title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0820/00 υποβολή: Roberta Angelilli (UEN) προς την Επιτροπή. Άρθρο 211 του Omnibus Appropriation Act των Ηνωμένων Πολιτειών.

eurovoc_concepts:
Cuba
TRIPS
United States
trade agreement (EU)
trade dispute
trademark law

text: C 46 E/50 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 13. 2. 2001 Oi shmerine·w ypoxrev·seiw ston tome·a thw katagrafh·w kata· th metaki·nhsh se oreina· liba·dia kauistoy·n 2. anagkai·a mia dapanhrh· kai dy·sxrhsth diaxei·rish, h opoi·a yperbai·nei kata· poly· to aparai·thto. Proti·uetai h Epitroph· na ejeta·sei sxetika· mia aploy·steysh tvn diadikasiv·n; 3. Mporei· h Epitroph· na protei·nei mia ple·on praktikh· kai realistikh· me·uodo; Proti·uetai h Epitroph· na anaue·sei sthn eyuy·nh tvn kratv·n melv·n thn ekti·mhsh tvn anagkv·n sto plai·sio 4. miaw ple·on praktikh·w diadikasi·aw katagrafh·w tvn zv·vn: (1) EE L 117 thw 7. 5. 1997, sel. 1. Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (25 Aprili·oy 2000) H Epitroph· e·labe plhrofori·ew apo· tiw aystriake·w arxe·w o·son afora· ta problh·mata poy e·xoyn teuei· apo· 1. thn eggrafh· sth ba·sh dedome·nvn o·pvw proble·petai kyri·vw sto a·ruro 5 toy kanonismoy· (EK) ariu. 820/97 toy Symboyli·oy sxetika· me th ue·spish systh·matow anagnv·rishw kai katagrafh·w tvn booeidv·n kai thn epish·mansh toy boei·oy kre·atow kai tvn proi¤o·ntvn me ba·sh to bo·eio kre·aw (1), tvn kinh·sevn tvn booeidv·n poy proori·zontai na boskh·soyn kata· th dia·rkeia toy kalokairioy· se diaforetika· oreina· me·rh. H koinotikh· nomouesi·a proble·pei safv·w o·ti o·lew oi kinh·seiw tvn booeidv·n pre·pei na katagra·fontai sth ba·sh dedome·nvn prokeime·noy na ejasfalistei· entelv·w o leitoyrgiko·w xarakth·raw thw. O kanonismo·w toy Symboyli·oy dikai·vw sy·mfvna me thn Epitroph· den proble·pei parekkli·seiw apo· ton oysiv·dh kano·na. Se ayto· to plai·sio, h th·rhsh katalo·gvn a·fijhw den ei·nai arketh·. H Epitroph· den dia·keitai dysmenv·w sthn piuano·thta pro·blechw eidikv·n kano·nvn gia thn eggrafh· tvn 2. kinh·sevn poy anafe·rontai sto shmei·o 1 stiw eunike·w ba·seiw dedome·nvn. Oi en lo·gv kano·new den ua pare·kklinan thw arxh·w thw eggrafh·w o·lvn tvn kinh·sevn, alla· ua aforoy·san tiw meuo·doyw poy pre·pei na efarmostoy·n prokeime·noy na pragmatopoihuei· h en lo·gv eggrafh·. H yioue·thsh apo· thn Epitroph· tvn en lo·gv eidikv·n kano·nvn apaitei· prosuh·kh sto a·ruro 7 para·grafow 1 dey·terh peri·ptvsh toy kanonismoy· (EK) ariu. 820/97 toy Symboyli·oy. To en lo·gv zh·thma bri·sketai ypo· syzh·thsh apo· to Koinoboy·lio kai to Symboy·lio sto plai·sio eje·tashw thw pro·tashw toy kanonismoy· toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy sxetika· me th ue·spish systh·matow anagnv·rishw kai katagrafh·w tvn booeidv·n kai thn sh·mansh toy boei·oy kre·atow kai tvn proi¤o·ntvn me ba·sh to bo·eio kre·aw, kai thn kata·rghsh toy kanonismoy· (EK) ariu. 820/97 (2)). Sthn peri·ptvsh poy to Koinoboy·lio kai to Symboy·lio symfvnh·soyn sxetika· me th dynato·thta thw 3. Epitroph·w na proble·pei eidikoy·w kano·new ypo· thn e·nnoia toy shmei·oy 2, h Epitroph· ua proxvrh·sei se mi·a emperistatvme·nh eje·tash tvn texnikv·n ly·sevn poy pre·pei na akoloyuhuoy·n. (cid:211)xi. H Epitroph· ektima· o·ti to zh·thma pre·pei na ryumistei· apo· koinotike·w diata·jeiw. Se anti·ueth peri·ptvsh, 4. o ki·ndynow thw y·parjhw apoklinoysv·n ly·sevn poy ua mporoy·san na ue·soyn se ki·ndyno thn ajiopisti·a tvn i·divn tvn plhroforiv·n kai to kauestv·w ypoxrevtikh·w sh·manshw toy boei·oy kre·atow ua h·tan mega·low. (1) EE L 117 thw 7. 5. 1997. (2) COM(1999)487 teliko·. (2001/C 46 E/055) GRAPTH ERVTHSH E-0820/00 ypobolh·: Roberta Angelilli (UEN) prow thn Epitroph· (21 Marti·oy 2000) Ue·ma: `ruro 211 toy Omnibus Appropriation Act tvn Hnvme·nvn Politeiv·n Sxetika· me th die·nejh poy yfi·statai metajy· EE kai HPA me ue·ma to a·ruro 211 thw Omnibus Appropriation Act tvn Hnvme·nvn Politeiv·n toy 1998, ei·nai se ue·sh h Epitroph· na maw enhmerv·sei kata· po·so: (cid:129) oi symfvni·ew TRIPs ba·sei tvn opoi·vn h Epitroph· sthri·zei to asymbi·basto me to a·ruro 211 ua pre·pei na ermhneyuoy·n ypo· thn e·nnoia o·ti epitre·poyn sta kra·th ta opoi·a e·xoyn prosypogra·cei tiw symfvni·ew ayte·w na anagnvri·zoyn ejvedafikh· isxy· sta pneymatika· dikaiv·mata poy dhmey·uhkan xvri·w thn katabolh· kata·llhlhw apozhmi·vshw stoyw nomi·moyw idiokth·tew toyw• 13. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 46 E/51 (cid:129) protoy· apofasi·sei thn parapomph· toy ue·matow sthn oma·da toy POE, pragmatopoi·hse tiw kata·llhlew e·reynew gia na ajiologh·sei se poi·o baumo· to a·ruro 211, ermhneyo·meno se syndyasmo· me tiw loipe·w amerikanike·w nomouetike·w diata·jeiw poy die·poyn thn dh·meysh agauv·n xvri·w thn katabolh· apozhmi·vshw, eisa·gei ek tvn pragma·tvn dia·krish eiw ba·row tvn koybanv·n politv·n se sxe·sh me toyw poli·tew toy ypoloi·poy ko·smoy• (cid:129) prokeime·noy na mhn douei· h enty·pvsh o·ti h parapomph· sthn oma·da toy POE apotelei· ma·llon mia taktikh· ki·nhsh ype·r yphko·oy eno·w tri·toy kra·toyw, uevrei· sko·pimo na dromologh·sei ek ne·oy tiw diaboyley·seiw me tiw HPA me sto·xo na ejeyreuei· mia diaty·pvsh toy a·ruroy 211 h opoi·a ua ikanopoiei· thn ermhnei·a poy di·dei h Epitroph· stiw symfvni·ew TRIPs, env· tayto·xrona den ua ui·gei thn nomikh· arxh· poy apotelei· th ba·sh toy en lo·gv a·ruroy. (2001/C 46 E/056) GRAPTH ERVTHSH E-0821/00 ypobolh·: Roberta Angelilli (UEN) prow thn Epitroph· (21 Marti·oy 2000) Ue·ma: `ruro 211 toy Omnibus Appropriation Act tvn Hnvme·nvn Politeiv·n Sxetika· me th die·nejh poy yfi·statai metajy· EE kai HPA h opoi·a e·xei vw antikei·meno to a·ruro 211 thw Omnibus Appropriation Act tvn Hnvme·nvn Politeiv·n toy 1998, ervta·tai h Epitroph·: 1. Poi·a ei·nai ta proaspizo·mena genika· eyrvpai¤ka· symfe·ronta sta plai·sia thw die·nejhw ayth·w; 2. Apo· to anakoinvue·n ty·poy miaw gallikh·w etairi·aw (cid:129) thw Pernod Ricard (cid:129) thw 7hw Febroyari·oy sxetika· me mi·a dysmenh· apo·fash thw 4hw Febroyari·oy efetei·oy tvn Hnvme·nvn Politeiv·n thw Amerikh·w, diafai·netai mia prospa·ueia thw en lo·gv gallikh·w etairi·aw na prokatala·bei thn Epitroph· stiw apofa·seiw poy pro·keitai na la·bei. Dhmioyrgei·tai dhladh· enty·pvsh o·ti gi·netai prospa·ueia xeiragv·ghshw tvn yphresiv·n thw Epitroph·w. (cid:201)xontaw ypo·ch tiw prospa·ueiew toy Proe·droy Prodi gia thn epikra·thsh thw diafa·neiaw stiw pra·jeiw thw Epitroph·w kai tvn ypallh·lvn thw, ei·nai eggyhme·no o·ti ayth· th stigmh· h Epitroph· proaspi·zetai pra·gmati genika· symfe·ronta kai o·xi ta symfe·ronta miaw memonvme·nhw oikonomikoy· omi·loy; 3. Gia to kalo· toy genikoy· symfe·rontow, de ua pre·pei na apokth·soyn dieunh· isxy· pra·jeiw dh·meyshw o·tan den synodey·ontai apo· apozhmi·vsh tvn nomi·mvn idiokthtv·n. H arxh· ayth· ei·nai eyre·vw anagnvrisme·nh sthn Eyrv·ph apo· ta synta·gmata kai efarmo·zetai pleista·kiw apo· ta dikasth·ria. To a·ruro 211 toy Omnibus Appropriation Act tvn Hnvme·nvn Politeiv·n epibebaiv·nei aplv·w thn arxh· ayth·. Den pistey·ei h Epitroph· o·ti odhgv·ntaw thn Eyrv·ph se antipara·uesh me tiw Hnvme·new Politei·ew env·pion toy POE me sto·xo thn apodyna·mvsh toy a·ruroy 211, ua mporoy·se na dv·sei thn enty·pvsh o·ti agvni·zetai me oysiastiko· sto·xo na yperisxy·sei to di·kaio toy dhmey·ontow e·nanti toy dikai·oy toy divkome·noy dhladh· h dy·namh e·nanti thw dikaiosy·nhw; Koinh· apa·nthsh toy k. Lamy ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-0820/00 kai E-0821/00 (14 Aprili·oy 2000) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy anafe·retai se dia·forew ptyxe·w poy aforoy·n th die·nejh me tiw Hnvme·new Politei·ew sxetika· me to symbiba·simo toy a·ruroy 211 thw Omnibus Appropriations Act toy 1998, tvn Hnvme·nvn Politeiv·n me tiw diata·jeiw thw symfvni·aw sxetika· me tiw emporike·w ptyxe·w tvn dikaivma·tvn pneymatikh·w idiokthsi·aw (symfvni·a TRIPs) toy Pagko·smioy Organismoy· Empori·oy (POE). (cid:211)son afora· thn anagnv·rish je·nvn dhmey·sevn xvri·w thn katabolh· apozhmi·vshw, h tre·xoysa die·nejh sto plai·sio toy POE den afora· to kata· po·son h· o·xi oi je·new dhmey·seiw xvri·w thn katabolh· apozhmi·vshw pre·pei na anagnvri·zontai h· o·xi apo· a·llew tri·tew xv·rew. Sthn pragmatiko·thta, ta amerikanika· emporika· sh·mata den dhmey·uhkan kai den ua mporoy·san na dhmeyuoy·n apo· thn koybanikh· kybe·rnhsh. Idiv·tew kai etairei·ew oi opoi·oi eui·ghsan apo· tiw dhmey·seiw poy apofa·sise h koybanikh· kybe·rnhsh, pare·meinan idiokth·tew ekto·w Koy·baw. Idiai·tera, ta dikaiv·mata· toyw o·son afora· ta emporika· sh·mata poy ei·xan kataxvrhuei· stiw Hnvme·new Politei·ew, den eui·ghsan kai meta· apo· thn koybanikh· epana·stash


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0819/00 från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen. Reglering av floden Júcar-Vinalopó i Valencia, Spanien.

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
Spain
Structural Funds
competence of the Member States
environmental impact
environmental protection
hydraulic works
infringement of EU law

formats: html pdf print

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/29 Med h(cid:228)nsyn till finansieringen av planen skall det noteras att man inom ramen f(cid:246)r sammanh(cid:229)llnings- fondens projekt nr 97. 11. 61. 047, (cid:148)Plan de Gesti(cid:243)n de los Residuos S(cid:243)lidos Urbanos de Galicia(cid:148) planerar att bygga ett antal omlastningsstationer f(cid:246)r att transportera det kommunala avfallet fr(cid:229)n hela Galicien till en central (cid:229)tervinningsanl(cid:228)ggning i (cid:148)Complexo Medioambiental de Cerceda(cid:148). I f(cid:246)rsta hand hade man t(cid:228)nkt att bygga en omlastningsstation i Vilaboa f(cid:246)r att samla upp avfallet fr(cid:229)n hela staden Vigo och dess omgivningar. Eftersom det dock fanns ett motst(cid:229)nd mot att bygga en s(cid:229)dan anl(cid:228)ggning och efter att ha granskat planen i avsikt att placera omlastningsstationerna n(cid:228)rmare produk- tionsplatserna (kommunerna), beslutade man att forts(cid:228)tta att driva den befintliga omlastningsstationen i Vigo och att ompr(cid:246)va storleken p(cid:229) omlastningsstationen i Vilaboa f(cid:246)r att anpassa den till behovet i kommunen. (1) EGT L 194, 25. 7. 1975. (2) EGT L 175, 5. 7. 1985. (2001/C 53 E/033) SKRIFTLIG FR¯GA E-0819/00 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) till kommissionen ˜mne: Reglering av floden Jœcar-Vinalop(cid:243) i Valencia, Spanien (21 mars 2000) Det har nyligen st(cid:229)tt att l(cid:228)sa i tidningarna i den autonoma regionen Valencia att det spanska milj(cid:246)- departementet har beg(cid:228)rt bist(cid:229)nd utan (cid:229)terbetalningsskyldighet fr(cid:229)n EU f(cid:246)r att bekosta regleringen av Jœcar-Vinalop(cid:243). Arbetet med denna reglering godk(cid:228)ndes av de spanska myndigheterna i augusti 1998, enligt uppgift med m(cid:229)let att tillfredsst(cid:228)lla behovet f(cid:246)r orterna Vonalop(cid:243), Alacan(cid:237) och Mar(cid:237)na Baja, utan att grundvattenniv(cid:229)n i flodsystemet skulle hotas. Men sedan detta projekt offentliggjorts har olika ber(cid:246)rda lokala organisationer, som La Coordinadora de Riu Xœquer, fackf(cid:246)rbund som CCOO och andra ekologiska akt(cid:246)rer kritiserat de olika f(cid:246)reslagna dragningarna f(cid:246)r att ta vatten fr(cid:229)n dammarna i La Muela eller Cortes. Kritiken g(cid:229)r ut p(cid:229) att detta kommer att f(cid:229) en starkt negativ inverkan p(cid:229) djur, v(cid:228)xter, grundvattentillg(cid:229)ngar och kulturarv i den region som ber(cid:246)rs. ¯ andra sidan framf(cid:246)rs tvivel fr(cid:229)n ber(cid:246)rda orter och organisationer om riktigheten i de argument om energivinster som framf(cid:246)rts, eftersom den energi som vinnes genom att pumpa vatten fr(cid:229)n La Muela f(cid:246)rloras p(cid:229) annat h(cid:229)ll, genom att det inte blir vatten till turbinerna l(cid:228)ngre ner, och d(cid:228)rmed ingen vattenkraft. D(cid:228)rtill kommer att motst(cid:229)ndarna till regleringen har framf(cid:246)rt misstanken att den verkliga avsikten med regleringen (cid:228)r att leda vatten till parken Terra M(cid:237)tica som h(cid:229)ller p(cid:229) att skapas. F(cid:246)ljande punkter kan p(cid:229)pekas: (cid:129) Den nuvarande unders(cid:246)kningen av projektets milj(cid:246)effekter utv(cid:228)rderar inte i vilken grad den l(cid:228)gsta ekologiska grundvattenniv(cid:229)n kommer att p(cid:229)verkas av regleringen. (cid:129) Regleringen leder genom en region d(cid:228)r man i (cid:229)ratal har gjort stora satsningar med arbetskraft och finansiering inom utvecklingsinitiativ f(cid:246)r ekonomiskt svaga omr(cid:229)den, av den typ som EU:s Leader- program st(cid:229)r f(cid:246)r. Projektet kommer att ha negativa effekter f(cid:246)r dessa utsatta omr(cid:229)den. (cid:129) Det finns en unders(cid:246)kning av departementet som visar att Albufera-sj(cid:246)n (ett omr(cid:229)de som skyddas av LIFE) skulle p(cid:229)verkas om man leder vatten fr(cid:229)n Jøcar, eftersom sj(cid:246)n till ca 50 procent f(cid:229)r sitt vatten fr(cid:229)n avrinningen fr(cid:229)n bevattningen av Acequ(cid:236)a Real del Jœcar. Med tanke p(cid:229) detta: kan kommissionen bekr(cid:228)fta om milj(cid:246)departementet har beg(cid:228)rt bidrag utan (cid:229)terbetal- ningsskyldighet f(cid:246)r att reglera Jøcar-Vinalop(cid:242)? Om svaret (cid:228)r ja: under vilken budgetrubrik faller tilldel- ningen och hur (cid:228)r den finansierad? Anser inte kommissionen att detta projekt kan inneb(cid:228)ra ett brott mot gemenskapens milj(cid:246)lagstiftning, s(cid:228)rskilt genom fr(cid:229)nvaron av en utv(cid:228)rdering av milj(cid:246)effekterna, ett eventuellt brott mot direktivet om habitat osv? C 53 E/30 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (26 maj 2000) Kommissionen kan f(cid:246)r tillf(cid:228)llet inte veta om det ing(cid:229)r en beg(cid:228)ran om st(cid:246)d till projektet i fr(cid:229)ga i den nya planeringen f(cid:246)r 2000 inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (1) eller r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inr(cid:228)ttandet av en sammanh(cid:229)llningsfond (2). Vilka projekt som skall l(cid:228)ggas fram f(cid:246)r finansiering genom strukturfonderna kommer att avg(cid:246)ras s(cid:229) snart det p(cid:229)g(cid:229)ende f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r antagande av (cid:229)tg(cid:228)rds- programmen har avslutats. Betr(cid:228)ffande r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt, b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att projekt som kan ha betydande milj(cid:246)p(cid:229)verkan (3), bland annat p(cid:229) grund av sin art, storlek eller lokalisering skall bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en bed(cid:246)mning av denna p(cid:229)verkan innan tillst(cid:229)nd ges. Denna best(cid:228)mmelse g(cid:228)ller f(cid:246)r de projekt som anges i bilagorna 1 och 2 till direktivet. Betr(cid:228)ffande de installationer fr(cid:229)gest(cid:228)llaren n(cid:228)mner, (cid:229)terfinns anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r reglering av vattenfl(cid:246)den i bilaga 2 punkt 10 e. Enligt artikel 4. 2 skall projekt som redovisas i bilaga 2 bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en bed(cid:246)mning n(cid:228)r medlemsstaterna anser att detta kr(cid:228)vs p(cid:229) grund av projektets karakt(cid:228)r. Det b(cid:246)r p(cid:229)pekas att kommissionen just har f(cid:229)tt in ett klagom(cid:229)l i samma (cid:228)rende. Kommissionen unders(cid:246)ker just nu f(cid:246)rh(cid:229)llandena. Kommissionen, i sin roll som f(cid:246)rdragens v(cid:228)ktare, kommer under alla omst(cid:228)ndigheter att vidta de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att se till att gemenskapslagstiftningen f(cid:246)ljs i fallet i fr(cid:229)ga. (1) EGT L 161, 26. 6. 1999. (2) EGT L 130, 25. 5. 1994. (3) EGT L 175, 5. 7. 1985. (2001/C 53 E/034) SKRIFTLIG FR¯GA E-0842/00 fr(cid:229)n Chris Davies (ELDR) till kommissionen (21 mars 2000) ˜mne: Erika-katastrofen och ers(cid:228)ttningsansvar f(cid:246)r milj(cid:246)skador Under diskussionen i kammaren den 2 mars 2000 om den muntliga fr(cid:229)gan om (cid:148)Erika(cid:148) bad jag kommission(cid:228)r Fischler svara p(cid:229) tv(cid:229) fr(cid:229)gor: 1. Hur stor ans(cid:229)g han att sannolikheten var att det skulle vara m(cid:246)jligt att f(cid:229) ers(cid:228)ttning fr(cid:229)n b(cid:229)de fartygs- och last(cid:228)garna i enlighet med det krav som parlamentet tidigare st(cid:228)llt? 2. Kommer kommissionens f(cid:246)rslag till direktiv om ers(cid:228)ttningsansvar f(cid:246)r milj(cid:246)skador att omfatta milj(cid:246)- olyckor av det h(cid:228)r slaget f(cid:246)r att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att i framtiden garantera att f(cid:246)rorenaren-betalar- principen till(cid:228)mpas p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt? Kommission(cid:228)ren svarade inte p(cid:229) n(cid:229)gondera fr(cid:229)gorna. Skulle kommissionen kunna g(cid:246)ra det nu? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 maj 2000) Ers(cid:228)ttningen till offren f(cid:246)r Erika-olyckan regleras genom tv(cid:229) konventioner: 1969 (cid:229)rs internationella 1. konvention om ansvarighet f(cid:246)r skada orsakad av f(cid:246)rorening genom olja, (cid:228)ndrad genom 1992 (cid:229)rs protokoll, och 1971 (cid:229)rs konvention om uppr(cid:228)ttandet av en internationell fond f(cid:246)r ers(cid:228)ttning av skada orsakad av f(cid:246)rorening genom olja, (cid:228)ndrad genom 1992 (cid:229)rs protokoll. Genom dessa konventioner kan offer f(cid:229) ers(cid:228)ttning utan att beh(cid:246)va bevisa att fartygs(cid:228)garen beg(cid:229)tt fel eller varit f(cid:246)rsumlig och utan att beh(cid:246)va lita till (cid:228)garens betalningsf(cid:246)rm(cid:229)ga (eftersom (cid:228)gare av oljetankfartyg m(cid:229)ste vara f(cid:246)rs(cid:228)krade). Ers(cid:228)ttning finns


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0825/00 esittäjä(t): Ieke van den Burg (PSE) komissiolle. Alankomaiden yksityisten sairausvakuutuslaitosten kieltäytyminen hyväksymästä pakollisen AWBZ-vakuutuksen turvaamia rajatyöntekijöitä.

eurovoc_concepts:
Netherlands
competence of the Member States
free movement of workers
frontier worker
health insurance
infringement of EU law
residence

text: C 26 E/114 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 asemesta yksityisen vakuutuksen piiriin, ei ole 1. tammikuuta 2000 lukien en(cid:228)(cid:228) ollut oikeutta korvauksiin sairaanhoidon erityiskustannuksista (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten (cid:129) yleinen laki sairaanhoidon erityiskustannuksista). Heid(cid:228)n ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n en(cid:228)(cid:228) tarvitse maksaa asianomaisia sosiaaliturvamaksuja. Asuin- paikkalausekkeeseen liitetyn siirtym(cid:228)ajan mukaan ne jotka olivat ennen 1. tammikuuta 2000 kuuluneet vapaaehtoisesti sairausvakuutusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n, s(cid:228)ilyttiv(cid:228)t oikeuden saada korvausta tietyntyyppisest(cid:228) meneil- l(cid:228)(cid:228)n olevasta sairaalahoidosta niin kauan kuin hoito on tarpeen. Komissio on my(cid:246)s saanut lukuisia valituksia henkil(cid:246)ilt(cid:228), koskee. joita t(cid:228)m(cid:228) Alankomaissa toteutettu uudistus Komissio haluaa kuitenkin kiinnitt(cid:228)(cid:228) arvoisan j(cid:228)senen huomion siihen, ettei yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) rajoita j(cid:228)senvaltioiden oikeutta muuttaa sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmi(cid:228)(cid:228)n. Koska sosiaaliturvaa ei ole harmonisoitu yhteis(cid:246)n tasolla, kullakin j(cid:228)senvaltiolla on oikeus vapaasti s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228), mill(cid:228) edellytyksill(cid:228) ihmisill(cid:228) on oikeus kuulua sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmiin tai ett(cid:228) j(cid:228)senyys on pakollinen. Sama p(cid:228)tee sosiaalietuusoikeuksien synty- misedellytyksiin. N(cid:228)m(cid:228) periaatteet perustuvat yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen johdonmukaisesti soveltamaan oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, erityisesti kysyj(cid:228)nkin mainitseman, 28. huhtikuuta 1998 asiassa Kohll (C-158/96) annetun tuomion kohtiin 17 ja 18. J(cid:228)senvaltioiden on toimivaltaansa harjoittaessaan tietenkin noudatettava yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on hyv(cid:228) muistaa EY:n perustamissopimuksen 39 ja 42 artikla (entiset 48 ja 51 artikla) samoin kuin sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmien soveltamisesta yhteis(cid:246)n alueella liikkuviin palkattuihin ty(cid:246)ntekij(cid:246)ihin, itse- n(cid:228)isiin ammatinharjoittajiin ja heid(cid:228)n perheenj(cid:228)seniins(cid:228) 14. kes(cid:228)kuuta 1971 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1408/71 (1) ja mainitun asetuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanomenettelyst(cid:228) 21. maaliskuuta 1972 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 574/72 (2). N(cid:228)ill(cid:228) asetuksilla koordinoidaan j(cid:228)senvaltioiden lakis(cid:228)(cid:228)teisi(cid:228) sosiaa- liturvaj(cid:228)rjestelmi(cid:228) (3). joilla on yksityinen vakuutus sairaanhoidon Koska Alankomaiden uudistus kuitenkin koskee henkil(cid:246)it(cid:228), erityiskustannusten varalta, t(cid:228)ss(cid:228) nimenomaisessa tapauksessa ei voida tukeutua asetusten (ETY) N:o 1408/ 71 ja (ETY) N:o 574/72 tarjoamaan suojaan. Edell(cid:228) todetun perusteella komissio ei voi puuttua asiaan, koska asia kuuluu kyseisen j(cid:228)senvaltion yksin- omaiseen toimivaltaan. (1) EYVL L 149, 5. 7. 1971. (2) EYVL L 74, 27. 3. 1972. (3) Viimeisin konsolidoitu versio: asetus (EY) N:o 118/97, EYVL L 28, 30. 1. 1997. (2001/C 26 E/142) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0825/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ieke van den Burg (PSE) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Alankomaiden yksityisten sairausvakuutuslaitosten kielt(cid:228)ytyminen hyv(cid:228)ksym(cid:228)st(cid:228) pakollisen AWBZ- vakuutuksen turvaamia rajaty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) 1. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) Alankomaiden yksityiset sairausvakuutuslaitokset eiv(cid:228)t my(cid:246)nn(cid:228) Alan- komaissa ty(cid:246)skenteleville, mutta toisessa j(cid:228)senvaltiossa asuville rajaty(cid:246)ntekij(cid:246)ille, joilla on asetuksen 1408/ 71 (1) mukaisesti erityisi(cid:228) sairaanhoitokustannuksia koskevan yleisen lain (AWBZ) tarkoittama pakollinen vakuutus, vakuutusta n(cid:228)iden asuinpaikan johdosta? T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena kyseisten rajaty(cid:246)ntekij(cid:246)iden on t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) vakuutusturvaansa ulkomaisessa yksityisess(cid:228) vakuutuslaitoksessa, vaikka heill(cid:228) on Alanko- maissa pakollinen AWBZ-vakuutus, mik(cid:228) on kallis ja ep(cid:228)k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llinen yhdistelm(cid:228). Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) kyseinen kielt(cid:228)ytyminen on ristiriidassa ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden vapaan liikkuvuuden 2. periaatteen kanssa? (1) EYVL L 149, 5. 7. 1971, s. 2. 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/115 Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (25. toukokuuta 2000) Komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ei puututa j(cid:228)senval- tioiden toimivaltaan j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)ns(cid:228). Sosiaaliturva-asioita ei ole yhdenmukaistettu yhteis(cid:246)n tasolla, ja n(cid:228)in ollen kunkin j(cid:228)senvaltion lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) voidaan s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) vapaasti oikeudesta ja velvollisuudesta kuulua sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmiin sek(cid:228) oikeuksista sosiaaliturvaetuuksiin. N(cid:228)m(cid:228) periaatteet ovat Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vakiintuneen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaiset. Yhteis(cid:246)n oikeus siis sallii Alankomaissa sovellettavan kaltaisen kansallisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n, joka ei tarjoa pakollista sairausvakuutusta ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille, joiden palkka ylitt(cid:228)(cid:228) tietyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n. Kyseisten ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden on n(cid:228)in ollen otettava yksityinen sairausvakuutus. palkattuihin J(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan kuuluvissa asioissa on todellakin kunnioitettava yhteis(cid:246)n oikeutta. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on syyt(cid:228) muistuttaa erityisesti sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmien soveltamisesta yhteis(cid:246)n alueella liikku- viin perheenj(cid:228)seniins(cid:228) 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1971 annetusta neuvoston asetuksesta (ETY) N:o 1408/71 (1) sek(cid:228) asetuksen (ETY) N:o 1408/71 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanomenettelyst(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1972 annetusta asetuksesta (ETY) N:o 574/72 (2), joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n koordinoimaan j(cid:228)senvaltioiden lakis(cid:228)(cid:228)teisi(cid:228) sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmi(cid:228) (3). ammatinharjoittajiin ty(cid:246)ntekij(cid:246)ihin, itsen(cid:228)isiin heid(cid:228)n ja Kyseiseen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ei voida kuitenkaan vedota t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa, sill(cid:228) asianomaisilla ty(cid:246)ntekij(cid:246)ill(cid:228) ei ole Alankomaiden sairaskassoja koskevan lain (Ziekenfondswet) mukaista pakollista sairausvakuutusta. (1) EYVL L 149, 5. 7. 1971. (2) EYVL L 74, 27. 3. 1972. (3) Viimeinen konsolidoitu versio: asetus (EY) N:o 118/1997, EYVL L 28, 30. 1. 1997. (2001/C 26 E/143) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0826/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Koirakilpailut (vinttikoirat) Komission j(cid:228)sen Fischler ilmoitti tammikuussa 1999 olevansa tietoinen lehdist(cid:246)tiedotteista, jotka k(cid:228)sittele- v(cid:228)t koirakilpailuihin tarkoitettujen vinttikoirien pahoinpitely(cid:228) (1). Vinttikoirat joutuvat hirvitt(cid:228)vien raakuuk- sien kohteeksi, kun ne eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) ole sopivia kilpailemiseen. Fischlerin mukaan yhteis(cid:246)n tukea ei anneta vinttikoiria kasvattaville yrityksille. Voisiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246) ei anna mill(cid:228)(cid:228)n tavoin tukea yhteis(cid:246)ss(cid:228) vinttikoiria kasvatta- j(cid:228)rjest(cid:246)ille? Jos komissio ei voi vahvistaa t(cid:228)t(cid:228) tietoa, voisiko se tutkia jotta saataisiin varma tieto siit(cid:228), annetaanko vinttikoiria kasvattaville yrityksille, 1. ville yrityksille, henkil(cid:246)ille ja/tai rahoitustukiohjelmiaan, henkil(cid:246)ille ja/tai j(cid:228)rjest(cid:246)ille yhteis(cid:246)n tukea? Antaako komissio yhteis(cid:246)n tukea yrityksille, henkil(cid:246)ille ja/tai j(cid:228)rjest(cid:246)ille jotka j(cid:228)rjest(cid:228)v(cid:228)t yhteis(cid:246)ss(cid:228) 2. vinttikoirakilpailuja? Jos n(cid:228)in on, mik(cid:228) summa t(cid:228)h(cid:228)n annetaan vuosittain ja kenelle tuet menev(cid:228)t? 3. Voisiko komissio voimassaolevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n perusteella puuttua EU:n viidess(cid:228)toista j(cid:228)senvaltiossa tapahtuvaan vinttikoirien pahoinpitelyyn? Jos n(cid:228)in voidaan tehd(cid:228), onko komissio valmis tekem(cid:228)(cid:228)n tutkimuksen vinttikoirien pahoinpitelyst(cid:228), josta tiedotusv(cid:228)lineet ovat kertoneet? (1) EYVL C 207, 21. 7. 1999, s. 90


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0855/00 von Lord Inglewood (PPE-DE) an die Kommission. Britische Ziel 2-Karte für die Strukturfonds.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
United Kingdom

text: 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/121 Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (2. Mai 2000) Die Richtlinie (cid:252)ber grenz(cid:252)berschreitende (cid:220)berweisungen (1), die im Januar 1997 verabschiedet wurde und seit dem 14. August 1999 in Kraft ist, f(cid:252)hrt Bestimmungen f(cid:252)r die Transparenz und Effizienz grenz(cid:252)ber- schreitender (cid:220)berweisungen ein. Unter anderem legt sie fest, wie die Kosten f(cid:252)r die grenz(cid:252)berschreitenden (cid:220)berweisungen aufzuteilen sind, so da(cid:223) eine doppelte Geb(cid:252)hrenbelastung vermieden wird. In Ermangelung spezifischer Regelungen zwischen dem Kunden und dem den (cid:220)berweisungsauftrag ausf(cid:252)hrenden Institut ist die (cid:220)berweisung als (cid:132)OUR-(cid:220)berweisung(cid:147) zu behandeln, was bedeutet, da(cid:223) die Summe aller Geb(cid:252)hren f(cid:252)r die vollst(cid:228)ndige (cid:220)berweisung vom (cid:220)berweisenden zu tragen ist und der Beg(cid:252)nstigte nichts zu zahlen hat. Geb(cid:252)hren, die entgegen den Bestimmungen der Richtlinie erhoben werden, kann der Kunde direkt von der Bank zur(cid:252)ckfordern. Der Kommission liegen bisher keine Informationen dar(cid:252)ber vor, da(cid:223) die italienischen Banken generell eine Geb(cid:252)hr f(cid:252)r grenz(cid:252)berschreitende (cid:220)berweisungen auf italienische Konten Gebietsfremder erheben. Falls dem Herrn Abgeordneten derartige Informationen vorliegen, ist die Kommission bereit, sie eingehender zu pr(cid:252)fen und erforderlichenfalls geeignete Ma(cid:223)nahmen zu ergreifen. Allerdings ist der Kommission bekannt, da(cid:223) es in Italien trotz der Bestimmungen der Richtlinie (cid:252)ber grenz(cid:252)berschreitende (cid:220)berweisungen weiterhin F(cid:228)lle von doppelter Geb(cid:252)hrenbelastung grenz(cid:252)berschrei- tender (cid:220)berweisungen gibt (cid:129) unabh(cid:228)ngig davon, ob Auftraggeber oder Empf(cid:228)nger gebietsans(cid:228)ssig oder gebietsfremd sind. Diese Praktiken versto(cid:223)en gegen das Gemeinschaftsrecht und werden geahndet, wenn sie bekannt werden. Da(cid:223) Italien seiner Verpflichtung zur Umsetzung der Richtlinie (cid:252)ber grenz(cid:252)berschreitende (cid:220)berweisungen bisher nicht nachgekommen ist, bedeutet nicht, da(cid:223) die Bestimmungen der Richtlinie nicht eingehalten zu werden brauchen. Der Gerichtshof hat entschieden, da(cid:223) Klagen vor nationalen Gerichten auch dann auf eine ausreichend klar gefa(cid:223)te Richtlinie gest(cid:252)tzt werden k(cid:246)nnen, wenn sie innerhalb der in der Richtlinie genannten Frist nicht in nationales Recht umgesetzt worden ist. (1) Richtlinie 97/5/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 27. Januar 1997, ABl. L 43 vom 14. 2. 1997. (2001/C 26 E/150) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0855/00 von Lord Inglewood (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Britische Ziel 2-Karte f(cid:252)r die Strukturfonds (21. M(cid:228)rz 2000) Wann hat die britische Regierung sich in diesem Jahr mit dem schriftlichen Ersuchen an die Europ(cid:228)ische Kommission gewandt, den Genehmigungsproze(cid:223) f(cid:252)r die Ziel 2-Karte f(cid:252)r die Europ(cid:228)ischen Strukturfonds 2000-2006 auszusetzen? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (19. April 2000) Die britische Regierung ersuchte die Kommission in einem Schreiben vom 2. Februar 2000, das Verfahren auszusetzen, um (cid:252)ber eventuelle ˜nderungen des Verzeichnisses nachdenken zu k(cid:246)nnen. In ihrem Antwortschreiben vom 4. Februar 2000 bat die Kommission um eine m(cid:246)glichst z(cid:252)gige (cid:220)bermittlung der ˜nderungen, um den Weg f(cid:252)r eine Entscheidung (cid:252)ber das endg(cid:252)ltige Verzeichnis und somit f(cid:252)r die praktische Planung der Ma(cid:223)nahmen frei zu machen. Auf ein zweites Schreiben vom 24. Februar, in dem die Kommission erneut die Dringlichkeit einer Entscheidung hervorhob, reagierte das Vereinigte K(cid:246)nigreich am 2. M(cid:228)rz 2000, indem es den Antrag auf Aussetzung des Verfahrens und somit auch die Bitte um Einf(cid:252)gung von ˜nderungen zur(cid:252)cknahm


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0846/00 från Marie-Arlette Carlotti (PSE) till kommissionen. Europeiska unionens åtgärder mot minor.

eurovoc_concepts:
anti-personnel weapon
common foreign and security policy

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/169 Grekland har under de senaste tv(cid:229) (cid:229)ren relativt sett hamnat p(cid:229) efterk(cid:228)lken n(cid:228)r det g(cid:228)ller att inf(cid:246)rliva reglerna f(cid:246)r den inre marknaden i den nationella lagstiftningen. Enligt statistik fr(cid:229)n 1999 som (cid:229)terfinns i resultattavlan f(cid:246)r den inre marknaden hade Grekland den 15 november 1999 (cid:228)nnu inte inf(cid:246)rlivat 90 direktiv som borde ha inf(cid:246)rlivats senast denna dag. Danmark var det land som hade inf(cid:246)rlivat flest direktiv, i Danmark var endast 19 direktiv f(cid:246)rsenade, att j(cid:228)mf(cid:246)ras med genomsnittet f(cid:246)r alla medlemsstater p(cid:229) 52 f(cid:246)rsenade direktiv. (1) SEK(1999) 2043. (2) KOM(1999) 624 slutlig. (2000/C 374 E/199) SKRIFTLIG FR¯GA E-0846/00 fr(cid:229)n Marie-Arlette Carlotti (PSE) till kommissionen (21 mars 2000) ˜mne: Europeiska unionens (cid:229)tg(cid:228)rder mot minor Kommissionen har antagit ett f(cid:246)rslag till f(cid:246)rordning om truppminor. (cid:129) P(cid:229) budgetomr(cid:229)det har den (cid:246)vergripande utgiftsposten B7-661 f(cid:246)rst(cid:228)rkts. Inneb(cid:228)r detta att handlings- programmen mot alla sorters olika minor uteslutande skall finansieras med denna budgetpost? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kommer att vidtas f(cid:246)r att se till att icke-statliga organisationer verkligen f(cid:229)r tillg(cid:229)ng till gemenskapsmedel med tanke p(cid:229) den speciella synen p(cid:229) humanit(cid:228)r minr(cid:246)jning som utf(cid:246)rs av icke- statliga organisationer, vilka i synnerhet verkar f(cid:246)r att minr(cid:246)jningen skall ing(cid:229) i ett (cid:246)vergripligt utvecklingsperspektiv? (cid:129) Villkoren f(cid:246)r att Europeiska unionen skall vidta (cid:229)tg(cid:228)rder mot truppminor (cid:228)r att landet i fr(cid:229)ga skall underteckna och efterleva Ottawakonventionen. Det g(cid:246)rs undantag fr(cid:229)n denna princip vad avser st(cid:246)d till offer och det finns ett f(cid:246)rslag om st(cid:246)d till l(cid:228)nder som ans(cid:246)ker om att ansluta sig till konventionen. Vilka kriterier och best(cid:228)mmelser kommer att till(cid:228)mpas f(cid:246)r att se till att vissa s(cid:229)rbara grupper inte (cid:148)g(cid:246)rs till offer tv(cid:229) g(cid:229)nger(cid:148) p(cid:229) f(cid:228)ltet? (cid:129) Hur stor uppm(cid:228)rksamhet (cid:228)gnar man truppminor i den politiska dialogen med unionens partner, och framf(cid:246)r allt med kandidatl(cid:228)nderna, n(cid:228)r det g(cid:228)ller att f(cid:246)rst(cid:228)rka Europeiska unionens (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja att konventionen verkligen skall efterlevs och f(cid:246)r att den skall generaliseras? Svar fr(cid:229)n Chris Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (26 april 2000) 1. Det meddelande och f(cid:246)rslag till f(cid:246)rordning som kommissionen nyligen lade fram syftar dels till att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att utforma en mer aktiv och konsekvent gemenskapspolitik f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa antiperson- ella minor (truppminor), dels till att f(cid:246)rse budgetpost B7-661, som Europaparlamentet inr(cid:228)ttade 1996 men som hittills har saknat r(cid:228)ttslig bas, den legitimitet som kr(cid:228)vs liksom en b(cid:229)de (cid:246)vergripande och specifik uppgift. Det tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som f(cid:246)resl(cid:229)s skulle baseras p(cid:229) utarbetande av en (cid:246)vergripande politisk ram f(cid:246)r unionens (cid:229)tg(cid:228)rder inom omr(cid:229)det f(cid:246)r antipersonella minor (truppminor), vilken skulle inrymma n(cid:228)ra- liggande sektoriella och omr(cid:229)desbaserade (cid:229)tg(cid:228)rder. Vidtagna (cid:229)tg(cid:228)rder skulle kunna finansieras antingen genom den (cid:246)vergripande budgetposten eller genom befintliga omr(cid:229)desbaserade program. Detta tillv(cid:228)ga- integrera ett stort antal (cid:229)tg(cid:228)rder av g(cid:229)ngss(cid:228)tt skulle g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att i en (cid:246)vergripande strategi gemensamt intresse f(cid:246)r samtliga minr(cid:246)jningsverksamheter. Exempel p(cid:229) s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r systematiska planer f(cid:246)r utv(cid:228)rdering av tidigare (cid:229)tg(cid:228)rder eller p(cid:229)g(cid:229)ende verksamheter, utv(cid:228)rdering av de behov som s(cid:229)v(cid:228)l befolkningen som minr(cid:246)jarna har, utarbetande av regionala och fler(cid:229)riga planer, kontroll av de m(cid:229)l som efterstr(cid:228)vas, rationalisering av instrument och insatser och garanti f(cid:246)r att gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:246)verens- st(cid:228)mmer med de skyldigheter som ing(cid:229)tts enligt Ottawa-konventionen. C 374 E/170 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 En fler(cid:229)rig programplanering av (cid:229)tg(cid:228)rder mot minor kommer att inledas s(cid:229) snart f(cid:246)rordningen antagits. Denna kommer att baseras p(cid:229) allm(cid:228)nna politiska riktlinjer och kommer att innefatta s(cid:229)v(cid:228)l (cid:246)vergripande verksamheter som (cid:229)tg(cid:228)rder knutna till s(cid:228)rskilda l(cid:228)nder eller regioner. Det fler(cid:229)riga programmet kommer att offentligg(cid:246)ras och kommer s(cid:229)lunda att bli tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r alla icke-statliga organisationer. Dessa (cid:228)r redan nu direkt eller indirekt de st(cid:246)rsta mottagarna av gemenskapsmedlen. Partnerskapsavtal planeras ocks(cid:229) slutas f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av fler(cid:229)riga projekt. N(cid:228)r det g(cid:228)ller vilka kriterier som skall till(cid:228)mpas f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa befolkningar som (cid:228)r offer f(cid:246)r 2. antipersonella minor (truppminor), men som lever i l(cid:228)nder vilkas regeringar inte har skrivit under Ottawa-konventionen, (cid:228)r kommissionen noga med att kontrollera flera faktorer, ibland var f(cid:246)r sig och ibland kumulerade. I f(cid:246)rsta hand och som redan framg(cid:229)r av fr(cid:229)gan g(cid:228)ller det upplysningar om l(cid:228)get f(cid:246)r den drabbade befolkning f(cid:246)r vilken ett land beg(cid:228)r hj(cid:228)lp med minr(cid:246)jning, den praxis som till(cid:228)mpas av detta land i fr(cid:229)ga om produktion, lagring och handel med minor, grad av godk(cid:228)nnande av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att st(cid:246)dja anslutning till konventionen och kontroll av att varken aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga eller vetenskapliga m(cid:229)l efterstr(cid:228)vas genom f(cid:246)rmedling av s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder. Det (cid:228)r ocks(cid:229) i vissa fall viktigt att k(cid:228)nna till orsaken till mineringen (eller oexploderad ammunition). Denna uppr(cid:228)kning av referenspunkter (cid:228)r inte utt(cid:246)mmande men kan ge en bild av det tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt som kommissionen f(cid:246)resl(cid:229)r skall antas. Detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt avspeglas sj(cid:228)lvfallet i den politiska dialog som f(cid:246)rs s(cid:229)v(cid:228)l med kandidatl(cid:228)nderna 3. som med tredje land. F(cid:246)rslaget till f(cid:246)rordning, som inte begr(cid:228)nsas till enbart minor utan ocks(cid:229) omfattar oexploderad ammunition, tar ocks(cid:229) upp problemen med lagring och samling av denna materiel. Kommissionen f(cid:246)rsummar inte n(cid:229)got tillf(cid:228)lle att samarbeta med tredje land f(cid:246)r att p(cid:229)skynda undanr(cid:246)jandet av detta gissel, s(cid:229)v(cid:228)l genom b(cid:228)ttre samordning av politiken p(cid:229) olika omr(cid:229)den som genom sammanst(cid:228)llning av n(cid:246)dv(cid:228)ndiga resurser f(cid:246)r att utveckla b(cid:228)ttre instrument och strategier (2000/C 374 E/200) SKRIFTLIG FR¯GA E-0847/00 fr(cid:229)n Marie-Arlette Carlotti (PSE) till kommissionen (21 mars 2000) ˜mne: Inr(cid:228)ttandet av en delegation i Havanna och samarbete med Kuba Kuba ans(cid:246)kte nyligen officiellt om att anslutas till avtalen mellan AVS-l(cid:228)nderna och EU. Nu n(cid:228)r detta partnerskap p(cid:229)b(cid:246)rjas p(cid:229) nya grunder b(cid:246)r vi sl(cid:228)ppa in Kuba f(cid:246)r att uppmuntra en (cid:246)ppning i landet. F(cid:246)r tillf(cid:228)llet (cid:228)r Kuba det enda land i Latinamerika och Karibien som inte har undertecknat ett ramavtal om samarbete med Europeiska unionen. Om Kuba f(cid:229)r m(cid:246)jlighet att snabbt ansluta sig till det nya avtalet mellan AVS-l(cid:228)nderna och EU kommer landet att kunna g(cid:246)ra framsteg mot undertecknandet av ett s(cid:229)dant ramavtal om samarbete i syfte att formalisera och omdefiniera samarbetsf(cid:246)rbindelserna mellan Kuba och Europeiska unionen. Ett snabbt inr(cid:228)ttande av en delegation fr(cid:229)n Europeiska kommissionen i Havanna skulle g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att intensifiera dialogen med myndigheterna och det kubanska samh(cid:228)llets alla skikt f(cid:246)r att definiera de framtida villkoren f(cid:246)r samarbetet mellan Europeiska unionen och Kuba. H(cid:229)ller kommissionen p(cid:229) att unders(cid:246)ka ett s(cid:229)dant projekt? N(cid:228)r f(cid:246)rv(cid:228)ntas det att vara klart? Hur skall man enligt kommissionen f(cid:246)rst(cid:228)rka och formalisera samarbetet med Kuba? Svar fr(cid:229)n Poul Nielson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 maj 2000) N(cid:228)r det g(cid:228)ller den f(cid:246)rsta fr(cid:229)gan, om inr(cid:228)ttandet av en kommissionsdelegation i Kuba, h(cid:228)nvisas parlaments- ledamoten till svaret p(cid:229) Joaquim Mirandas skriftliga fr(cid:229)ga E-0615/00 (1)


title: A Bizottság 609/2000/EK rendelete (2000. március 21.) az Ausztrián áthaladó nehéz-tehergépjárművek tranzitjogainak rendszerére (ökopontok) vonatkozó részletes rendelkezések meghozataláról szóló 3298/94/EK rendelet módosításárólEGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
Austria
enlargement of the Union
intra-EU transport
road transport
transit
vehicle documents

text: 388 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/4. kötet 32000R0609 2000. 3. 22. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 73/9 A BIZOTTSÁG 609/2000/EK RENDELETE (2000. március 21. ) az Ausztrián áthaladó nehéz-tehergépjárművek tranzitjogainak rendszerére (ökopontok) vonatkozó részletes rendelkezések meghozataláról szóló 3298/94/EK rendelet módosításáról (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányára és különösen annak 11. cikke (6) bekezdésére és 9. sz. jegyzőkönyve 4. mellékletére, mivel: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Az Ausztriában érvényes CEMT-engedélyeknek lehetővé kell tenniük az Ausztrián keresztül történő szabad áthal- adást. Az ökokártyák érvénytelenítésére vonatkozóan egy- értelmű szabályokra van szükség. A betelt ökokártyákra statisztikai célból van szükség. Az elektronikus ökopontok optimális felhasználása a leg- jobban akkor érhető el, ha egy év alatt többször kioszt- ják azokat. Azt a járművet, amelyik Ausztriában teljes rakományt rak le vagy vesz fel, úgy kell tekinteni, mint amelyik bilaterális járatot teljesített, így nem kell ökopontot fizet- nie, függetlenül attól, hogy az Ausztriába történő be-, illetve onnan történő kilépéskor a jármű milyen útvona- lat vett igénybe. Annak a megállapodásnak a végrehajtása, amely lehe- tővé teszi a 40 tonnás tehergépkocsik Svájcon keresztül történő áthaladását, csökkenteni fogja az Ausztrián átha- ladó nehéz-tehergépkocsik és eredően az ezen Görögország földrajzi helyzetéből országokba tartó, induló nehéz-tehergépkocsiknak át kell haladniuk Ausztrián. Görögország és Olaszország részére továbbra is elsőbb- séget kell biztosítani a Bizottsághoz visszajuttatott, fel nem használt ökopontok elosztásában. illetve az ezen országokból számát. Olaszország Az 1524/96/EK rendelettel (1) módosított 3298/94/EK bizottsági rendeletet (2) ennek megfelelően módosítani kell. Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban van- nak a 9. sz. jegyzőkönyv 16. cikkével létrehozott bizott- ság véleményével, 1. cikk A 3298/94/EK rendelet a következőképpen módosul: 1. Az 1. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki: „(1a) A C. mellékletben felsorolt feltételeknek megfelelő, vagy az Ausztria területén érvényes CEMT-engedélyek alap- ján végzett tranzitutak kivételt képeznek az ökopontrend- szer hatálya alól. ” 2. A 2. cikk (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: Amennyiben a jármű nem használ öko-adathor- „(1) dozót, a szükséges mennyiségű ökopontot az ökokártyára kell ragasztani, és azokat érvényteleníteni kell. Az ökokár- tya az alábbi módszerek bármelyikével érvényteleníthető: a) az ökokártyát ökokártyabélyegző-készülékkel lepecséte- lik; b) az ökokártyát az Ausztriába történő belépéskor az osztrák határellenőrző szervekkel lepecsételtetik; c) az ökokártyát az Ausztriába történő belépés előtt a fuvarozó bejegyzési országának nemzeti hatóságaival lepecsételtetik és keletbélyegzővel lebélyegeztetik; d) olyan hivatalban pecsételtetik le az ökokártyát, amely az öko-adathordozó inicializálását végzi. ökokártyabélyegző-készülékkel Az határállomások felsorolását a H. melléklet tartalmazza. rendelkező osztrák A kitöltött ökokártyák első lapját vagy az osztrák hatósá- gok gyűjtik be statisztikai célból, vagy később az illetékes hatóságok küldik vissza az osztrák hatóságoknak az út befejezését követő három hónapon belül. Az ily módon összegyűjtött statisztikai adatok segítik a Bizottságot az ökopont-tartalékok szétosztására vonatkozó javaslat megté- telénél. ” 3. Az 5. cikk (5) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki: (1) HL L 190. , 1996. 7. 31. , 13. o. (2) HL L 341. , 1994. 12. 30. , 20. o. „d) vagy az ökokártyát nem érvénytelenítették a 2. cikk (1) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően. ” 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 389 4. A 6. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki: „(3) Az elektronikus ökopontokat a tagállamok minden évben három egyenlő tételben kapják meg: az első tételt az előző év november 1. előtt, a másodikat március 1. előtt, a harmadikat pedig július 1. előtt. ” 5. A 14. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: nyát Ausztriában rakja le vagy veszi fel, és a jármű megfe- lelő okmányokkal rendelkezik ennek bizonyítására. ” 6. Az E. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép. 7. A rendelet az e rendelet II. mellékletében szereplő H. mel- léklettel egészül ki. „14. cikk Az útért nem kell ökopontot fizetni, függetlenül attól, hogy a jármű milyen útvonalat vett igénybe az Ausztriába történő be- és kilépés között, ha a jármű a teljes rakomá- Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. 2. cikk Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2000. március 21-én. a Bizottság részéről Loyola DE PALACIO alelnök 390 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/4. kötet I. MELLÉKLET „E. MELLÉKLET AZ ÖKOPONTOK ÚJRAELOSZTÁSÁNAK KRITÉRIUMAI Görögország és Olaszország különleges helyzete A Közösség összes ökopont-mennyiségének 3,34 %-os tartalékából a D. mellékletben meghatározott egységekből 4 874 egységnek megfelelő ökoponthányadot Olaszország, a D. mellékletben meghatározott egységekből 576 egységnek megfelelő ökoponthányadot pedig Görögország kap elsőbbségi alapon. Ezenfelül mindent meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a Görögországnak juttatott ökoponthányad kellő- képpen figyelembe vegye a görög igényeket. A német újraegyesítés hatása Ezenkívül a közösségi tartalékokból Németország a D. mellékletben meghatározott egységekből 6 444 egységnek megfe- lelő ökoponthányadot kap. Az Ausztria által visszajuttatott ökopontok újraelosztása A Bizottsághoz újraelosztás céljából visszajuttatott összes osztrák ökopontot azok a tagállamok kapják, amelyek az ausztriai »gördülő országutat« használó, az adott tagállamban bejegyzett nehéz-tehergépkocsik száma alapján további ökopontokat igényelnek. Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodás hatálybalépésével az Ausztria által visszajuttatott ökopontok elosztása a következők szerint történik: a Bizottsághoz újraelosztás céljából visszajuttatott osztrák ökopontokból 30 %-ban Görögország, 30 %-ban Olaszország részesedik elsőbbségi alapon. A visszajuttatott egyéb ökopontokból azok a tagállamok részesednek, amelyek az ausztriai »gördülő országutat« használó, az adott tagállamban bejegyzett nehéz-tehergépkocsik száma alapján további ökoponto- kat igényelnek. A tagállamoknak juttatott és általuk ténylegesen felhasznált ökopontok mennyisége, a tagállamokból érkező tranzitjárművek átlagos NOx-kibocsátási száma A fennmaradó ökopontokat azok a tagállamok kapják, amelyek további ökopontokat igényelnek annak az együtthatónak az arányában, amelynek megállapítása valamennyi tagállam esetében a következők szerint történik: – a legújabb osztrák statisztikai adatok alapján extrapolálással kiszámított, szükségesnek ítélt ökopontok mennyisége, – megszorozva a tagállamnak juttatott, általa az előző évben ténylegesen felhasznált ökopontok hányadával, – megszorozva az adott tagállamból érkező tranzitjárművek legutóbbi átlagos NOx-kibocsátási számával, az arra az évre tervezett szám százalékarányában. ” 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 391 II. MELLÉKLET „H. MELLÉKLET Ökokártyabélyegző-készülékkel ellátott osztrák határállomások Achenkirch Arnoldstein Braunau Brennerpaß Ehrwald Hangendenstein Hörbranz Kiefersfelden Musau Nauders Neuhaus Pinswang Reit im Winkel Saalbrücke Scharnitz Schleching Sillian Springen Suben Steinpaß Walserberg Wegscheid”


title: QUESTION ÉCRITE E-0827/00 posée par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) à la Commission. Réduction du programme Poseima à 2 millions d'euros.

eurovoc_concepts:
Azores
EU programme
Madeira
budgetary assessment
peripheral region
use of aid

text: C 374 E/166 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 d(cid:146)imposer aux soumissionnaires la condition de s(cid:146)engager (cid:224) employer, pour l(cid:146)exØcution du contrat, un nombre ou un pourcentage de travailleurs handicapØs, en respect des rŁgles de transparence et de non- discrimination en raison de la nationalitØ. D(cid:146)autre part, tel que la Commission l(cid:146)a rappelØ dans sa communication prØcitØe, «les rŁgles des directives sur les marchØs publics permettent d(cid:146)exclure les candidats qui violent les lØgislations en matiŁre sociale ((cid:133))». Lors des travaux de prØparation de la Directive 93/37/CEE du Conseil, du 14 juin 1993, portant coordination des procØdures de passation des marchØs publics de travaux, les (cid:201)tats membres se sont manifestØs expressØment contre l(cid:146)introduction de critŁres (cid:224) caractŁre non strictement Øconomique pour l(cid:146)attribution des marchØs. La Commission a annoncØ, dans sa communication prØcitØe, son intention d(cid:146)adopter une communication interprØtative sur les aspects sociaux dans les marchØs publics. Celle-ci aura pour objet de clarifier les principes applicables lors de la prise en compte d(cid:146)objectifs sociaux dans le domaine des marchØs publics ainsi que les conditions dans lesquelles la poursuite de ce genre d(cid:146)objectifs serait compatible avec les principes et les rŁgles du droit communautaire des marchØs publics. (1) COM(98) 143. (2000/C 374 E/196) QUESTION (cid:201)CRITE E-0827/00 posØe par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: RØduction du programme Poseima (cid:224) 2 millions d(cid:146)euros (21 mars 2000) Dans sa rØponse (cid:224) ma question E-2403/99 (1) sur la rØduction du programme Poseima (cid:224) 2 millions d(cid:146)euros, par la voie de la ligne budgØtaire B1-321, M. Fischler, membre de la Commission, dØclare que «la diminution proposØe dØrive uniquement de la prise en compte, dans les estimations, des pourcentages rØels de rØalisation des bilans d(cid:146)approvisionnement constatØs dans les derniŁres annØes». Or, cela ne semble pas Œtre le cas d(cid:146)aprŁs les donnØes relatives (cid:224) 1998/1999. La Commission peut-elle indiquer: 1. Quel a ØtØ, en 1998 et 1999, le niveau effectif d(cid:146)exØcution du programme Poseima en ce qui concerne la rØgion autonome des A(cid:231)ores et celle de MadŁre? 2. La Commission entend-elle revoir sa position pour le budget 2001? 3. Quel a ØtØ le niveau effectif d(cid:146)exØcution des programmes Poseidom et Poseican? (1) JO C 225 E du 8. 8. 2000, p. 125. RØponse au nom de M. Fischler au nom de la Commission (25 avril 2000) La Commission confirme la rØponse dØj(cid:224) donnØe (cid:224) la question Øcrite E-2403/99 de Mme Figueiredo (1). Tout en rappelant que les crØdits de l(cid:146)exercice 2000 ont ØtØ Øtablis avant la fin de l(cid:146)exercice 1999, il faut souligner que si, dans ce dernier exercice, les dØpenses globales du programme Poseima (40,5 millions d(cid:146)euros) se situent au niveau des crØdits inscrits (40 millions d(cid:146)euros), ceci est dß uniquement (cid:224) l(cid:146)augmentation concernant les «autres mesures», qui prØsentent d(cid:146)autre part une grande volatilitØ. En effet le degrØ de rØalisation des bilans d(cid:146)approvisionnement s(cid:146)Øtablit (cid:224) 81 %. 1. Le degrØ de rØalisation du programme Poseima en 1998 et en 1999 a ØtØ respectivement de 73 % et 81 % pour les bilans d(cid:146)approvisionnement et de 84 % et 131 % pour les autres mesures. En moyenne, dans les cinq derniers exercices, ces pourcentages se situent respectivement (cid:224) 71 % pour l(cid:146)approvisionnement et 89 % pour les autres mesures. Dans ses estimations pour l(cid:146)Øtablissement du budget 2001, la Commission tiendra compte, comme 2. par le passØ, des rØalisations les plus rØcentes connues, y inclus donc l(cid:146)exercice 1999. 28. 12. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 374 E/167 Pour Poseidom et Poseican, les degrØs de rØalisation des programmes ont ØtØ, en moyenne dans les 3. cinq derniers exercices, les suivants: a) b) Poseidom: approvisionnement 70 % (cid:129) autres mesures 69 % (cid:129) total 70 %, Poseican: approvisionnement 98 % (cid:129) autres mesures 61 % (cid:129) total 86 %. Ces rØalisations (dØpenses constatØes par rapport aux crØdits inscrits) sont basØes sur des donnØes budgØtaires. Le dØtail des donnØes quantitatives et des donnØes par mesure sera prØsentØ prochainement dans les rapports de la Commission au Conseil et au Parlement sur la mise en (cid:156)uvre de ces programmes. (1) JO C 225 E du 8. 8. 2000, p. 125. (2000/C 374 E/197) QUESTION (cid:201)CRITE E-0836/00 posØe par Anna Karamanou (PSE) (cid:224) la Commission (21 mars 2000) Objet: Catastrophe Øcologique affectant le Danube et les rØgions danubiennes (cid:224) la suite des bombardements de l(cid:146)OTAN Selon des dØclarations de la ministre roumaine de l(cid:146)environnement, Mme Liliana Mara, le Danube a subi une plus grande catastrophe Øcologique du fait des bombardements de l(cid:146)OTAN, qui ont dØtruit des ponts, des raffineries de pØtrole et des usines chimiques, que du fait du dØversement de cyanure qui s(cid:146)est produit rØcemment. La catastrophe Øcologique, Øconomique et culturelle s(cid:146)Øtend au-del(cid:224) de la Serbie et affecte toutes les rØgions danubiennes, avec des consØquences graves qui dureront encore plusieurs annØes. La Commission pourrait-elle dire si elle a connaissance de l(cid:146)Øtendue des dØg(cid:226)ts et quelles mesures elle compte adopter pour aider les pays concernØs (cid:224) rØtablir rapidement l(cid:146)Øquilibre Øcologique, Øconomique et culturel dans cette rØgion sensible? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (18 avril 2000) Pendant le conflit du Kosovo la Commission a financØ une premiŁre Øvaluation des incidences sur l(cid:146)environnement du conflit. Cette Øvaluation a ØtØ rØalisØe par le Centre rØgional de l(cid:146)environnement pour l(cid:146)Europe centrale et orientale. Le rapport peut Œtre consultØ, en anglais, sur le site Internet de ce centre (http://www. rec. org). Une autre Øvaluation plus dØtaillØe des consØquences de la guerre sur l(cid:146)environnement a ØtØ effectuØe par la task force Balkans du Programme des Nations unies pour l(cid:146)Environnement (PNUE), dont le rapport peut, lui aussi, Œtre consultØ sur le site http://www. grid. unep. ch. Les deux exercices d(cid:146)Øvaluation sont arrivØs (cid:224) la conclusion que le conflit du Kosovo n(cid:146)a pas causØ de catastrophe environnementale touchant la rØgion des Balkans dans son ensemble. Pour ce qui est de l(cid:146)avenir, la Commission soutient un programme rØgional de reconstruction environne- mentale dans le cadre du pacte de stabilitØ pour l(cid:146)Europe du sud-est, qui contribuera aux efforts de reconstruction dans le domaine de l(cid:146)environnement et au renforcement des capacitØs dans l(cid:146)ensemble des Balkans. (2000/C 374 E/198) QUESTION (cid:201)CRITE E-0841/00 posØe par Ioannis Marinos (PPE-DE) (cid:224) la Commission (21 mars 2000) Objet: La lØgislation communautaire relative au marchØ intØrieur et sa transposition en droit national La Commission a trŁs justement soulignØ que la transposition des rŁgles relatives au marchØ intØrieur dans la lØgislation des (cid:201)tats membres constituait un facteur dØterminant du bon fonctionnement du marchØ commun


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0854/00 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione. Discriminazione contro i cittadini UE nelle banche italiane.

eurovoc_concepts:
EU national
Italy
bank charges
equal treatment
infringement of EU law
residence

text: C 26 E/120 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 26. 1. 2001 Risposta (8 giugno 2000) Il Consiglio ha affrontato il tema del Mozambico nella sessione del 20 marzo 2000. Aveva seguito da vicino e con grande preoccupazione la situazione in Mozambico e nelle altre parti della regione colpita da alluvioni che vanno annoverate tra le piø gravi calamit(cid:224) degli ultimi anni. Ha espresso la sua solidariet(cid:224) al popolo e al governo del Mozambico e agli altri paesi della regione che devono affrontare le devastanti conseguenze delle alluvioni e la sua simpatia nel momento in cui essi si accingono a ricostruire le loro vite spezzate. Ha preso atto delle conclusioni della missione composta dal sig. AMADO, Sottosegretario di stato per la cooperazione allo sviluppo del Portogallo e Presidente del Consiglio «Sviluppo» e dal sig. NIELSON, Commissario per lo sviluppo e l(cid:146)aiuto umanitario, che si Ł recata in Mozambico dal 2 al 4 marzo, poco dopo la richiesta di aiuto del governo mozambicano, per valutare la portata del disastro e individuare i bisogni prioritari. Il Consiglio ha altres(cid:236) riconosciuto il piø vasto impatto che questa catastrofe rischia di avere sull(cid:146)economia e lo sviluppo del Mozambico. Condivide l(cid:146)impostazione del governo mozambicano, articolata su due fronti, che mira a soddisfare le necessit(cid:224) immediate di assistenza operando nel contempo per la riabilitazione delle zone colpite e per garantire la stabilit(cid:224) macroeconomica e la prosecuzione dei programmi di aiuto allo sviluppo attualmente in corso. Il Consiglio ha rilevato che gli Stati membri e la Comunit(cid:224) hanno impegnato a tutt(cid:146)oggi oltre 85 milioni di euro come aiuto umanitario d(cid:146)urgenza, oltre ad altri aiuti in natura. Il Consiglio sottolinea che si tratta della parte piø importante dei contributi internazionali censiti dall(cid:146)Ufficio di coordinamento degli affari umanitari (OCHA) dell(cid:146)ONU, che ammontano ad oltre 120 milioni di euro. Inoltre il Consiglio ha preso atto con soddisfazione della solidariet(cid:224) manifestata dai cittadini dell(cid:146)UE nel rispondere generosamente alle richieste di aiuto. Vari Stati membri e la Comunit(cid:224) hanno gi(cid:224) annunciato un aiuto complessivo di 66,5 milioni di euro per la riabilitazione e il sostegno del bilancio, oltre a 156 milioni di euro come remissione del debito. Il Consiglio ha rilevato che, oltre a questo sostegno, sono gi(cid:224) stati erogati al Mozambico nel 1999 100 milioni di euro in base al programma comunitario di cooperazione e che nel 2000 si prevede un esborso fino a 150 milioni di euro. Gli Stati membri e la Comunit(cid:224) continueranno a partecipare attivamente a Maputo al coordinamento dell(cid:146)azione di riabilitazione guidata dal governo del Mozambico e intendono dare un positivo contributo alla conferenza dei donatori che si svolger(cid:224) a Roma a fine aprile/inizio maggio. Solo in quel momento saranno stati valutati correttamente i bisogni e potr(cid:224) essere chiaro il quadro generale delle risorse che gli Stati membri e la Comunit(cid:224) metteranno a disposizione nella fase della ricostruzione. Il Consiglio continuer(cid:224) a seguire da vicino la situazione del Mozambico. (2001/C 26 E/149) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0854/00 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (21 marzo 2000) Oggetto: Discriminazione contro i cittadini UE nelle banche italiane E(cid:146) la Commissione a conoscenza del fatto che le banche italiane impongono una commissione per il trasferimento di denaro da un paese della zona euro in un conto italiano o per un versamento quando il bonifico o il pagamento non viene effettuato da un cittadino UE residente in Italia? Tale commissione non Ł prevista per cittadini UE residenti in Italia. Non ritiene la Commissione che questa sia una violazione del diritto comunitario che garantisce la parit(cid:224) di trattamento per i cittadini comunitari? 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/121 Risposta del sig. Bolkestein a nome della Commissione (2 maggio 2000) La direttiva sui bonifici transfrontalieri (1), adottata nel gennaio 1997 ed entrata in vigore il 14 agosto 1999, introduce norme in materia di trasparenza e di qualit(cid:224) d(cid:146)esecuzione dei pagamenti transfrontalieri. Essa fissa, tra l(cid:146)altro, le modalit(cid:224) di ripartizione delle spese di bonifico, consentendo cos(cid:236) di evitarne il doppio addebito. Come regola generale, salvo diverso accordo tra il cliente e l(cid:146)ente finanziario mittente, il bonifico viene eseguito secondo la modalit(cid:224) «our»: ci(cid:242) significa che le spese complessive dell(cid:146)operazione sono a carico dell(cid:146)ordinante e il beneficiario Ł esentato da qualsiasi pagamento. Le spese addebitate in violazione delle disposizioni della predetta direttiva possono essere reclamate dal cliente direttamente dalla banca. Al momento, la Commissione non dispone di informazioni in merito al fatto che le banche italiane, come procedura corrente, addebitino commissioni di bonifico transfrontaliero a carico della clientela non residente. Se l(cid:146)onorevole parlamentare dispone di informazioni concernenti tali pratiche, la Commissione sarebbe disponibile ad esaminarle e ad indagare in merito. Tuttavia, la Commissione Ł consapevole che in Italia, malgrado le disposizioni sancite dalla direttiva sui bonifici transfrontalieri, si registrano ancora casi di doppio addebito delle spese bancarie (cid:129) indipendente- mente dalla condizione di residente o non residente dell(cid:146)ordinante o del beneficiario. Simili pratiche contrastano con la legislazione comunitaria e vengono perseguite una volta rese note. Il fatto che l(cid:146)Italia non abbia ancora ottemperato all(cid:146)obbligo di recepimento della direttiva sui bonifici transfrontalieri non esime dal rispetto delle disposizioni in essa contenute. Secondo la giurisprudenza della Corte di giustizia, una direttiva sufficientemente precisa, benchØ non recepita nell(cid:146)ordinamento giuridico nazionale entro il termine prestabilito, pu(cid:242) essere fatta valere dai ricorrenti di fronte al giudice nazionale. (1) Direttiva 97/5/CE del Parlamento e del Consiglio del 27 gennaio 1997, GU L 43 del 14. 2. 1997. (2001/C 26 E/150) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0855/00 di Lord Inglewood (PPE-DE) alla Commissione (21 marzo 2000) Oggetto: Carta del Regno Unito per le zone comprese nell(cid:146)obiettivo 2 dei Fondi strutturali Pu(cid:242) la Commissione far sapere in quale data, nel 2000, il governo del Regno Unito le ha scritto chiedendo la sospensione della procedura di approvazione della carta relativa all(cid:146)obiettivo 2 dei Fondi strutturali 2000-2006? Risposta data dal signor Barnier in nome della Commissione (19 aprile 2000) Le autorit(cid:224) britanniche hanno chiesto per iscritto il 2 febbraio 2000 la sospensione della procedura, in quanto stavano esaminando l(cid:146)opportunit(cid:224) di modificare l(cid:146)elenco. La Commissione ha risposto il 4 febbraio 2000 chiedendo che le revisioni fossero presentate al piø presto in modo da poter adottare l(cid:146)elenco definitivo e consentire quindi la programmazione di azioni in loco. In seguito ad un(cid:146)altra lettera del 24 febbraio nella quale la Commissione ribadiva l(cid:146)urgenza di una decisione, il Regno Unito ha risposto il 2 marzo 2000 ritirando formalmente la richiesta di sospensione ed annullando la domanda di modifica


title: Assemblea paritetica della Convenzione fra gli Stati dell'Africa, dei Caraibi e del Pacifico e la Comunità europea (ACP-UE) - Dichiarazione sulla Giornata internazionale contro il razzismo

eurovoc_concepts:
ACP-EU Joint Assembly
South Africa
anti-discriminatory measure
international conference
racism

text: C 263/56 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 13. 9. 2000 DICHIARAZIONE SULLA GIORNATA INTERNAZIONALE CONTRO IL RAZZISMO ALLEGATO IV Abuja, 21 marzo 2000 In occasione della Giornata internazionale contro il razzismo, noi, Copresidenti dell’Assemblea paritetica ACP- UE, ribadiamo la nostra opposizione congiunta a tutte le forme di razzismo. Dichiariamo la nostra convinzione comune che il razzismo sia abominevole in quanto negazione del patrimonio comune dell’umanità, e violazione del principio fondamentale dell’eguaglianza degli individui. Riteniamo che il governo e la società abbiano l’obbligo comune di far fronte al razzismo dovunque si manifesti. Dobbiamo adoperarci per garantire che le leggi non siano contaminate da idee razziste, che le istituzioni pubbliche rispettino e sostengano il principio dell’eguaglianza degli esseri umani, e che tutti i bambini possano avvalersi di un’istruzione che alimenti uno spirito di tolleranza e comprensione. In passato, il mondo ha assistito alla tratta degli schiavi e all’Olocausto, e la violenza per motivi legati alla razza continua a causare agli esseri umani sofferenze di entità devastante. Memori di tali tragedie, dobbiamo intensificare gli sforzi per consegnare alla giustizia i responsabili di tali violenze, ed impedire ogni istigazione all’odio razziale. Attendiamo con impazienza la Conferenza mondiale contro il razzismo, che si terrà in Sudafrica nel 2001. Chiediamo un forte sostegno da parte dei donatori internazionali in genere, e dell’UE in particolare, alle conferenze regionali pianificate in previsione di questo evento. Tutti i partecipanti devono collaborare per garantire che la Conferenza contribuisca ad estirpare la piaga del razzismo, che a nostro avviso non deve sussistere nel ventunesimo secolo. Louis Serge CLAIR Copresidente John CORRIE Copresidente