavet i reglerne om hłring af arbejdstagerne? 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/179 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (10. maj 2000) Kommissionen har ikke modtaget nogen anmeldelse fra den tyske regering med hensyn til Commercial Hydraulics(cid:146) flytteplaner, som det (cid:230)rede medlem omtaler. Den har heller ikke modtaget oplysninger fra andre kilder om, at den tyske regering skulle have bevilget midler til denne flytning. Derfor er Kommis- sionen ikke i stand til at afgłre, om EF-traktatens statsstłtteregler er blevet overholdt i tilf(cid:230)lde af, at de finder anvendelse p(cid:229) den p(cid:229)g(cid:230)ldende sag. Desuden har Kommissionen heller ikke selv bevilget midler til denne flytning. Kommissionen ligger ikke inde med detaljerede oplysninger om de skridt, som Ultra Hydraulic Ltd eller Commercial Hydraulics m(cid:229)tte have taget med henblik p(cid:229) at informere łg hłre arbejdstagerrepr(cid:230)sentan- terne om lukningen af Cheltenhamfabrikken og de deraf fłlgende afskedigelser. I henhold til R(cid:229)dets juli 1998 vedrłrende kollektive afskedigelser (1) og de relevante engelske direktiv 98/59/EF af 20. bestemmelser til gennemfłrelse heraf er Ultra Hydraulic Ltd under alle omst(cid:230)ndigheder helt klart forpligtet til at gennemfłre en information og hłring, inden virksomheden skrider til afskedigelser. I fłrste instans er det derfor de engelske myndigheder, der skal vurdere, om denne forpligtelse er blevet overholdt. Virksomhedsflytninger eller -lukninger er ikke for tiden underkastet nogen udtrykkelig forpligtelse til forudg(cid:229)ende information og hłring i henhold til f(cid:230)llesskabsretten. Det var netop med henblik p(cid:229) at lukke dette hul, at Kommissionen i november 1998 fremlagde et forslag gom indfłrelse af en generel ramme for information og hłring af arbejdstagerne i Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab (2), som indeholder bestemmelser om lłbende og regelm(cid:230)ssig inddragelse af personalet i virksomhedens strategiske beslutninger samt i virk- somhedens besk(cid:230)ftigelsesm(cid:230)ssige udvikling inden for en overskuelig fremtid. Kommissionen głr en aktiv indsats for at f(cid:229) dette forslag vedtaget snarest muligt. (1) EFT L 225 af 12. 8. 1998. (2) EFT C 2 af 5. 1. 1999. (2000/C 374 E/211) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0891/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Vurdering af dioxinkrisen i Belgien Dioxinkrisen i Belgien har endnu en gang vist, hvor s(cid:229)rbar fłdek(cid:230)den og kontrollen hermed er. En evaluering som den, det s(cid:229)kaldte dioxinudvalg i Repr(cid:230)sentanternes Hus har foretaget, kan bidrage til at afhj(cid:230)lpe problemer. B(cid:229)de Den Europ(cid:230)iske Union og de femten EU-medlemsstater har en vigtig rolle at spille i denne forbindelse. Parlamentsmedlemmerne anfłrer bl. a. , at EU(cid:146)s bestemmelser om slam er forskellige alt efter, hvilket sprog de er udformet p(cid:229), og at de under alle omst(cid:230)ndigheder błr suppleres og defineres bedre. Er det korrekt, at bestemmelserne om slam er forskellige alt efter, hvilket sprog de er udformet p(cid:229), som det s(cid:229)kaldte dioxinudvalg h(cid:230)vder? a) Hvordan vil Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald słrge for, at disse forskelle fjernes? b) Har dioxinudvalget i ben(cid:230)gtende fald uret, n(cid:229)r det h(cid:230)vder, at bestemmelserne om slam i Den Europ(cid:230)iske Union er forskellige alt efter, hvilket sprog de er udformet p(cid:229)?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0931/00 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Kehitysmaista tulevien tutkimuspartnerien osallistuminen EU:N rahoittamiin ympäristötutkimusohjelmiin.

eurovoc_concepts:
EU research policy
developing countries
environmental cooperation
environmental research
research staff

text: C 374 E/188 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Saksassakin yksityisen osakeyhti(cid:246)n tai kommandiittiyhti(cid:246)n on lain mukaan julkistettava pienen sakon uhalla kirjanpitonsa. Monet saksalaiset yhti(cid:246)t maksavat ilmeisesti mieluummin sakon kuin antavat kilpailijoilleen kaupallisen edun. Voiko komissio kertoa: 1. Katsooko se kyseisen eron kansallisten lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)jen v(cid:228)lill(cid:228) olevan vastoin sis(cid:228)markkinoiden peri- aatteita, koska se antaa tietyntyyppisille yhti(cid:246)ille ep(cid:228)reilun kilpailuedun? 2. K(cid:228)rsiv(cid:228)tk(cid:246) Saksaa lukuun ottamatta muiden j(cid:228)senvaltioiden yksityiset yhti(cid:246)t samasta kilpailunhaitasta? 3. Jos vastaus ensimm(cid:228)iseen kysymykseen on my(cid:246)nteinen, mit(cid:228) toimia komissio aikoo toteuttaa ongel- man ratkaisemiseksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2000) Komissio pit(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)markkinaperiaatteiden rikkomisena sit(cid:228), etteiv(cid:228)t kansalliset viranomaiset pysty varmista- maan osakeyhti(cid:246)iden vuosittaisten tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten julkistamista (kuten s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n niiden takeiden yhteenso- vittamisesta samanveroisiksi, joita j(cid:228)senvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhti(cid:246)ilt(cid:228) niiden j(cid:228)senten sek(cid:228) ulkopuolisten etujen suojaamiseksi 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1968 annetussa ensimm(cid:228)isess(cid:228) neuvoston direktiiviss(cid:228) 68/151/ETY (1) ja perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla, yhti(cid:246)muodoltaan tietynlaisten yhti(cid:246)iden tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228) 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1978 annetussa nelj(cid:228)nness(cid:228) neuvoston direktiiviss(cid:228) 78/660/ETY (2)). Saksaa vastaan aloitettiin rikkomismenettely, koska se ei ollut s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)nyt asianmukaisia seuraamuksia niille yrityksille, jotka eiv(cid:228)t olleet toimittaneet tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n, kuten neuvoston direktiivin 68/151/ETY 2 artiklan 1 kohdan f alakohdassa, 3 artiklassa ja 6 artiklassa sek(cid:228) neuvoston direktiivin 78/660/ETY 47 artiklan 1 kohdassa edellytet(cid:228)(cid:228)n. Tuomioistuin teki 29. syyskuuta 1998 komission hyv(cid:228)ksi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen (asia C-191/95), jossa se totesi, ett(cid:228) (cid:148)(cid:133) koska Saksan liittotasavalta ei ole s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)nyt asianmukaisia seuraamuksia sellaisia tapauksia varten, joissa p(cid:228)(cid:228)omayhti(cid:246)t tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) julkistamatta ensimm(cid:228)isen direktiivin 2 artiklan 1 kohdan f alakohdan, 3 artiklan ja 6 artiklan sek(cid:228) nelj(cid:228)nnen direktiivin 47 artiklan 1 kohdan vastaisesti, se ei ole noudattanut sanottujen direktiivien mukaisia velvoitteitaan(cid:148). N(cid:228)in ollen Saksa laatii parhaillaan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- t(cid:246)(cid:228), jolla tilanne korjataan. j(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t Komissio ei tied(cid:228), ett(cid:228) mainittu ongelma olisi olemassa muissa j(cid:228)senvaltioissa. (1) EYVL L 65, 14. 3. 1968. (2) EYVL L 222, 14. 8. 1978. (2000/C 374 E/221) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0931/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Kehitysmaista tulevien tutkimuspartnerien osallistuminen EU:N rahoittamiin ymp(cid:228)rist(cid:246)tutkimusohjel- miin Kehitysmaiden kehityksen avain on niiden mahdollisuus osallistua itse kehitysty(cid:246)h(cid:246)n sek(cid:228) ongelman m(cid:228)(cid:228)rittelij(cid:228)n(cid:228) ett(cid:228) ratkaisujen hakijana. Toistaiseksi EU:n tasolla t(cid:228)t(cid:228) l(cid:228)hestymistapaa sovelletaan huonosti kehitysmaita koskevien tiede- ja teknologiahankkeiden suhteen. 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/189 EU:n puiteohjelmat eiv(cid:228)t ulotu kehitysmaihin. Toisin sanoen ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevissa tiede- ja teknologia- hankkeissa ei voi olla mukana esimerkiksi pohjoisafrikkalaisia partnereita. Mik(cid:228)(cid:228)n ei toki est(cid:228) heit(cid:228) tutkimasta, mutta rahoitusmahdollisuuksia ei ole, sill(cid:228) kehitysmailla ei ole p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) mukaan konsortioihin rahaa hakevana osapuolena. Miksi n(cid:228)in ei ole (cid:129) onhan esim. Ven(cid:228)j(cid:228)nkin mahdollisuuksia mukaantuloon kasvatettu? Onko asiaa arvioitu mm. silt(cid:228) kannalta, miten paljon esimerkiksi Pohjois-Afrikan aavikoitusmisongelmat tai V(cid:228)limeren ongelmat koskettavat EU:ta? Onko EU valmis antamaan rahoituksen muodossa enemm(cid:228)n vastuuta paikallisille tutkijoille niin, ett(cid:228) toiminta j(cid:228)(cid:228) j(cid:228)ljelle silloinkin kun rahoittajat poistuvat paikalta, ja varmistamaan sen, ettei hankkeita toteuteta ilman paikallisten tutkijoiden panosta? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (14. huhtikuuta 2000) Komissio on parlamentin j(cid:228)senen kanssa t(cid:228)ysin samaa mielt(cid:228) tutkimusty(cid:246)n asemasta kehitysmaiden kehittymisess(cid:228) sek(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) tutkimusta olisi toteutettava asianomaisen maan pyynn(cid:246)st(cid:228) ja sen olisi kohdistuttava juuri kyseisen maan kehittymiseen ongelmiin. On totta, ett(cid:228) kehitysmaat voivat osallistua viidennen puiteohjelman aihepiirikohtaisiin ohjelmiin, mutta ilman yhteis(cid:246)n rahoitusta (sama tilanne kuin Ven(cid:228)j(cid:228)ll(cid:228)). T(cid:228)m(cid:228) mahdollisuus on kuitenkin edistyst(cid:228) verrattuna nelj(cid:228)nteen puiteohjelmaan, jossa osallistuminen oli mahdollista vain osittain. Sen sijaan monialaisessa INCO-ohjelmassa on varattu kaksi mahdollisuutta erityisesti kehitysmaille. INCO- DEV -toimen tarkoituksena on nimenomaan yhteis(cid:246)n ja kaikkien kehitysmaiden v(cid:228)lisen tieteellisen ja teknisen yhteisty(cid:246)n edist(cid:228)minen. INCO-MED -toimi koskee ainoastaan V(cid:228)limeren alueen assosioituneita maita ja kyseiselle alueelle tyypillisi(cid:228) aloja. Koko vesiongelma, my(cid:246)s aavikoituminen, on yksi INCO-MED:in keskeisist(cid:228) aihealueista. N(cid:228)iss(cid:228) kahdessa toimessa k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n jatkuvaa vuoropuhelua kyseisten alueiden edustajien kanssa, joten alueet osallistuvat itse yhteisty(cid:246)kent(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)rittelyn lis(cid:228)ksi ehdotusten valintamenettelyyn ja erityisesti sen m(cid:228)(cid:228)rit- telemiseen, miten t(cid:228)rkeit(cid:228) hankkeet ovat alueen kehittymiselle. Lis(cid:228)ksi INCO-DEV ja INCO-MED -ohjelmien toteuttamista koskevissa j(cid:228)rjestelyiss(cid:228) ei ainoastaan sallita kehitysmaista tulevia aloitteita vaan jopa kannustetaan niit(cid:228). Joka tapauksessa er(cid:228)s ohjelmiin liittyvien ehdotusten valintaedellytyksist(cid:228) on kyseisist(cid:228) maista tulevien tutkijoiden tasavertainen osallistuminen niihin. Yksi tavoite on tukea kyseisten yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden tutkimuskapasiteettia niiden ja yhteis(cid:246)n yhdess(cid:228) toteuttamien tutkimust(cid:246)iden kautta, jotta maat pystyisiv(cid:228)t ottamaan hankkeen j(cid:228)lkeenkin itse yh(cid:228) enemm(cid:228)n vastuuta kehitysprosessista. (2000/C 374 E/222) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0939/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Kliinisen biologian laboratorioita koskeva Belgian lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) Belgian kuninkaallisessa asetuksessa nro 143 (30. joulukuuta 1982) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) henkil(cid:246)t, joilla ei ole p(cid:228)tevyytt(cid:228) suorittaa l(cid:228)(cid:228)ketieteellisi(cid:228) testej(cid:228), eiv(cid:228)t saa olla mink(cid:228)(cid:228)nlaisessa valvovassa asemassa kliinisen biologian laboratorioissa


title: Regulamento (CE) n.° 615/2000 da Comissão, de 22 de Março de 2000, relativo à fixação de preços mínimos de venda para a carne de bovino posta à venda no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n.° 397/2000

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention agency
minimum price
selling price

formats: pdf print

text: L 74/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 23. 3. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 615/2000 DA COMISSÃO de 22 de Março de 2000 relativo à fixação de preços mínimos de venda para a carne de bovino posta à venda no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 397/2000 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1254/1999 do Conselho, de 17 de Maio de 1999, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector da carne de bovino (1), e, nomeadamente, o n. o 2 do seu artigo 28. o, Considerando o seguinte: (1) (2) Determinadas quantidades de carne de bovino, fixadas pelo Regulamento (CE) n. o 397/2000 da Comissão (2), foram postas a concurso. Nos termos do artigo 9. o do Regulamento (CEE) n. o 2173/79 da Comissão (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2417/95 (4), os preços mínimos de venda para a carne posta a concurso devem ser fixados tendo em consideração as propostas recebidas. (3) As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão da Carne de Bovino, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os preços mínimos de venda da carne de bovino para o concurso previsto no Regulamento (CE) n. o 397/2000, cujo prazo de apresentação das propostas terminou em 13 de Março de 2000, são fixados no anexo do presente regula- mento. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 23 de Março de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 22 de Março de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 21. (2) JO L 50 de 23. 2. 2000, p. 3. (3) JO L 251 de 5. 10. 1979, p. 12. (4) JO L 248 de 14. 10. 1995, p. 39. 23. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 74/9 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Προϊόντα Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio mínimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise ausgedrückt in EUR/Tonne Ελάχιστες πωλήσεις εκφραζόµενες σε Ευρώ ανά τόνο Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprimés en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Preço mínimo expresso em euros por tonelada Vähimmäishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND — Vorderviertel I ESPAÑA PORTUGAL — Hinterviertel I — Vorderviertel II — Hinterviertel II — Cuartos traseros — Quasrtos dianteiros — Quartos traseiros 1 095 1 803 1 030 1 753 2 164 — — b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött IRELAND — Intervention fillet (INT 15) — Intervention striploin (INT 17) — Intervention rump (INT 16) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention flank (INT 18) — Intervention forerib (INT 19) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention thick flank (INT 12) — Intervention forequarter (INT 24) — Intervention topside (INT 13) — Intervention shin (INT 21) — Intervention thank (INT 11) 14 755 8 401 4 380 3 539 1 211 3 917 1 913 1 337 3 205 1 827 3 334 1 721 1 721


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0987/00 van Jo Leinen (PSE) aan de Commissie. Lijst bepalingen waarvoor eenparigheid van stemmen vereist blijft (Referentie: Bijlage van het advies van de Europese Commissie inzake de IGC van 26.1.2000).

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Political Union
governance
proposal (EU)
unanimity

text: 26. 1. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 26 E/137 (cid:129) besluiten in de beheerscomitØs, bijvoorbeeld tot subsidievermindering ingevolge andere kwaliteitseisen voor granen; (cid:129) prijsbepaling voor landbouwproducten? Is de Commissie niet van plan zich te houden aan de financiºle vooruitzichten die door de Europese Raad in Berlijn voor hoofdstuk B1-landbouw voor de begrotingsjaren 2000-2006 werden goedgekeurd en berusten persberichten op grond waarvan het Directoraat-generaal begroting deze vooruitzichten (cid:132)beslist niet als onaantastbaar(cid:148) beschouwt, op waarheid? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (15 mei 2000) De Commissie stelt voor elk van de twee jaren 2001 en 2002 voor het maximum voor subrubriek 1. a te verlagen met 300 miljoen €. Volgens de meest recente prognoses van de onder subrubriek 1. a vallende uitgaven zal er in 2001 een ongebruikte marge van 400 miljoen € zijn. Bij de prognoses is uitgegaan van de huidige regelgeving en de reeds door de Commissie ingediende voorstellen. Wat 2002 betreft, zullen de overwogen maatregelen tot aanpassing van de gemeenschappelijke marktordening voor suiker naar verwachting resultaten opleveren die vergelijkbaar zijn met die welke voor 2001 worden verwacht. (2001/C 26 E/171) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0987/00 van Jo Leinen (PSE) aan de Commissie (22 maart 2000) Betreft: Lijst bepalingen waarvoor eenparigheid van stemmen vereist blijft (Referentie: Bijlage van het advies van de Europese Commissie inzake de IGC van 26. 1. 2000) De Europese Commissie wordt verzocht de rapporteur voor de IGC van de Commissie constitutionele zaken van het Europees Parlement antwoord op de volgende vragen te geven: 1. Wat is de motivering van haar voorstel in de vorm van de lange lijst bepalingen waarvoor eenparig- heid van stemmen vereist blijft, met name voor de delen 2 (institutionele besluiten) en 4 (parallelliteit interne en externe besluiten)? 2. Wat zijn haar argumenten betreffende de principiºle vraag hoe dit voorstel voor het behoud van eenparigheid van stemmen op een groot aantal gebieden in overeenstemming is te brengen met de conceptie van de (cid:132)governance(cid:148) van een Europese Unie van 28 en meer leden, als iedere lidstaat ook in detailkwesties een vetorecht mag blijven behouden? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (25 april 2000) In haar advies van 26 januari 2000 over de Intergouvernementele Conferentie (IGC) (1) stelt de 1. Commissie voor als algemene regel besluiten bij gekwalificeerde meerderheid te nemen. Zij onderscheidt vijf categorieºn bepalingen waarvoor om zwaarwegende en duurzame redenen de unanimiteitsregel gehandhaafd moet worden als uitzondering op de regel. De tweede categorie is die van de essentiºle institutionele besluiten en besluiten met invloed op het institutionele evenwicht, dat wil zeggen fundamen- tele besluiten betreffende de organisatie en de werking van de instellingen. De vierde categorie omvat de bepalingen op grond waarvan de Gemeenschap extern kan optreden op gebieden waarvoor intern de unanimiteitsregel blijft gehandhaafd; dit parallellisme ligt ten grondslag aan artikel 300 van het EG- Verdrag. De Commissie is bereid met het geachte parlementslid na te gaan om welke redenen precies de bepalingen in bijlage 1 van het advies in deze categorieºn zijn opgenomen. Zij is echter niet van mening dat het om een lange lijst gaat. 2. De Commissie wijst erop dat het bij de bepalingen in bijlage 1 van het advies ((cid:132)Lijst van bepalingen waarvoor (cid:129) in afwijking van het beginsel van de gekwalificeerde meerderheid van stemmen (cid:129) eenparig- C 26 E/138 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 26. 1. 2001 heid vereist zou blijven(cid:148)) voornamelijk om institutionele bepalingen gaat, en dat zij heeft voorgesteld om in bijna alle rechtsgronden op basis waarvan de Gemeenschap optreedt op de verschillende terreinen waarvoor zij bevoegd is, uit te gaan van besluitvorming bij gekwalificeerde meerderheid. Zij is van mening dat haar advies daarmee zeer nauw aansluit bij het verslag over de voorstellen van het Europees Parlement voor de Intergouvernementele Conferentie, dat is goedgekeurd door de Commissie institutionele zaken (2) en waarin wordt voorgesteld goedkeuring met eenparigheid van stemmen te beperken tot besluiten met een constitutioneel karakte (punt 25. 3 van de ontwerpresolutie). (1) Aanpassing van de instellingen voor een geslaagde uitbreiding (cid:129) COM(2000) 34 def. (2) Verslag A5-0086/2000 (Dimitrakopoulos/Leinen), op 24 maart 2000 goedgekeurd door de Commissie institutionele zaken. (2001/C 26 E/172) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0988/00 van Neil MacCormick (Verts/ALE) aan de Commissie Betreft: Afvalwater en kleine zuivelbedrijven (22 maart 2000) Kleine zuivelbedrijven in afgelegen gebieden van de Unie zullen op korte termijn problemen krijgen bij het aanpassen van hun productiemethoden aan de veiligheidseisen die worden gesteld in de communautaire verordeningen en richtlijnen inzake afvalwater. Het probleem van het omzetten van wei in recycleerbare eiwitten is technisch oplosbaar, maar er is tijd nodig om een commercieel levensvatbaar procØdØ te ontwikkelen dat door kleine producenten kan worden gebruikt. Er zal veel schade worden toegebracht aan teruglopen, wanneer het MKB en boerderijen, en de werkgelegenheid in de afgelegen gebieden zal zuivelbedrijven zich gedwongen zien te sluiten. Dit zal vrijwel zeker gebeuren, indien zij onmiddellijk aan de nieuwe normen moeten voldoen. Staat de Commissie positief tegenover verzoeken om de volledige inwerkingtreding van de wetgeving uit te stellen in gevallen waarin de afgelegen ligging een minimale schade aan het milieu waarborgt, die ten indien onmiddellijke gevolge van een dergelijk uitstel ontstaat en waarin de productie te duur wordt, tenuitvoerlegging wordt geºist? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (25 april 2000) Op communautair niveau wordt de lozing van afvalwater door zuivelbedrijven geregeld bij Richtlijn 91/ 271/EEG inzake de behandeling van stedelijk afvalwater (1). Deze in 1991 vastgestelde richtlijn bepaalt in artikel 13 dat biologisch afbreekbaar industrieel afvalwater van installaties in bepaalde bedrijfstakken, waaronder de zuivelindustrie, dat niet via stedelijke waterzuive- ringsinstallaties in ontvangende wateren wordt geloosd, uiterlijk op 31 december 2000 moet voldoen aan de door de bevoegde autoriteit of instantie van de lidstaat vastgestelde voorwaarden. Deze verplichting betreft lozingen van industriºle installaties die een biologisch afbreekbare organische verontreiniging van 4000 of meer inwonerequivalenten vertegenwoordigen (een inwonerequivalent is een meeteenheid die overeenkomt met de gemiddelde organische verontreiniging die dagelijks per persoon via het huishoudelijk afvalwater wordt geloosd). De voorschriften voor de lozing van industrieel afvalwater moesten door de bevoegde autoriteit of instantie uiterlijk op 31 december 1993 worden vastgesteld. De verantwoordelijke personen van de betrokken installaties hebben dus zeven jaar de tijd gehad om aan de voorschriften te voldoen. De richtlijn voorziet in geen enkele mogelijkheid om deze termijn te verlengen. Er bestaat geen communautaire wetgeving voor lozingen door industriºle installaties van de in de richtlijn genoemde bedrijfstakken, die een verontreiniging van minder dan 4000 inwonerequivalenten produceren. Het door de Commissie op 15 april 1997 ingediende voorstel voor een richtlijn tot vaststelling van een kader voor communautaire maatregelen betreffende het waterbeleid (2) houdt in dat ook dergelijke lozingen aan een voorafgaande vergunning worden onderworpen voor zover deze een negatief effect kunnen hebben op de toestand van de ontvangende wateren. (1) PB L 135 van 30. 5. 1991. (2) PB C 184 van 17. 6. 1997


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0869/00 af Brian Simpson (PSE) til Kommissionen. Minimumsniveau for uddannelse af søfarende.

eurovoc_concepts:
common transport policy
crew
vocational training

text: 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/123 (2001/C 26 E/152) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0869/00 af Brian Simpson (PSE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Minimumsniveau for uddannelse af słfarende Kan Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater der h(cid:229)ndh(cid:230)ver artikel 9, stk. 3 og 4, i R(cid:229)dets direktiv 98/ 35/EF (1) om minimumsuddannelsesniveauet for słfartserhverv? Kan Kommissionen desuden bekr(cid:230)fte, at det p(cid:229) et młde, der den 10. november 1999 blev afholdt i henhold til artikel 13 i direktiv 94/58/EF (2), blev fastsl(cid:229)et, at der p(cid:229) Filippinerne mangler et kvalitetsstan- dardsystem, at de fleste af de udvalgte institutioner ikke synes at leve op til de internationale standarder, og at faktisk kun Øt institut ud af 130 opfylder standarderne? Kan Kommissionen oplyse, hvad den p(cid:229)t(cid:230)nker at głre ved denne uheldige situation? (1) EFT L 172 af 17. 6. 1998, s. 1. (2) EFT L 110 af 28. 4. 1999, s. 35. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (2. maj 2000) Kommissionen er for łjeblikket i f(cid:230)rd med at undersłge de nationale gennemfłrelsesforanstaltninger, som er meddelt af de fleste medlemsstater med henblik p(cid:229) at vurdere overensstemmelsen med bestemmelserne i R(cid:229)dets direktiv 98/35/EF af 25. maj 1998 om minimumsuddannelsesniveauet for słfartshverv (1). Kommissionen forelagde i november 1999 p(cid:229) det andet młde i det udvalg, der blev oprettet i henhold til artikel 13 i R(cid:229)dets direktiv 94/58/EF af 22. november 1994 (2) ganske kort de vigtigste resultater af en undersłgelse, der var foretaget af World Maritime University (WMU) i Sverige i juli 1998, som sigtede p(cid:229) i hvilken grad uddannelsessystemerne for słfarerne i de lande i Asien, der leverer mest at vurdere, arbejdskraft (Kina, Indien, Indonesien og Filippinerne) er i overensstemmelse med kravene i den interna- tionale konvention om uddannelse af słfarerne, om słn(cid:230)ring og om vagthold af 1978 som (cid:230)ndret i 1995. Undersłgelsen omfattede, hvad ang(cid:229)r Filippinerne, seks s(cid:229)danne institutioner, som i henhold til de nationale myndigheder i stłrste grad var i overensstemmelse med de nationale standarder. I henhold til undersłgelsens resultater er uddannelse af słfarende i Filippinerne en aktivitet, der stort set foreg(cid:229)r i den private sektor, da meget f(cid:229) s(cid:229)danne uddannelsesinstitutioner ejes af staten. Undersłgelsen understregede de stłrste problemer, som vedrłrte manglende kvalificeret undervisningskraft, utilstr(cid:230)kkeligt uddannelsesudstyr, samt manglende kvalitetsstandarder. De fleste af de undervisningsetablissementer, der indgik i undersłgelsen opfylder ikke de internationale standarder, og meget f(cid:229) af de over 100, der besk(cid:230)ftiger sig med uddannelse i hele landet overholder de internationale krav. De filippinske myndigheder har ikke desto mindre over for Kommissionen bekr(cid:230)ftet, at regeringen har truffet foranstaltninger til at forbedre situationen og at der er foretaget betydelige forbedringer siden WMU- undersłgelsen Kommissionen bist(cid:229)r i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 98/35/EF medlemsstaterne med at vurdere tredjelandes uddannelsesbeviser ved at identificere uddannelsesinstitutioner der tilfredsstiller STCW- standarder og krav. Kommissionen har i denne forbindelse iv(cid:230)rksat endnu en undersłgelse for at analysere uddannelse af słfarende i Rusland, Polen, Ukraine, Kroatien og De Baltiske Lande. Kommissionen vil endvidere, som man blev enige om p(cid:229) det sidste udvalgsmłde, etablere en ad hoc-gruppe best(cid:229)ende af C 26 E/124 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 nationale eksperter og repr(cid:230)sentanter for Kommissionen for at evaluere uddannelse af słfarende og udstedelse af eksamensbeviser for słfarende i de tredjelande der hovedsagelig leverer arbejdskraft, ved at udfłre besłg p(cid:229) stedet. Filippinerne er et af de lande, der prioriteres af gruppen. (1) EFT L 172 af 17. 6. 1998 om (cid:230)ndring af R(cid:229)dets direktiv 94/58/EF. (2) EFT L 319 af 12. 12. 1994. (2001/C 26 E/153) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0873/00 af Alejandro Agag Longo (PPE-DE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Moms Siden den 31. december 1992 har vi i EU haft en indirekte beskatningsordning, der betegnes som en overgangsordning. Europa-Parlamentet har gentagne gange givet udtryk for, at det er nłdvendigt at n(cid:229) frem til en endelig ordning baseret p(cid:229) princippet om beskatning i oprindelseslandet. Hidtil er der kun sket mindre (cid:230)ndringer i moms-overgangsordningen. For at det indre marked kan fungere korrekt kr(cid:230)ves der en endelig ordning, som ikke skaber forvridninger for det frie markedssystem og dermed giver mulighed for optimal ressourceallokering. I Kommissionens arbejdsprogram for (cid:229)r 2000 ser der imidlertid ikke ud til at v(cid:230)re planlagt nogen indsats p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Har Kommissionen fortsat til hensigt at indfłre en definitiv og effektiv momsordning? Hvad er (cid:229)rsagerne til denne tilsyneladende stilstand? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (28. april 2000) Kommissionens er enig med det (cid:230)rede medlem i, at et endeligt momssystem baseret p(cid:229) princippet om beskatning i oprindelsesmedlemsstaten, hvor transaktioner inden for EU behandles p(cid:229) samme m(cid:229)de som i den enkelte medlemsstat, er det eneste, der kan sikre, at det indre marked fungerer bedst muligt. En s(cid:229)dant endelig ordning baseret p(cid:229) beskatning p(cid:229) oprindelsesstedet opfylder kriterierne om, at administrationen skal forenkles for operatłrerne og skattemyndighederne, og at skattesvig og -unddragelse skal bek(cid:230)mpes effektivt. Ved vedtagelsen af overgangsordningen indgik R(cid:229)det en juridisk og politisk forpligtelse til at słge at indfłre en endelig ordning i lłbet af fem (cid:229)r. For at imłdekomme de forbehold, som medlemsstaterne havde givet udtryk for, forelagde Kommissionen i 1996 en meddelelse (1) med forslag om en anden fremgangsm(cid:229)de, som bestod i en gradvis overgang til den endelige ordning. Det m(cid:229) erkendes, at det ikke siden har v(cid:230)ret muligt at głre m(cid:230)rkbare fremskridt i denne retning, og at de forslag, som Kommissionen har fremsat p(cid:229) moms-omr(cid:229)det, i det store og hele er forblevet uden resultat. P(cid:229) baggrund heraf vedtog Kommissionen den 29. marts 2000 (2) princippet om en ny strategi, som uden p(cid:229) nogen m(cid:229)de at opgive det langsigtede m(cid:229)l om en endelig ordning baseret p(cid:229) oprindelsesprincippet fłrst og fremmest tager sigte p(cid:229) at forbedre den nuv(cid:230)rende ordning. P(cid:229) kort sigt drejer det sig om at genoptage drłftelserne om de forslag, som allerede er forelagt R(cid:229)det, og som g(cid:229)r ud p(cid:229) at forenkle de nuv(cid:230)rende regler, sikre en mere ensartet anvendelse af bestemmelserne, tilpasse EU-lovgivningen til den ny łkonomis krav, f. eks. inden for elektronisk handel eller posttjenester, og reaktivere og styrke det administrative samarbejde p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Det ventes, at gennemfłrelsen af disse m(cid:229)l p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt vil momssystem, som stadig er det endelige m(cid:229)l. fremme overgangen til et endelig (1) KOM(96) 328 endelig udg. (2) SEK(2000) 528


title: Statistics in focus. General statistics No 1/2000. Per capita GDP below 75 % of the EU average in 50 of the 211 EU regions.

eurovoc_concepts:
EU Member State
economic statistics
gross domestic product
region


title: QUESTION ÉCRITE E-0896/00 posée par Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) à la Commission. Pollution due à une fabrique de béton dans la commune de O Corgo (Lugo, Galice).

eurovoc_concepts:
Galicia
Spain
Structural Funds
bathing water
concrete
infringement of EU law
pollution of waterways

text: 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/37 (2001/C 53 E/040) QUESTION (cid:201)CRITE E-0878/00 posØe par Ole Krarup (EDD) (cid:224) la Commission (22 mars 2000) Objet: Ambitions politiques de l(cid:146)UE dans le domaine de la dØfense Le Sommet de l(cid:146)UE rØuni au mois de dØcembre (cid:224) Helsinki a dØcidØ d(cid:146)armer l(cid:146)Union pour lui permettre de gØrer des crises civiles et militaires, notamment en mettant sur pied une force d(cid:146)intervention de 60 000 hommes. (cid:192) cet Øgard, le prØsident portugais a dØclarØ que «le renforcement de la capacitØ future de l(cid:146)UE influera tant sur nos budgets de la dØfense que sur l(cid:146)opinion publique» (citation de l(cid:146)invitation de la PrØsidence aux gouvernements des (cid:201)tats membres (cid:224) propos du dØbat sur les ambitions politiques de l(cid:146)Union en matiŁre de dØfense, 28 fØvrier 2000). Cela Øtant, la Commission de l(cid:146)UE est priØe de prØciser quel accroissement des budgets nationaux de la dØfense le renforcement de la capacitØ militaire de l(cid:146)UE devrait entra(cid:238)ner. Quel sera le pourcentage global de cet accroissement, et quel sera le surcro(cid:238)t de dØpenses pour chaque (cid:201)tat membre? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (3 mai 2000) Le principal objectif militaire annoncØ au sommet europØen d(cid:146)Helsinki demandera sßrement un effort concertØ de la part des (cid:201)tats membres. Il convient nØanmoins de remarquer que les dØpenses militaires ne relŁvent que de la compØtence des (cid:201)tats membres. Par consØquent, toute question relative aux budgets de dØfense nationale doit Œtre adressØe aux (cid:201)tats membres. Toutefois, la Commission participera pleinement, dans les domaines spØcifiques des compØtences qu(cid:146)elle possŁde, (cid:224) la mise en (cid:156)uvre de la PESD et, notamment, (cid:224) la rØalisation de ses principaux objectifs. Cette intervention est dans l(cid:146)ordre des choses compte tenu du lien manifeste et intime qui existe entre les dimensions militaires et civiles de prØvention, de la rØsolution et de la gestion des conflits. La Commission a beaucoup d(cid:146)expØrience et des responsabilitØs Øtendues dans le domaine non-militaire. (2001/C 53 E/041) QUESTION (cid:201)CRITE E-0896/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (22 mars 2000) Objet: Pollution due (cid:224) une fabrique de bØton dans la commune de O Corgo (Lugo, Galice) Une fabrique de bØton est actuellement en construction (cid:224) O Corgo (Lugo, Galice), alors qu(cid:146)aucun permis de b(cid:226)tir ou autorisation d(cid:146)activitØ n(cid:146)ont ØtØ dØlivrØs. Cette fabrique dØverse 7 500 litres d(cid:146)eau polluØe par jour dans les riviŁres Camoso et Da Lama, au bord desquelles la communautØ est en train d(cid:146)amØnager une plage fluviale. Sachant que la construction de cette plage bØnØficie de subventions provenant de fonds communautaires (Programme PRODER: Programme de dØveloppement rural et de diversification des zones rurales, financØ en partie par le FEOGA-Section Orientation et le FEDER au cours de la pØriode 1996-1999, le projet en question Øtant gØrØ par le PRODER MINHO de la DØputation provinciale de Lugo), la Commission ne pense-t-elle pas que l(cid:146)UE devrait intervenir pour faire respecter les normes de protection de l(cid:146)environne- ment? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (24 mai 2000) La Commission tient (cid:224) signaler (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que les interventions dans des projets cofinancØs par des fonds communautaires doivent Œtre conformes aux exigences en matiŁre de protection et d(cid:146)amØlioration de l(cid:146)environnement selon les rŁglements applicables et notamment le rŁglement (CE) C 53 E/38 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 no 1260/1999 portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structurels (1). La Commission transmettra aux autoritØs espagnoles le contenu des faits dØnoncØs. La directive 76/464/CE du Conseil, du 4 mai 1976, concernant la pollution causØe par certaines substances dangereuses dØversØes dans le milieu aquatique de la CommunautØ (2), impose l(cid:146)Ølimination de 17 substances (liste I) et la rØduction des teneurs pour un grand nombre d(cid:146)autres substances ou groupes de substances (liste II). Il est nØcessaire d(cid:146)avoir d(cid:146)autres ØlØments d(cid:146)information pour Øtablir si la directive est enfreinte dans le cas considØrØ. La lØgislation communautaire sur la qualitØ des eaux de baignade au bord des plages tant (cid:224) l(cid:146)intØrieur des terres que le long des c(cid:244)tes (directive 76/160/CEE du Conseil, du 8 dØcembre 1976, concernant la qualitØ des eaux de baignade (3)) fixe des objectifs quant (cid:224) la qualitØ des eaux de baignade; elle oblige les (cid:201)tats membres (cid:224) se conformer (cid:224) ces objectifs, (cid:224) surveiller rØguliŁrement la qualitØ de toutes les zones de baignade et (cid:224) communiquer chaque annØe (cid:224) la Commission les rØsultats de ce suivi; enfin, elle invite la Commission (cid:224) publier chaque annØe dans toute la CommunautØ les rØsultats qualitatifs ainsi mis en Øvidence (le dernier rapport remonte (cid:224) mai 1999 et le prochain para(cid:238)tra en mai 2000). Le rapport peut Øgalement Œtre consultØ sur l(cid:146)internet. Dans la province de Lugo, en Galice, on dØnombre actuellement au bord du fleuve Miæo cinq sites qui servent de zones de baignade et qui sont surveillØs (cid:224) intervalles rØguliers. Le dernier rapport publiØ en 1999 met en Øvidence pour tous les sites concernØs une qualitØ des eaux conforme (cid:224) la directive. Une activitØ indutrielle n(cid:146)exonŁre pas les (cid:201)tats membres de leur obligation de prendre toutes mesures utiles pour se conformer aux exigences requises en matiŁre de qualitØ des eaux. La directive sur les eaux de baignade leur laisse le choix entre deux solutions consistant respectivement soit (cid:224) faire en sorte que la qualitØ des eaux soit assurØe dans les nouvelles conditions, soit (cid:224) fermer la plage, c(cid:146)est-(cid:224)-dire (cid:224) y proscrire la baignade. (1) (2) (3) JO L 161 du 26. 6. 1999. JO L 129 du 18. 5. 1976. JO L 31 du 5. 2. 1976. (2001/C 53 E/042) QUESTION (cid:201)CRITE E-0911/00 posØe par Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (25 mars 2000) Objet: Infraction (cid:224) la directive sur la faune, la flore et les habitats naturels (FFH) liØe (cid:224) l(cid:146)extension du terrain de golf de Gersheim-Rubenheim La Commission sait-elle que l(cid:146)extension prØvue du terrain de golf en question portera gravement 1. atteinte (cid:224) une zone qui pourrait relever de la directive FFH et qu(cid:146)un habitat naturel (cid:224) protØger en prioritØ, abritant notamment des papillons des espŁces Eurodryas aurinia et Maculinea arion, couvertes par la directive FFH, se trouve sØrieusement menacØ? La Commission est-elle d(cid:146)avis qu(cid:146)une Øvaluation sØrieuse de la compatibilitØ de ce projet avec la 2. directive FFH ne peut Œtre conduite que si l(cid:146)Øtude porte sur une pØriode complŁte de vØgØtation? Convient-elle que le conseil municipal de Gerseheim ne peut inconsidØrØment se placer au-dessus du 3. droit de l(cid:146)UE? Convient-elle que, face (cid:224) une violation aussi flagrante du droit de l(cid:146)UE, 4. l(cid:146)engagement d(cid:146)une procØdure d(cid:146)infraction? il convient d(cid:146)envisager RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (18 mai 2000) La Commission a rØcemment ØtØ informØe d(cid:146)un projet relatif (cid:224) un terrain de golf (cid:224) Gersheim/Rubenheim, dont l(cid:146)extension pourrait porter atteinte (cid:224) un site d(cid:146)importance communautaire potentiel, qui devrait Œtre proposØ comme tel dans le cadre de la directive 92/43/CEE du 21 mai 1992 concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (1) (directive «Habitats»)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-0930/00 di Stefano Zappalà (PPE-DE) alla Commissione. Terremotati in Lazio.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU policy - national policy
Italy
Latium
State aid
aid to disaster victims
earthquake
emergency aid

text: 13. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 46 E/81 La Commissione condivide le gravi preoccupazioni espresse dall(cid:146)onorevole parlamentare in merito alla presenza costante di sfollati a Timor occidentale, ed Ł pronta a sostenere le iniziative delle autorit(cid:224) indonesiane e della comunit(cid:224) internazionale per risolvere la questione del loro futuro. Essa segue inoltre da vicino le inchieste svolte dall(cid:146)Indonesia per stabilire la verit(cid:224) sulle violazioni dei diritti umani commesse in passato a Timor Orientale e plaude all(cid:146)impegno dichiarato dalle autorit(cid:224) indonesiane a rinviare a giudizio i responsabili di tali atrocit(cid:224). (1) COM(2000) 50 def. (2001/C 46 E/085) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0930/00 di Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) alla Commissione (22 marzo 2000) Oggetto: Terremotati in Lazio Premesso che il giorno 11 marzo 2000 in Italia, nel Lazio, alcuni comuni sono stati colpiti da un sisma di notevoli proporzioni, in una zona collinare avente particolare difficolt(cid:224) economiche e sociali oltre che di collegamenti, tali comuni sono ubicati tali comuni, per le loro caratteristiche storiche, hanno edifici non adeguati alle recenti norme antisismiche e quindi di facile vulnerabilit(cid:224), la prima stima dei danni apparenti, salvo approfondimenti che la pubblica autorit(cid:224) sta organizzando, risulta di molte decine di miliardi di lire (molte decine di milioni di euro), la popolazione interessata ha dovuto trovare una soluzione provvisoria in tende, containers o presso i parenti in altre realt(cid:224) locali distanti, in genere si tratta di popolazioni ad economia depressa o in et(cid:224) avanzata, il che comporta anche un disagio emotivo, pu(cid:242) la Commissione far sapere: 1. 2. quali provvedimenti urgenti interessate, e intende adottare per avviare prontamente un recupero delle aree quali iniziative intende adottare per stimolare adeguati provvedimenti da parte delle autorit(cid:224) regionali e nazionali? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (10 maggio 2000) La Commissione Ł molto preoccupata per le conseguenze sociali e economiche del l(cid:146)11 marzo 2000 ha colpito alcuni comuni del Lazio. terremoto che Anche se non esiste piø una linea di bilancio specifica per gli aiuti d(cid:146)urgenza in caso di calamit(cid:224) naturale, la Commissione far(cid:224) tutto il possibile per aiutare le zone sinistrate a ricostruire quanto Ł andato distrutto e per prestare l(cid:146)aiuto necessario alle persone che hanno subito danni. Occorre sottolineare che le politiche strutturali e di coesione della Comunit(cid:224) hanno come finalit(cid:224) essenziale di contribuire a ridurre le disparit(cid:224) economiche e sociali, ma che i fondi strutturali non costituiscono aiuti di urgenza. Dato il loro campo d(cid:146)azione, essi possono tuttavia fornire un aiuto significativo alla ricostruzione economica e sociale delle regioni sinistrate. C 46 E/82 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 2. 2001 Il nuovo regolamento (CE) n. 1260/1999 del Consiglio, del 21 giugno 1999, recante disposizioni generali sui Fondi strutturali (1) per il periodo di programmazione 2000-2006, prevede in effetti vari strumenti che possono essere utilizzati per aiutare a ricostruire le infrastrutture, il potenziale e i mezzi di produzione essenziali per lo sviluppo economico delle regioni della Comunit(cid:224). Le zone che figureranno nella nuova carta delle zone ammissibili all(cid:146)obiettivo 2 in Italia potranno beneficiare del concorso dei fondi strutturali. Anche le zone sinistrate che non vi rientreranno ma che in passato sono state ammesse a fruire dei precedenti obiettivi 2 e 5b potranno ottenere stanziamenti nel quadro del sostegno transitorio. Invece le zone sinistrate non ammissibili non potranno ricevere aiuti nell(cid:146)ambito dell(cid:146)obiettivo 2 dei fondi strutturali. La Commissione esaminer(cid:224) con la massima cura tutte le domande presentate dalle autorit(cid:224) nazionali e regionali nel quadro di detta regolamentazione. (1) GU L 161 del 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/086) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0934/00 di Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) alla Commissione (29 marzo 2000) Oggetto: Responsabilit(cid:224) della Commissione quanto al controllo del trasporto di grandi quantitativi di rifiuti pericolosi dall(cid:146)Ungheria verso paesi dell(cid:146)Unione europea Nella risposta fornita l(cid:146)11 gennaio 2000 all(cid:146)interrogazione E-2824/99 (1), concernente lo smaltimento di 14. 000 t di rifiuti contenenti PCB provenienti dall(cid:146)Ungheria, la Commissione ha dichiarato che l(cid:146)articolo 4, paragrafo 9 del regolamento (CEE) n. 259/93 (2) d(cid:224) attuazione alla Convenzione di Basilea, in quanto si tratta di trovare un compromesso fra l(cid:146)obiettivo della vicinanza e la necessit(cid:224) di smaltire i rifiuti secondo criteri ecologicamente sostenibili. Nel frattempo si Ł scoperto che parte dei rifiuti in questione viene indirizzata la Germania, in particolare verso il Land Sassonia-Anhalt, con conseguente attraversamento del territorio austriaco e/o della Repub- blica ceca. Alla luce di tutto ci(cid:242), pu(cid:242) la Commissione rispondere ai seguenti quesiti: 1. in che modo pu(cid:242) la Commissione stabilire che, nel caso descritto, sia giustificato scegliere di non privilegiare il principio della vicinanza accettando spedizioni su distanze notevoli come quelle in esame, se non dispone di informazioni sulla possibilit(cid:224) di trasferire i rifiuti verso destinazioni piø vicine in modo ecologicamente sostenibile? 2. In cosa consiste, a giudizio della Commissione, la responsabilit(cid:224) che ad essa incombe di verificare che il regolamento (CEE) n 259/93 sia correttamente applicato negli Stati membri? 3. Ritiene la Commissione che, in presenza di eventuali dubbi circa il rispetto del regolamento, essa debba invitare le autorit(cid:224) degli Stati membri incaricate di autorizzare trasporti transfrontalieri di rifiuti pericolosi a trasmetterle tutte le informazioni necessarie per accertare che il regolamento sia correttamente applicato? a) In caso affermativo, provenienti da Gare (Ungheria)? Ha gi(cid:224) preso provvedimenti al riguardo? intende effettuare tale verifica relativamente ai rifiuti contenenti PCB b) In caso negativo, per quale motivo non ritiene necessaria la verifica? 4. La Commissione ha gi(cid:224) ottenuto ulteriori informazioni sul problema Gare? a) b) In caso affermativo, di quali dati si tratta? In caso negativo, per quale motivo non dispone ancora delle informazioni che le mancavano secondo quanto da essa dichiarato nella risposta all(cid:146)interrogazione E-2824/99? (1) GU C 280 E del 3. 10. 2000, pag. 139. (2) GU L 30 del 6. 2. 1993, pag. 1


title: Règlement (CE) n° 611/2000 de la Commission du 22 mars 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 23. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 74/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilité) RÈGLEMENT (CE) No 611/2000 DE LA COMMISSION du 22 mars 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) les valeurs forfai- En application des critères susvisés, taires à l'importation doivent être fixées aux niveaux repris à l'annexe du présent règlement, vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 3223/94 de la Commission du vu le règlement 21 décembre 1994 portant modalités d'application du régime à l'importation des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) Le règlement (CE) no 3223/94 prévoit, en application des résultats des négociations commerciales multilaté- rales du cycle d'Uruguay, les critères pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires à l'importation des pays tiers, pour les produits et les périodes qu'il précise dans son annexe. A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires à l'importation visées à l'article 4 du règlement (CE) no 3223/94 sont fixées comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 23 mars 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 22 mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 74/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 23. 3. 2000 du règlement de la Commission, du 22 mars 2000, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes ANNEXE Code NC Code des pays tiers (1) (EUR/100 kg) Valeur forfaitaire à l'importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 220 600 624 999 052 220 600 999 039 388 400 404 508 512 528 720 999 052 388 400 512 528 720 999 154,0 109,3 131,7 109,0 130,6 146,6 128,7 309,8 309,8 109,0 48,8 116,0 91,3 48,3 35,7 38,1 31,0 41,1 52,1 41,0 33,7 71,3 66,1 57,0 90,1 95,2 93,8 88,2 83,1 95,2 99,7 56,6 87,7 77,4 72,3 106,6 69,8 71,6 71,3 78,2 (1) Nomenclature des pays fixée par le règlement (CE) no 2543/1999 de la Commission (JO L 307 du 2. 12. 1999, p. 46). Le code «999» représente «autres origines»