title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0744/00 från Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen. Stöd till sydtyrolare som dömts av italienska domstolar på ett sätt som är oförenligt med den europeiska människorättskonventionen.

text: C 46 E/36 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 S(cid:229) som gemenskapsr(cid:228)tten ser ut i dag (cid:228)r det myndigheterna i medlemsstaterna som skall se till att 2. kommunens tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer f(cid:246)ljer de milj(cid:246)best(cid:228)mmelser som f(cid:246)reskrivs i gemenskapsr(cid:228)tten. Kommis- sionen har i sin tur beh(cid:246)righet att kontrollera om de nationella myndigheterna har sk(cid:246)tt denna tillsyn p(cid:229) ett riktigt s(cid:228)tt. Det b(cid:246)r ocks(cid:229) framh(cid:229)llas att kommissionen, som har till uppgift att kontrollera efterlevna- den av f(cid:246)rdragen, inte har befogenhet att ingripa n(cid:228)r milj(cid:246)best(cid:228)mmelserna inte grundar sig p(cid:229) gemens- kapsdirektiv. 3. I artikel 8. 3 i Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler f(cid:246)r den inre marknaden f(cid:246)r el (2) f(cid:246)reskrivs en konkret mekanism f(cid:246)r att gynna el fr(cid:229)n f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor samt kombinerad el- och v(cid:228)rmeproduktion: (cid:148)En medlemsstat kan (cid:229)l(cid:228)gga den systemansvarige att, d(cid:229) denne avg(cid:246)r inmatningsordningen mellan produktionsanl(cid:228)ggningar, prioritera anl(cid:228)ggningar som anv(cid:228)nder f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor eller avfall eller producerar el i anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r kombinerad el- och v(cid:228)rmeproduktion. (cid:148) Det b(cid:246)r emellertid noteras att direktivet begr(cid:228)nsas till gynnsam inmatningsordning. Det omfattar inte system f(cid:246)r direkt eller indirekt st(cid:246)d till f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor. Det (cid:228)r i princip upp till medlemsstaten att besluta om ett s(cid:228)rskilt st(cid:246)dsystem f(cid:246)r f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor eller kombinerad el- och v(cid:228)rmeproduktion, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med EG-f(cid:246)rdraget, i synnerhet best(cid:228)mmelserna om statligt st(cid:246)d som fastst(cid:228)lls i artiklarna 87(cid:141)88 (f. d. artiklarna 92(cid:141)93). Det finns ett stort antal olika nationella st(cid:246)dsystem, t. ex. garanterad skyldighet att k(cid:246)pa till ett garanterat pris (baseras ofta p(cid:229) de kostnader som undg(cid:229)s eller p(cid:229) en ber(cid:228)kning av vilken st(cid:246)dniv(cid:229) som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att generera den (cid:246)nskade volymen elproduktion fr(cid:229)n f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor), skattebefrielse (framf(cid:246)r allt fr(cid:229)n energi- och koldioxidskatter men ocks(cid:229) fr(cid:229)n andra typer av skatter), st(cid:246)dsystem per producerad kilowatt- timme samt andra st(cid:246)dsystem, exempelvis st(cid:246)d till forskning och utveckling samt kapitalinvesteringar. (1) EGT L 209, 24. 7. 1992. (2) EGT L 27, 30. 1. 1997. (2001/C 46 E/040) SKRIFTLIG FR¯GA E-0744/00 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (13 mars 2000) ˜mne: St(cid:246)d till sydtyrolare som d(cid:246)mts av italienska domstolar p(cid:229) ett s(cid:228)tt som (cid:228)r of(cid:246)renligt med den europeiska m(cid:228)nniskor(cid:228)ttskonventionen livstids f(cid:228)ngelse f(cid:246)r p(cid:229)st(cid:229)dda v(cid:229)ldsbrott. P(cid:229) 1960-talet d(cid:246)mdes ett antal sydtyrolare till livstids f(cid:228)ngelse i Italien, och en del av dessa straff avtj(cid:228)nas fortfarande. I dagens l(cid:228)ge (cid:228)r det i synnerhet fr(cid:229)ga om personer som i sin fr(cid:229)nvaro d(cid:246)mdes av italienska domstolar till Ing(cid:229)ende unders(cid:246)kningar och r(cid:228)ttsprocesser i (cid:214)sterrike, d(cid:228)r (cid:228)ven den italienska parten n(cid:228)rvarade, gav emellertid vid handen att det inte r(cid:229)dde n(cid:229)got tvivel om att (cid:229)talspunkten v(cid:229)ldsbrott var obefogad i varje enskilt fall. Mot bakgrund av ett flertal beslut i de h(cid:246)gsta tyska r(cid:228)ttsinstanserna (h(cid:246)gsta f(cid:246)rvaltningsdomstolen och h(cid:246)gsta domstolen) samt den (cid:246)sterrikiska f(cid:246)rvaltningsdomstolen utg(cid:246)r dessa processer mot sydtyrolare vid italienska domstolar ett brott mot den europeiska konventionen om de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna. D(cid:228)rf(cid:246)r vill jag st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor till kommissionen: 1. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r att Italien skall upph(cid:228)va dessa domar mot sydtyrolska aktivister fr(cid:229)n 1960-talet, eftersom domarna g(cid:229)r stick i st(cid:228)v mot de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna? 2. ˜r kommissionen beredd att f(cid:246)ra denna sak till EG-domstolen f(cid:246)r avg(cid:246)rande? 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/37 Svar fr(cid:229)n Ant(cid:243)nio Vitorino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 maj 2000) I artikel 6. 1 (tidigare artikel F) i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen s(cid:228)gs att (cid:148)Unionen bygger p(cid:229) f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande 1. principerna om frihet, demokrati och respekt friheterna samt p(cid:229) r(cid:228)ttsstatsprincipen, vilka principer (cid:228)r gemensamma f(cid:246)r medlemsstaterna(cid:148). I artikel 6. 2 anges vidare att (cid:148)Unionen skall som allm(cid:228)nna principer f(cid:246)r gemenskapsr(cid:228)tten respektera de grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheterna, s(cid:229)som de garanteras i Europakonventionen om skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna, undertecknad i Rom den 4 november 1950, och s(cid:229)som de f(cid:246)ljer av medlemsstaterna gemensamma konstitutionella traditioner(cid:148). Det b(cid:246)r framh(cid:229)llas att best(cid:228)mmelserna g(cid:228)ller Europeiska unionen och inte enskilda medlemsstater. Enligt artikel 7 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen kan ett f(cid:246)rfarande inledas bara om (cid:148)en medlemsstat allvarligt och ih(cid:229)llande (cid:229)sidos(cid:228)tter principer som anges i artikel 6. 1(cid:148). Om gemenskapsr(cid:228)tten inte (cid:246)vertr(cid:228)tts kan kommissionen inte heller vidta r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder med (cid:229)bero- pande av till exempel artikel 226 (tidigare artikel 169) i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen. I det h(cid:228)r fallet har gemenskapsr(cid:228)tten inte (cid:246)vertr(cid:228)tts. Varken F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen eller F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet om Europeiska gemen- 2. skapen ger kommissionen n(cid:229)gon r(cid:228)tt att v(cid:228)cka talan vid Europeiska gemenskapernas domstol mot medlemsstater som eventuellt brutit mot de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna, om det inte finns n(cid:229)gon koppling till hur gemenskapsr(cid:228)tten till(cid:228)mpas. Om de ber(cid:246)rda personerna anser att Italien kr(cid:228)nker r(cid:228)ttigheter som grundas p(cid:229) Europakonventionen om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter kan de v(cid:228)cka talan vid Europeiska domstolen f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i Strasbourg enligt artikel 34 i konventionen. Det m(cid:229)ste dock ske inom sex m(cid:229)nader enligt artikel 35. 1 i konventionen. (2001/C 46 E/041) SKRIFTLIG FR¯GA E-0745/00 fr(cid:229)n Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (13 mars 2000) ˜mne: EU:s h(cid:228)lso-, aids- och befolkningspolitik Vilken status har kommissionens dokument om h(cid:228)lso-, aids- och befolkningspolitik? Har det f(cid:229)tt ett positivt mottagande i medlemsstaterna? Har det (cid:228)nnu inte behandlats p(cid:229) h(cid:246)gre niv(cid:229) i kommissionen? Kan kommissionen g(cid:246)ra dokumentet tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r parlamentets behandling? (2001/C 46 E/042) SKRIFTLIG FR¯GA E-0746/00 fr(cid:229)n Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (13 mars 2000) ˜mne: EU:s h(cid:228)lso-, aids- och befolkningspolitik T(cid:228)nker kommissionen (cid:246)ka den personal som handl(cid:228)gger (de nu sammanslagna) budgetposterna f(cid:246)r aids- och befolkningspolitik?


title: 2000/232/EY: Neuvostossa kokoontuvien jäsenvaltioiden edustajien päätös, tehty 13 päivänä maaliskuuta 220000, elintarvikeapua koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen mukaisten viljamäärien jakamisesta (1.7.1998-30.6.1999)

eurovoc_concepts:
EU Member State
cereals
food aid

formats: html pdf print

text: 22. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 73/15 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTOSSA KOKOONTUVIEN JÄSENVALTIOIDEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS, tehty 13 päivänä maaliskuuta 2000, elintarvikeapua koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen mukaisten viljamäärien jakamisesta (1. 7. 1998—30. 6. 1999) (1) (2000/232/EY) Neuvostossa kokoontuvat jäsenvaltioiden edustajat päättävät komission ehdotuksen liitteenä olevan, vilja- määrien jakamista koskevan ehdotuksen perusteella 714 200 tonnin viljamäärän jakamisesta seuraavan taulukon mukaisesti. Kyseinen viljamäärä muodostaa elintarvikeapua koskevan vuoden 1995 yleissopi- muksen mukaisesti jäsenvaltioiden vuotuisen vähimmäisosuuden 1 päivän heinäkuuta 1998 ja 30 päivän kesäkuuta 1999 välisenä aikana. Itävalta Saksa Belgia Tanska Espanja Suomi Ranska Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Jäsenvaltiot yhteensä Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2000. (1) Ks. tämän virallisen lehden sivu 3. (tonnia) 8 900 165 000 41 500 15 600 8 900 — 200 000 10 000 4 000 87 000 1 400 49 700 — 82 200 40 000 714 200 Puheenjohtaja J. PINA MOURA


title: QUESTION ÉCRITE E-0755/00 posée par Bill Miller (PSE) à la Commission. Transport de chevaux de Lituanie en Italie.

eurovoc_concepts:
Italy
Lithuania
animal welfare
application of EU law
common foreign and security policy
equidae
transport of animals

text: 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/23 Dans le cadre de la prØ-adhØsion et de l(cid:146)application des accords europØens, la Commission assiste les pays candidats dans leurs efforts de rapprochement de lØgislation et veille (cid:224) une reprise conforme et une mise en (cid:156)uvre efficace de l(cid:146)acquis communautaire, en l(cid:146)occurrence de celui sur la protection de l(cid:146)environnement. Le programme PHARE est un des moyens d(cid:146)assistance technique dont les 10 millions d(cid:146)euros ne reprØsentent qu(cid:146)une partie accordØe pour le rapprochement de lØgislation. L(cid:146)assistance PHARE se traduit aujourd(cid:146)hui, entre autres, par les jumelages, et est complØtØe par les rŁglements relatifs (cid:224) l(cid:146)instrument structurel de prØ-adhØsion (ISPA) et aux structures administratives nØcessaires pour pouvoir gØrer les aides prØ-adhØsion (SAPARD). Dans le domaine vØtØrinaire, en ce qui concerne les animaux vivants et les produits animaux, il est demandØ aux pays candidats d(cid:146)adopter des lØgislations nationales conformes (cid:224) la rØglementation commu- nautaire (principe de reprise de l(cid:146)acquis communautaire). En outre, la Commission s(cid:146)attache (cid:224) veiller (cid:224) ce que les autoritØs de ces pays disposent des capacitØs suffisantes pour en assurer une application efficace. Il n(cid:146)est pas prØvu d(cid:146)accepter des animaux vivants et des produits animaux sur le marchØ actuel de la CommunautØ, (cid:224) des conditions autres que celles fixØes par la rØglementation communautaire actuelle. Dans le domaine phytosanitaire (pesticides et rØsidus de pesticides) aucun des pays candidats n(cid:146)a indiquØ de problŁme particulier quant (cid:224) la reprise de l(cid:146)acquis communautaire. (2001/C 53 E/027) QUESTION (cid:201)CRITE E-0755/00 posØe par Bill Miller (PSE) (cid:224) la Commission (13 mars 2000) Objet: Transport de chevaux de Lituanie en Italie Il m(cid:146)a ØtØ rapportØ que des chevaux transportØs entre la Lituanie et l(cid:146)Italie subissent des souffrances excessives en raison des conditions effroyables auxquelles ils sont soumis pendant le transit. La Commission a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)Øvoquer cette question avec les gouvernements italien et lituanien? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (28 avril 2000) La Commission conna(cid:238)t les souffrances endurØes par les chevaux importØs des pays d(cid:146)Europe centrale et orientale, et dues aux conditions de transport auxquels ils sont soumis. Le respect insuffisant de la directive 91/628/CE du Conseil, modifiØe, relative (cid:224) la protection des animaux en cours de transport (1), continue (cid:224) poser des problŁmes (cid:224) certains postes d(cid:146)inspection frontaliers italiens. Plusieurs missions vØtØrinaires d(cid:146)inspection de l(cid:146)Office alimentaire et vØtØrinaire (OAV) de la Commission ont ØtØ effectuØes aux postes d(cid:146)inspection frontaliers italiens (cid:224) la suite desquelles des recommandations dØtaillØes ont ØtØ remises aux autoritØs italiennes. Ces derniŁres ont prØvu des dispositions visant (cid:224) amØliorer les conditions assurØes aux animaux et une autre mission de l(cid:146)OAV est prØvue dans un proche avenir pour en vØrifier la mise en (cid:156)uvre. Une note rØcente Ømanant de autoritØs italiennes attirait l(cid:146)attention des vØtØrinaires officiels travaillant aux postes d(cid:146)inspection frontaliers sur la nØcessitØ d(cid:146)une pØriode de repos de 24 heures pour des chevaux importØs ayant voyagØ plus de 24 heures. La Commission procŁde nØanmoins (cid:224) un rØexamen de cette question dans la perspective d(cid:146)ouvrir Øventuellement une procØdure d(cid:146)infraction contre l(cid:146)Italie au sens de l(cid:146)article 226 (ex article 169) du traitØ de l(cid:146)Union europØenne. En outre, la Commission est convaincue que pour parvenir (cid:224) une amØlioration gØnØrale des normes de bien-Œtre des animaux, il est nØcessaire (cid:224) la fois d(cid:146)amØliorer l(cid:146)application de la lØgislation existante en matiŁre de bien-Œtre et d(cid:146)(cid:156)uvrer pour un consensus international en la matiŁre. C 53 E/24 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 Dans ce contexte, la Commission a lancØ la procØdure visant (cid:224) nØgocier la participation de la CommunautØ (cid:224) la Convention europØenne sur la protection des animaux pendant les transports internationaux (ETS-65). Cela contribuera (cid:224) garantir un niveau acceptable de la protection du bien-Œtre des animaux en Europe et accØlØrera le processus d(cid:146)harmonisation de la lØgislation relative (cid:224) la protection des animaux dans les pays candidats (cid:224) l(cid:146)adhØsion. Par ailleurs, la question des transports sur de longues distances et notamment l(cid:146)importation dans la CommunautØ de chevaux provenant des pays d(cid:146)Europe centrale et orientale a ØtØ discutØe et analysØe lors de la 7e rØunion du groupe de travail des chefs des services vØtØrinaires des pays associØs qui s(cid:146)est tenue (cid:224) Lisbonne, du 11 au 14 avril 2000. (1) JO L 340 du 11. 12. 1991. (2001/C 53 E/028) QUESTION (cid:201)CRITE E-0775/00 posØe par Peter Mombaur (PPE-DE) (cid:224) la Commission (13 mars 2000) Objet: ExØcution des programmes concernant la sßretØ nuclØaire en Europe centrale et orientale L(cid:146)exØcution des programmes PHARE et TACIS concernant l(cid:146)amØlioration de la sßretØ nuclØaire en Europe centrale et orientale et dans la CEI ne semble pas avoir progressØ comme prØvu. Afin de clarifier la situation, la Commission est invitØe (cid:224) mettre (cid:224) la disposition du Parlement un relevØ (cid:224) jour des dØpenses effectuØes jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent. Ce relevØ devrait indiquer les montants qui ont ØtØ mis chaque annØe (cid:224) disposition depuis 1996. La Commission est invitØe d(cid:146)autre part (cid:224) prØsenter une communication sur les montants des crØdits approuvØs chaque annØe par le Conseil et le Parlement europØen, comparØs avec les dØpenses effectives. La Commission pourrait-elle expliciter ses propositions en ce qui concerne l(cid:146)exØcution organisationnelle de la suite du programme et les responsabilitØs pour ce qui est de son dØroulement technique et administratif, y compris une Øvaluation du dØlai nØcessaire pour rendre (cid:224) nouveau le projet compatible avec le calendrier prØvu? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (23 mai 2000) La Commission prØpare actuellement une communication au Parlement et au Conseil sur la sßretØ nuclØaire en Europe centrale et dans les Nouveaux (cid:201)tats indØpendants. Cette communication traitera des actions rØalisØes par la Commission au cours de la pØriode 1990-1999, dØcrivant notamment la situation des marchØs passØs dans le cadre des projets PHARE et TACIS de sßretØ nuclØaire, et avancera des propositions pour l(cid:146)avenir. Elle devrait Œtre finalisØe dans les prochains mois. Les questions posØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire relevant de la communication prØvue, il est suggØrØ d(cid:146)en attendre la transmis- sion. Quant (cid:224) la proposition de rØorganisation des responsabilitØs techniques et administratives dans le domaine de la sßretØ nuclØaire, la question fait toujours l(cid:146)objet de discussions au sein de la Commission. (2001/C 53 E/029) QUESTION (cid:201)CRITE E-0777/00 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (16 mars 2000) Objet: TVA et main-d(cid:146)(cid:156)uvre dans le secteur de la rØparation automobile En vertu de la lØgislation britannique actuelle relative (cid:224) la TVA, une entreprise indØpendante de rØparation automobile effectuant des rØparations au vØhicule d(cid:146)un client est tenue de calculer la TVA sur la totalitØ de la facture. Or, ces derniŁres annØes les compagnies d(cid:146)assurance ont crØØ leurs propres ateliers de rØparation des voitures de leurs assurØs et, gr(cid:226)ce (cid:224) cette mØthode, elles ne sont pas redevables de la TVA sur la main- d(cid:146)(cid:156)uvre car les membres du personnel de ces ateliers sont leurs propres employØs


title: 2000/226/CE: Raccomandazione del Consiglio, del 13 marzo 2000, di dare atto alla Commissione dell'esecuzione delle operazioni del Fondo europeo di sviluppo (1995) (ottavo FES) per l'esercizio 1998

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
EDF
European Commission
development aid
management

text: 18. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 71/27 RACCOMANDAZIONE DEL CONSIGLIO del 13 marzo 2000 di dare atto alla Commissione dell'esecuzione delle operazioni del Fondo europeo di sviluppo (1995) (ottavo FES) per l'esercizio 1998 (2000/226/CE) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, vista la quarta convenzione ACP-CEE firmata a Lomé il 15 dicembre 1989, modificata dall'accordo firmato a Maurizio il 4 novembre 1995, vista la decisione 91/482/CEE del Consiglio, del 25 luglio 1991, relativa all'associazione dei paesi e territori d'oltremare alla Comunità economica europea (1), come rivista a medio periodo dalla decisione 97/803/CE (2), visto l'accordo interno relativo al finanziamento e alla gestione degli aiuti della Comunità (3), firmato a Bruxelles il 20 dicembre 1995, in particolare l'articolo 33, paragrafo 3, visto il regolamento finanziario, del 16 giugno 1998, applicabile all'ottavo Fondo europeo di sviluppo (4), in particolare gli articoli da 69 a 74, avendo esaminato il conto di gestione e il bilancio concernenti le operazioni del Fondo europeo di sviluppo (1995) (ottavo FES), chiusi al 31 dicembre 1998, nonché la relazione della Corte dei conti sull'esercizio 1998 corredata delle risposte della Commissione (5), considerando quanto segue: (1) (2) Ai sensi dell'articolo 33, paragrafo 3, dell'accordo interno, il Parlamento europeo, su raccomanda- zione del Consiglio, dà atto alla Commissione della gestione del Fondo europeo di sviluppo (1995) (ottavo FES). L'esecuzione, da parte della Commissione, dell'insieme delle operazioni del Fondo europeo di sviluppo (1995) (ottavo FES) durante l'esercizio 1998 è stata soddisfacente, RACCOMANDA al Parlamento europeo di dare atto alla Commissione dell'esecuzione delle operazioni del Fondo europeo di sviluppo (1995) (ottavo FES) per l'esercizio 1998. Fatto a Bruxelles, addì 13 marzo 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. PINA MOURA (1) GU L 263 del 19. 9. 1991, pag. 1. (2) GU L 329 del 29. 11. 1997, pag. 50. (3) GU L 156 del 29. 5. 1998 e rettifica in GU L 173 del 18. 6. 1998, pag. 54. (4) GU L 191 del 7. 7. 1998, pag. 53. (5) GU C 349 del 3. 12. 1999, pag. 181


title: Commission Regulation (EC) No 593/2000 of 13 March 2000 suspending application of Council Regulation (EC) No 2006/97 laying down certain rules for the application of the special arrangements for imports of olive oil originating in Morocco

eurovoc_concepts:
Morocco
customs duties
customs regulations
import
olive oil
originating product

text: L 71/10 EN Official Journal of the European Communities 18. 3. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 593/2000 of 13 March 2000 suspending application of Council Regulation (EC) No 2006/97 laying down certain rules for the application of the special arrangements for imports of olive oil originating in Morocco THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 2006/97 of 9 October 1997 laying down certain rules for the application of the special arrangements for imports of olive oil originating in Morocco (1), Whereas: (1) (2) (3) between European Articles 17 and 18 of, and Annex B to the Cooperation Economic the Agreement Community and the Kingdom of Morocco (2), provide for special arrangements for imports of olive oil falling within CN codes 1509 and 1510, wholly obtained in Morocco and transported direct from that country to the Community. Those arrangements were extended beyond 1 January 1994 by an agreement in the form of an Exchange of Letters with the Kingdom of Morocco for the duration of the Cooperation Agreement. Regulation (EC) No 2006/97 establishes certain rules for the application of the arrangements with the aim of adapting them to the requirements of the Agreement on agriculture concluded as part of the Uruguay Round of multilateral trade negotiations. Article 5 of Regulation (EC) No 2006/97 states that where a new agreement is concluded the Commission shall adopt the resultant adjustments in accordance with the procedure laid down in Article 38 of Regulation No 136/66/EEC of 22 September 1966 on the establish- ment of a common organisation of the market in oils and fats (3), as last amended by Regulation (EC) No 2702/1999 (4). The special arrangements will no longer be applicable once the Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, the other part (5), and the Kingdom of Morocco, of enters into force on 1 March 2000. Pending the formal repeal of Regulation (EC) No 2006/97 by an act of Council, therefore, it is necessary to adapt it to the new situation by suspending its application with effect from the entry into force of the new agreement. (4) The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for oils and fats, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Application of Council Regulation (EC) No 2006/97 is suspended. Article 2 This Regulation shall enter into force on the day of its publica- tion in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from 1 March 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 13 March 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 284, 16. 10. 1997, p. 13. (2) OJ L 264, 27. 9. 1978, p. 2. (3) OJ 172, 30. 9. 1966, p. 3025/66. (4) OJ L 327, 21. 12. 1999, p. 7. (5) OJ L 70, 18. 3. 2000


title: PERGUNTA ESCRITA E-0742/00 apresentada por Marialiese Flemming (PPE-DE) à Comissão. Tratamento de águas residuais em Atenas, Bruxelas e Milão.

eurovoc_concepts:
Brussels region
Central Greece
EU environmental policy
Lombardy
water treatment

text: C 374 E/146 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 12. 2000 O lit(cid:237)gio no (cid:226)mbito da OMC refere-se a uma lei americana que, na opiniªo da Comunidade e dos 2. e 3. seus Estados-membros, viola o Acordo TRIPS da OMC. Esta lei Ø suscept(cid:237)vel de afectar todas as empresas europeias que tŒm rela(cid:231)ıes comerciais com Cuba. (cid:201) do interesse da Comunidade e dos seus Estados- -membros garantir o respeito das disposi(cid:231)ıes do Acordo TRIPS da OMC por parte de todos os seus membros. Constitui prÆtica corrente examinar a incompatibilidade da legisla(cid:231)ªo de um membro da OMC com as regras desta organiza(cid:231)ªo nªo apenas de um ponto de vista jur(cid:237)dico, mas tambØm em fun(cid:231)ªo da sua import(cid:226)ncia econ(cid:243)mica. Com base nas informa(cid:231)ıes dispon(cid:237)veis, a sec(cid:231)ªo 211 foi aplicada uma vez atØ (cid:224) data. Uma empresa europeia intentou uma ac(cid:231)ªo contra uma empresa americana sua concorrente perante os tribunais americanos, devido a uma questªo relacionada com a utiliza(cid:231)ªo de marcas e designa(cid:231)ıes comerciais. Na sequŒncia da recente senten(cid:231)a dos tribunais americanos, a empresa europeia vŒ-se agora impedida de defender os seus direitos nos Estados Unidos. Este julgamento baseou-se essencialmente na sec(cid:231)ªo 211. Os tribunais americanos, por seu turno, nªo analisaram a compatibilidade da sec(cid:231)ªo 211 com as obriga(cid:231)ıes internacionais dos Estados Unidos. 4. e 5. Tal como acima referido, a Comissªo discutiu esta questªo com os Estados Unidos em numerosas ocasiıes, a fim de encontrar uma solu(cid:231)ªo amigÆvel para o lit(cid:237)gio. Cada caso de resolu(cid:231)ªo de lit(cid:237)gios deve ser examinado e tratado com base no seu valor intr(cid:237)nseco, nªo devendo afectar as rela(cid:231)ıes Comunidade e os Estados Unidos. Este caso refere-se a um lit(cid:237)gio comercial sobre uma lei americana concreta. Do que precede, afigura-se que o œnico meio de que a Comunidade e os seus Estados-membros dispıem para assegurar a aplica(cid:231)ªo adequada do Acordo TRIPS da OMC pelos Estados Unidos Ø o pedido de realiza(cid:231)ªo de um painel da OMC. (2000/C 374 E/172) PERGUNTA ESCRITA E-0742/00 apresentada por Marialiese Flemming (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Tratamento de Æguas residuais em Atenas, Bruxelas e Milªo (13 de Mar(cid:231)o de 2000) A actual contamina(cid:231)ªo do Danœbio e dos seus bra(cid:231)os secundÆrios na regiªo da SØrvia e da RomØnia permite concluir que tal situa(cid:231)ªo se deve exclusivamente (cid:224) falta de esta(cid:231)ıes de tratamento de Æguas residuais. Neste contexto, que medidas tenciona a Comissªo tomar para suprir a falta de esta(cid:231)ıes de tratamento de Æguas na Europa? AlØm disso, que disposi(cid:231)ıes pensa a Comissªo adoptar em rela(cid:231)ªo (cid:224) falta de esta(cid:231)ıes de tratamento no interior da Uniªo Europeia, e qual Ø a situa(cid:231)ªo das esta(cid:231)ıes de tratamento de Æguas residuais nas cidades de Atenas, Bruxelas e Milªo? Para quando estÆ prevista a conclusªo dos trabalhos de constru(cid:231)ªo e melhoramento das esta(cid:231)ıes de tratamento de Æguas residuais? Resposta dada pela ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (27 de Abril de 2000) O tratamento das Æguas residuais Ø um factor fundamental no contexto da saœde pœblica e do ambiente. Sªo, pois, necessÆrias medidas urgentes nalgumas grandes cidades europeias, para assegurar um n(cid:237)vel elevado de protec(cid:231)ªo. As esta(cid:231)ıes de tratamento das Æguas residuais quer urbanas quer produzidas pela indœstria agroalimentar sªo objecto da Directiva 91/271/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1991, relativa ao tratamento de Æguas residuais urbanas (1), a qual prescreve a recolha e o tratamento das Æguas residuais em todas as aglomera(cid:231)ıes com um equivalente em polui(cid:231)ªo de pelo menos 2. 000 habitantes e estabelece prazos para a consecu(cid:231)ªo do objectivo ambiental por fases, consoante o tamanho da aglomera(cid:231)ªo e as caracter(cid:237)sticas das Æguas receptoras. 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/147 As Æguas residuais das grandes instala(cid:231)ıes industriais sªo objecto da Directiva 96/61/CE do Conselho, de 24 de Setembro de 1996, relativa (cid:224) preven(cid:231)ªo e ao controlo integrados da polui(cid:231)ªo (2). As instala(cid:231)ıes existentes beneficiam de um per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo atØ 2007 para darem cumprimento (cid:224) directiva. A descarga de subst(cid:226)ncias Ø contemplada pela Directiva 76/769/CEE do Conselho, de 27 de Julho de 1976, relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros respeitantes (cid:224) limita(cid:231)ªo da coloca(cid:231)ªo no mercado e da utiliza(cid:231)ªo de algumas subst(cid:226)ncias e prepara(cid:231)ıes perigosas (3), bem como pelas suas directivas-filhas relativas a subst(cid:226)ncias como o mercœrio, o cÆdmio e outras. As fontes importantes de descarga de Æguas residuais ainda nªo abrangidas pela legisla(cid:231)ªo supramencio- nada serªo objecto da iminente directiva-quadro relativa (cid:224) Ægua (segunda leitura do Parlamento Europeu em Fevereiro de 2000; concilia(cid:231)ªo e adop(cid:231)ªo final previstas para o segundo ou o terceiro trimestres de 2000). O seu principal objectivo consiste em alargar a protec(cid:231)ªo a todas as Æguas, alcan(cid:231)ar ou manter um «bom estado» dentro de um prazo estabelecido, gerir as Æguas com base nas bacias hidrogrÆficas, abordar de forma combinada os critØrios de emissªo e os critØrios de qualidade e envolver mais estreitamente os cidadªos nos processos de planeamento e de tomada de decisıes. A Comissªo deu in(cid:237)cio, em 1999, a uma avalia(cid:231)ªo das medidas tomadas pelos Estados-membros com vista (cid:224) primeira fase de aplica(cid:231)ªo da Directiva 91/271/CEE (prazo: 31 de Dezembro de 1998), assim como a uma avalia(cid:231)ªo da designa(cid:231)ªo de zonas sens(cid:237)veis. Os resultados serªo conhecidos ainda no decurso deste ano. A Comissªo tomarÆ todas as medidas necessÆrias para aplicar a legisla(cid:231)ªo na eventualidade de incumprimento. No que respeita aos casos conhecidos (Bruxelas, Milªo), a Comissªo encetou jÆ processos por infrac(cid:231)ªo em 1999. Os prazos estabelecidos para as esta(cid:231)ıes de tratamento das Æguas residuais urbanas entrarem em funcionamento sªo 31 de Dezembro de 1998, 31 de Dezembro de 2000 e 31 de Dezembro de 2005, consoante o tamanho da aglomera(cid:231)ªo e as caracter(cid:237)sticas das Æguas receptoras. Para as grandes instala(cid:231)ıes industriais, o ano-limite Ø 2007. Os prazos aplicÆveis (cid:224)s fontes de polui(cid:231)ªo abordadas unicamente pela directiva-quadro relativa (cid:224) Ægua (subst(cid:226)ncias prioritÆrias) serªo decididos pelo Parlamento e pelo Conselho quando esta directiva for efectivamente adoptada. A Comunidade presta igualmente apoio financeiro significativo (cid:224) constru(cid:231)ªo de esta(cid:231)ıes de tratamento de Æguas residuais em pontos menos conhecidos, atravØs, por exemplo, do Fundo de Coesªo (mais de 3 800 milhıes de euros entre 1993 e 1999). Por outro lado, no contexto da assistŒncia financeira prØ-adesªo, as infra-estruturas de tratamento de Æguas residuais serªo uma das prioridades do instrumento estrutural de prØ-adesªo, criado pelo Regulamento (CE) no 1267/1999 do Conselho, de 21 de Junho de 1999 (4). (1) (2) (3) (4) JO L 135 de 30. 5. 1991. JO L 257 de 10. 10. 1996. JO L 262 de 27. 9. 1976 (Edi(cid:231)ªo Especial Portuguesa: cap. 13, fasc. 5, p. 208). JO L 161 de 26. 6. 1999. (2000/C 374 E/173) PERGUNTA ESCRITA E-0748/00 apresentada por John McCartin (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (13 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: C(cid:243)digo de seguran(cid:231)a contra incŒndios aplicÆvel aos aparelhos de televisªo Existem ind(cid:237)cios de que determinados aparelhos de televisªo comercializados na UE tŒm mais probabilida- des de se inflamarem em caso de incŒndio, reduzindo assim de forma drÆstica o tempo de fuga das pessoas. Este facto pode ter graves repercussıes em todos os lares europeus que possuam televisªo, e especialmente nos hospitais, onde os c(cid:243)digos de seguran(cid:231)a contra incŒndios nªo prevŒem a evacua(cid:231)ªo imediata dos doentes. A Comissªo dispıe de estat(cid:237)sticas relativas (cid:224) taxa de incŒndios na UE causados por aparelhos de televisªo ou em que estes estejam implicados?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0752/00 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen. Rom-konventionen.

eurovoc_concepts:
drafting of EU law
law of obligations

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/149 (2000/C 374 E/175) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0752/00 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen (13. marts 2000) Om: Rom-konventionen Hvilke młder har der fundet sted i lłbet af de sidste seks m(cid:229)neder i Kommissionen vedrłrende forslaget til lovgivning om ikke-kontraktlige forpligtelser (udkast til meddelelse om, hvilken lov der skal anvendes p(cid:229) ikke-kontraktlige forpligtelser (Rom II)), som skal erstatte Rom-konventionen? Hvor blev disse młder afholdt? Har forslaget v(cid:230)ret drłftet med R(cid:229)det i lłbet af de sidste seks m(cid:229)neder? I bekr(cid:230)ftende fald: ved hvilke lejligheder, og hvad blev konklusionen p(cid:229) disse młder? Hvilken position havde de embedsm(cid:230)nd fra nationale administrationer, der deltog? Hvilke af Kommissionens tjenestem(cid:230)nd deltog i młderne? Hvilke af Kommissionens tjenestem(cid:230)nd og/eller afdeling har det overordnede ansvar for forhandlingerne omkring Rom II? Foreligger hłringsdokumentet til brug for de forskellige tjenestegrene (DG JAI D(99)495 (cid:129) Meddelelse fra Kommissionen om hvilken lov der skal anvendes p(cid:229) ikke kontraktlige forpligtelser), der cirkulerer i łjeblikket, i en engelsk version? Hvis der ikke foreligger en engelsk version, hvad er s(cid:229) grunden til dette? Hvad er indholdet af fłrn(cid:230)vnte hłringsdokument, og hvorn(cid:229)r forventes et resultat af hłringen? Hłrer man nogle grupper udefra om dette forslag? Hvis ja, hvilke grupper hłrer man, og hvordan udv(cid:230)lges disse grupper? Hvorn(cid:229)r forventes en offentliggłrelse af et formelt lovforslag p(cid:229) dette omr(cid:229)de? Hvorn(cid:229)r kan lovgivnings- proceduren forventes afsluttet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ant(cid:243)nio Vitorino (14. april 2000) Hensigten med Rom II-projektet om, hvilken lov der skal anvendes p(cid:229) ikke-kontraktlige forpligtelser, er ikke at erstatte, men at supplere den g(cid:230)ldende Rom-konvention om, hvilken lov der skal anvendes p(cid:229) kontraktlige forpligtelser. En r(cid:230)kke diskussioner vedrłrende projektet fandt sted i R(cid:229)dets arbejdsgruppe mellem juli 1998 og oktober 1999. Disse diskussioner er blevet midlertidigt udsat for at give Kommissionen mulighed for at freml(cid:230)gge et initiativ. Det dokument, som det (cid:230)rede medlem henviser til, er et hłringsdokument til brug for Kommissionens tjenestegrene vedrłrende et dokument om at indlede en offentlig hłring. Kommissionen har ikke til hensigt at frems(cid:230)tte lovgivningsforslag, fłr beslutningen om en offentlig hłring er truffet. Kommissionen vil i lłbet af kort tid tr(cid:230)ffe beslutning om, hvorvidt og i s(cid:229) fald hvorn(cid:229)r dokumentet skal vedtages. (2000/C 374 E/176) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0763/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (15. marts 2000) Om: Den europ(cid:230)iske kemiske industris produktion af agent orange februar fremsatte den belgiske statssekret(cid:230)r for udviklingssamarbejde i Vietnam en Tirsdag den 22. erkl(cid:230)ring om, at hans land havde et ansvar overfor den vietnamesiske befolkning p(cid:229) grund af den amerikanske h(cid:230)rs omfattende anvendelse af agent orange som et kemisk v(cid:229)ben. Den belgiske kemiske industri havde ifłlge ham v(cid:230)ret involveret i produktionen af dette aflłvningsmiddel i Belgien. Fredag den 25. februar ben(cid:230)gtede Fedichem (fłderationen af kemiske industrier) imidlertid officielt, at den belgiske kemiske industri skulle have v(cid:230)ret involveret i produktionen af agent orange


title: 2000/222/CE: Décision du Conseil, du 13 mars 2000, portant nomination d'un membre titulaire et de deux membres suppléants portugais du Comité des régions

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
Portugal
appointment of staff

text: 18. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 71/23 DÉCISION DU CONSEIL du 13 mars 2000 portant nomination d'un membre titulaire et de deux membres suppléants portugais du Comité des régions (2000/222/CE) LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 263, vu la décision du Conseil du 26 janvier 1998 (1) portant nomination des membres titulaires et suppléants du Comité des régions, considérant ce qui suit: Un siège de membre titulaire du Comité des régions est devenu vacant à la suite de la démission de M. Fernando Gomes, et que deux sièges de membres suppléants du Comité des régions sont devenus vacants à la suite des démissions de Mme Edite Marreiros Estrela et M. Joaquim Couto, démissions qui ont été portées à la connaissance du Conseil les 17 novembre 1999 et 7 février 2000, vu la proposition du gouvernement portugais, DÉCIDE: Article unique 1. Mme Edite de Fátima Santos Marreiros Estrela est nommée membre titulaire du Comité des régions en remplacement de M. Fernando Gomes, pour la durée des mandats de celui-ci restant à courir, soit jusqu'au 25 janvier 2002. 2. M. Joaquim Luís Rosa do Céu et M. António Rui Esteves Solheiro sont nommés membres suppléants du Comité des régions en remplacement de Mme Edite Marreiros Estrela et M. Joaquim Couto, pour la durée des mandats de ceux-ci restant à courir, soit jusqu'au 25 janvier 2002. Fait à Bruxelles, le 13 mars 2000. Par le Conseil Le président J. PINA MOURA (1) JO L 28 du 4. 2. 1998, p. 19


title: Neuvosto lausunto, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2000, Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta 1999-2003

eurovoc_concepts:
Luxembourg
economic policy
economic stabilisation
gross domestic product
public finance

text: C 111/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 18. 4. 2000 NEUVOSTO LAUSUNTO, annettu 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 2000, Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta 1999(cid:150)2003 (2000/C 111/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteis(cid:246)jen rahoitusaseman valvonnan sek(cid:228) talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehosta- misesta 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 annetun neuvosto asetuk- sen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT T˜M˜N LAUSUNNON: Neuvosto tarkasteli 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 2000 Luxemburgin vuonna 1999 tarkistettua vakausohjelmaa, joka koskee vuosia 1999(cid:150)2003. Neuvosto toteaa tyytyv(cid:228)isen(cid:228), ett(cid:228) julkisen talou- den tilanne on kohentunut edelleen parin viime vuoden aikana ja Luxemburgin alkuper(cid:228)isess(cid:228) vakausohjelmassa asetetut julki- sen talouden tavoitteet on ylitetty. Vuoden 1999 julkisen talou- suhteessa den ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ksi BKT:een, kun sen alun perin ennakoitiin olevan 1,2 prosenttia. Julkisen talouden bruttovelka supistui edelleen ja on nyt noin 4,3 prosenttia suhteessa BKT:een. Neuvosto katsoo, ett(cid:228) tarkis- tettu ohjelma on talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mu- kainen. arvioidaan nyt 2,3 prosenttia Neuvosto toteaa, ett(cid:228) Luxemburgin jatkuva sitoutuminen ter- veeseen talouspolitiikkaan ja erityisesti finanssipolitiikkaan, mahdollisti nopean talouskasvun ja loi tarvittavat olosuhteet kasvun(cid:228)kymien paranemiselle tulevina vuosina; Luxemburgin talouskasvun arvioidaan olleen 4,9 prosenttia vuonna 1999 ja vuoden 2000 ja 2001 ennusteet viittaavat siihen, ett(cid:228) talous- kasvu olisi selv(cid:228)sti yli 5 prosenttia. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) tarkistetussa ohjelmassa ennakoitu julki- sen talouden toteutuma on kunnianhimoisempi kuin alkuper(cid:228)i- sess(cid:228) ohjelmassa, mik(cid:228) perustuu julkisen talouden ennakoitua parempaan kehitykseen parin viime vuoden aikana ja parantu- neisiin talousn(cid:228)kymiin. Julkisen talouden ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n suhteessa bruttokansantuotteeseen ennustetaan kasvavan vuoden 2000 2,5 prosentista 3,1 prosenttiin vuonna 2003. Neuvosto katsoo, ett(cid:228) julkisen talouden perustana oleva rahoitusasema, joka vas- taa ennakoituja ylij(cid:228)(cid:228)mi(cid:228) ohjelmakaudella vuoteen 2003, tar- joaa riitt(cid:228)v(cid:228)n turvamarginaalin, joka est(cid:228)(cid:228) alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)kynnyksen (3 prosentia suhteessa BKT:een ) ylittymisen tavanomaisissa olosuhteissa. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) Luxemburgin kaltaisen pienen avotalou- den kapasiteetin parantamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228) politiikka, jotta maa selviytyisi ep(cid:228)suotuisista ulkoisista vaikutuksista, on tarkoituk- senmukaista; t(cid:228)ss(cid:228) mieless(cid:228) neuvosto pit(cid:228)(cid:228) onnistuneena toi- menpiteit(cid:228), joiden tarkoituksena on rahastojen kasvattaminen; neuvosto suosittelee my(cid:246)s riitt(cid:228)vien rahastojen ker(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) el(cid:228)ke- ja sosiaaliturvasektoreilla yleisemmin; se kannustaa hal- litusta jatkamaan t(cid:228)llaisia vakauteen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) yh- dess(cid:228) talouden potentiaalia parantavan politiikan ja uudistusten kanssa; neuvosto pit(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s onnistuneena sit(cid:228), ett(cid:228) julkisiin investointeihin on kohdistettu enemm(cid:228)n varoja. Lausunnossaan neuvosto huomioi my(cid:246)s, ett(cid:228) Luxemburg on sitoutunut (cid:150) kuten jo alkuper(cid:228)isess(cid:228) vakausohjelmassa (cid:150) rajoit- tamaan valtion menojen kasvua. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) tarkiste- tun ohjelman julkista taloutta koskevien ennusteiden mukaan valtion kokonaismenot suhteessa BKT:een supistuvat miltei 2 prosenttiyksikk(cid:246)(cid:228) vuosina 2000(cid:150)2003, mik(cid:228) mahdollistaisi tu- lojen supistamisen suhteessa BKT:een samana ajanjaksona; neu- vosto kannustaa Luxemburgia tavoittelemaan n(cid:228)it(cid:228) menotavoit- teita. Neuvosto kannustaa hallitusta olemaan valmis kirist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n fi- nanssipolitiikan virityst(cid:228), mik(cid:228)li inflaatiopaineiden riskej(cid:228) il- maantuu, varsinkin nykyisen ja tulevan nopean talouskasvun valossa. (1) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 1


title: Σύμφωνη γνώμη αριθ. 1/2000 που έδωσε το Συμβούλιο, δυνάμει του άρθρου 95 της συνθήκης για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Άνθρακα και Χάλυβα

eurovoc_concepts:
USSR
import licence
import restriction
iron and steel product
opinion
originating product

text: 18. 3. 2000 EL ¯(cid:240)(cid:223)(cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:231) ¯(cid:246)(cid:231)(cid:236)(cid:229)æ(cid:223)(cid:228)Æ (cid:244)ø(cid:237) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:254)(cid:237) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:244)(cid:222)(cid:244)ø(cid:237) C 78/19 (cid:201)(cid:201) (—æ(cid:239)(cid:240)ÆæÆ(cid:243)Œ(cid:229)ıÆ(cid:243)(cid:244)ØŒ(cid:221)(cid:242) (cid:240)æ(cid:220)(cid:238)(cid:229)Ø(cid:242)) (cid:211)(cid:213)(cid:204)´ˇ(cid:213)¸(cid:201)ˇ (cid:211)(cid:213)(cid:204)(cid:214)(cid:217)˝˙ ˆ˝(cid:217)(cid:204)˙ ÆæØŁ. 1/2000 (cid:240)(cid:239)ı (cid:221)(cid:228)ø(cid:243)(cid:229) (cid:244)(cid:239) (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)(cid:253)ºØ(cid:239), (cid:228)ı(cid:237)(cid:220)(cid:236)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:239)ı (cid:220)æŁæ(cid:239)ı 95 (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:243)ı(cid:237)Ł(cid:222)Œ(cid:231)(cid:242) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:223)(cid:228)æı(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:222)(cid:242) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ(cid:242) ¢(cid:237)ŁæÆŒÆ ŒÆØ (cid:215)(cid:220)ºı(cid:226)Æ (2000/C 78/09) ˚Æ(cid:244)’ Æ(cid:223)(cid:244)(cid:231)(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242), (cid:244)(cid:239) (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)(cid:253)ºØ(cid:239) (cid:221)(cid:228)ø(cid:243)(cid:229) (cid:244)(cid:231) (cid:243)(cid:253)(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)(cid:231) ª(cid:237)(cid:254)(cid:236)(cid:231) (cid:244)(cid:239)ı, (cid:243)(cid:244)Ø(cid:242) 13 (cid:204)Ææ(cid:244)(cid:223)(cid:239)ı 2000, (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:220) (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231)(cid:237) Æ(cid:240)(cid:252)(cid:246)Æ(cid:243)(cid:231) (cid:240)(cid:239)ı (cid:240)æ(cid:239)(cid:244)(cid:223)Ł(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:237)Æ (cid:229)Œ(cid:228)(cid:254)(cid:243)(cid:229)Ø (cid:231) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:223)(cid:231)(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) Æ(cid:240)(cid:252)(cid:246)Æ(cid:243)(cid:231)(cid:242) ÆæØŁ. 2136/97/¯˚`(cid:215) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242), (cid:244)(cid:231)(cid:242) 12(cid:231)(cid:242) (cid:211)(cid:229)(cid:240)(cid:244)(cid:229)(cid:236)(cid:226)æ(cid:223)(cid:239)ı 1997, (cid:240)(cid:229)æ(cid:223) (cid:229)(cid:246)Ææ(cid:236)(cid:239)ª(cid:222)(cid:242) (cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:221)(cid:237)ø(cid:237) (cid:240)(cid:229)æØ(cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:254)(cid:237) (cid:229)(cid:240)(cid:223) (cid:244)ø(cid:237) (cid:229)Ø(cid:243)Æªøª(cid:254)(cid:237) (cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:221)(cid:237)ø(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)œ(cid:252)(cid:237)(cid:244)ø(cid:237) (cid:247)(cid:220)ºı(cid:226)Æ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:231) (cid:209)ø(cid:243)ØŒ(cid:222) ˇ(cid:236)(cid:239)(cid:243)(cid:240)(cid:239)(cid:237)(cid:228)(cid:223)Æ. ˆØÆ (cid:244)(cid:239) (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)(cid:253)ºØ(cid:239) ˇ —æ(cid:252)(cid:229)(cid:228)æ(cid:239)(cid:242) J. PINA MOURA


title: 2000/223/CE: Décision du Conseil, du 13 mars 2000, modifiant la décision 1999/70/CE concernant les commissaires aux comptes extérieurs des Banques centrales nationales

eurovoc_concepts:
Germany
accountant
central bank
self-employed person

text: L 71/24 FR Journal officiel des Communautés européennes 18. 3. 2000 DÉCISION DU CONSEIL du 13 mars 2000 modifiant la décision 1999/70/CE concernant les commissaires aux comptes extérieurs des Banques centrales nationales (2000/223/CE) LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu les statuts du système européen de Banques centrales et de la Banque centrale européenne, et notamment leur article 27, paragraphe 1, vu la recommandation de la Banque centrale européenne (ci-après dénommée «BCE») du 21 février 2000, considérant ce qui suit: (1) (2) Les comptes de la BCE et des Banques centrales nationales sont vérifiés par des commissaires aux comptes extérieurs indépendants recommandés par le Conseil des gouverneurs de la BCE et agréés par le Conseil de l'Union européenne. Le Conseil des gouverneurs de la BCE a recommandé au Conseil d'approuver le remplacement, à compter de l'exercice 2000, de l'un des commissaires aux comptes extérieurs de la Deutsche Bundesbank agréés par le Conseil dans sa décision 1999/70/CE (1). (3) Il convient de suivre la recommandation du Conseil des gouverneurs, DÉCIDE: Article premier L'article 1er, paragraphe 2, de la décision 1999/70/CE est remplacé par le texte suivant: «2. KPMG Deutsche Treuhand-Gesellschaft AG et Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG sont agréés en tant que commissaires aux comptes extérieurs de la Deutsche Bundesbank à compter de l'exercice 2000. » La présente décision est notifiée à la BCE. Article 2 Article 3 La présente décision est publiée au Journal officiel des Communautés européennes. Fait à Bruxelles, le 13 mars 2000. Par le Conseil Le président J. PINA MOURA (1) JO L 22 du 29. 1. 1999, p. 69


title: 2000/228/EY: Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä maaliskuuta 2000, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2000

eurovoc_concepts:
EU Member State
employment policy
fight against unemployment

text: 21. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 72/15 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 13 päivänä maaliskuuta 2000, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2000 (2000/228/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (3), ottaa huomioon työllisyys- ja työmarkkinakomitean lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Työllisyys on edelleen ensisijainen asia Euroopan unio- nille. Yhteistä ja vakaata toimintaa on jatkettava työttö- myyden torjumiseksi ja työllisyyden nykyisen tason nostamiseksi kestävällä tavalla. käsitelleessä Luxemburgin prosessi, joka perustuu Euroopan yhteen- sovitetun työllisyysstrategian täytäntöönpanoon, käyn- nistettiin 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 pidetyssä, työllisyyttä Eurooppa- neuvoston kokouksessa. Työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1998 15 päivänä joulukuuta 1997 annetulla neuvoston Eurooppa- neuvosto vahvisti, käynnistettiin näkyvä prosessi, johon on sitouduttu poliittisesti hyvin vahvasti ja jolla on kaik- kien osapuolten laaja hyväksyntä. päätöslauselmalla (4), ylimääräisessä jonka (3) Työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1999 22 päivänä helmikuuta 1999 annettu neuvoston päätöslauselma (5) (1) Lausunto annettu 4. marraskuuta 1999 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (2) EYVL C 368, 20. 12. 1999, s. 31. (3) EYVL C 57, 29. 2. 2000, s. 17. (4) EYVL C 30, 28. 1. 1998, s. 1. (5) EYVL C 69, 12. 3. 1999, s. 2. (4) (5) (6) (7) (8) mahdollisti Luxemburgin prosessin lujittumisen suunta- viivojen täytäntöönpanon kautta. Olisi otettava huomioon työmarkkinaosapuolten panos pysyvässä työllisyyskomiteassa ja sosiaalisen vuoropu- helun puitteissa sekä yhteyksissä valtion- ja hallitusten päämiehiin ja komissioon. Työllisyys- ja työmarkkinakomitean lausunto on laadittu yhdessä talouspoliittisen komitean kanssa. Neuvoston ja komission laatimassa vuoden 1999 yhtei- sessä työllisyysraportissa kuvataan työllisyystilannetta yhteisössä ja tarkastellaan jäsenvaltioiden vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivojen mukaisesti toteuttamia työlli- syyspoliittisia toimia. Neuvosto antoi 14 päivänä helmikuuta 2000 suositukset jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan täytäntöönpanosta. Kölnissä 3 ja 4 päivänä kesäkuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani alulle Euroopan työllisyyssopi- muksen, joka tarjoaa perustan korkeampaan kasvuun ja työllisyyteen johtavalle kestävälle ja kattavalle strategialle ja jossa yhteensovitettuun työllisyysstrategiaan (Luxem- burgin prosessi) ja talousuudistuksiin (Cardiffin prosessi) lisätään kolmas pilari eli makrotaloudellinen vuoropu- helu (Kölnin prosessi). (9) Työllisyyden suuntaviivojen ja talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen johdonmukaisuus ja yhteisvaikutus on varmistettava. (10) Helsingissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1999 kokoon- tunut Eurooppa-neuvosto teki vuoden 2000 työllisyyden suuntaviivoista joitakin joihin muutoksia, joilla suuntaviivat kohdennetaan ja niiden tavoitteet määritellään entistä tarkemmin. päätelmiä, sisältyy L 72/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 3. 2000 taviivojen täytäntöönpanoa ja vaikutusta sekä kehittää niiden sisältämiä yhteisön ja kansallisia tavoitteita. Huomioon olisi otettava myös jäsenvaltioissa sovellet- tavat hyvät toimintatavat. (20) (21) Työllisyyspolitiikan suuntaviivoista olisi vuoden 2000 kuluessa tehtävä väliarviointi suuntaviivojen selkeyttämi- seksi ja lujittamiseksi nykyisen neljän pilarin rakenteen puitteissa. Indikaattorien pohjalta laaditut kohdennetut kansalliset selvitykset mahdollistavat sen, että muut jäsenvaltiot ja komissio voivat tehokkaasti arvioida kunkin jäsenvaltion edistymistä suuntaviivojen täytäntöönpanossa. (22) Olisi korostettava Euroopan sosiaalirahaston panosta Euroopan työllisyysstrategiassa seuraavan ohjelmointi- kauden aikana. (23) Amsterdamin Eurooppa-neuvosto hyväksyi kestävän kehityksen ja ympäristönäkökohtien huomioon otta- misen muissa yhteisön politiikoissa. Jäsenvaltioita keho- tetaan ottamaan tämä näkökohta huomioon kansallisissa työllisyysstrategioissaan työpaikkojen luomista ympäristöalalla, edistämällä ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan Annetaan liitteenä olevat suuntaviivat vuodeksi 2000. Jäsenvaltiot ottavat ne huomioon työllisyyspolitiikassaan. Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 2000. Neuvoston puolesta E. FERRO RODRIGUES Puheenjohtaja (11) (12) (13) (14) (15) (16) Ehkäisevillä ja aktiivisilla toimilla olisi edistettävä teho- kasta työmarkkinoille integroitumista. Tietotekniikan taitoja on parannettava, varustettava tietokonein ja Internet-yhteyksin. sekä koulut työmarkkinaosapuolet sekä Kaikkia tasoja edustavat alueelliset ja paikalliset viranomaiset on otettava mukaan suuntaviivojen täytäntöönpanoon, niin että ne voivat toimivaltansa puitteissa osaltaan edistää korkeaa työlli- syyden tasoa. Julkisilla työvoimapalveluilla olisi oltava keskeinen asema ennaltaehkäisevien ja aktiivisten toimenpiteiden sekä paikallisen tason työllisyysmahdollisuuksien osoitta- misessa, toimimaan paremmin. työmarkkinat saataisiin jotta Suuntaviivojen täytäntöönpano voi vaihdella niiden luonteen ja kohderyhmän sekä kunkin jäsenvaltion tilan- teen mukaan. Täytäntöönpanossa olisi noudatettava tois- sijaisuusperiaatetta ja siinä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden toimivalta työllisyyden alalla. Jäsenvaltioiden olisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti voitava ottaa työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpa- nossa huomioon alueelliset olot, samalla kun ne pyrkivät saavuttamaan kansalliset tavoitteensa sekä ottamaan huomioon kansalaisten tasapuolisen kohtelun. (17) Direktiivin 1999/85/EY (1), jossa säädetään mahdollisuu- desta soveltaa kokeiluluonteisesti alennettua arvonlisäve- täytäntöön- rokantaa panoa olisi seurattava, jotta voidaan arvioida erityisesti kansallisten aloitteiden vaikutusta työllistämismahdolli- suuksiin. työvoimavaltaisiin palveluihin, (18) (19) Työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpanolla voi olla myönteinen vaikutus pimeän työn torjuntaan. jatkavansa ja Komissio ja jäsenvaltiot ovat sopineet vertailukelpoisten nopeuttavansa indikaattoreihin ja jolloin toimiaan, tietojen keruujärjestelmiin liittyviä voidaan arvioida tämän päätöksen liitteenä olevien suun- (1) EYVL L 277, 28. 10. 1999, s. 34. 21. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 72/17 LIITE TYÖLLISYYDEN SUUNTAVIIVAT VUODEKSI 2000 I. PARANNETAAN TYÖLLISTYVYYTTÄ Torjutaan nuorisotyöttömyyttä ja ehkäistään pitkäaikaistyöttömyyttä Nuorisotyöttömyyden ja pitkäaikaistyöttömyyden kasvun katkaisemiseksi jäsenvaltioiden on pyrittävä entistä tehok- kaammin kehittämään ennaltaehkäiseviä ja työllistyvyyttä edistäviä strategioita, jotka perustuvat yksilöllisten tarpeiden varhaiseen tunnistamiseen. Jäsenvaltion määrittämän, mutta enintään kolme vuotta kestävän ajanjakson kuluessa (ajanjakso voi olla pidempi, jos jäsenvaltiossa on erityisen paljon työttömyyttä) jäsenvaltiot varmistavat, että: 1) kaikille työttömille nuorille annetaan uusi mahdollisuus ennen kuin he ovat olleet kuusi kuukautta työttöminä, tarjoamalla heille koulutusta, uudelleenkoulutusta, työharjoittelua, työpaikka tai muu työelämään pääsyä edistävä toimenpide. Tällä pyritään siihen, että he integroituvat tehokkaasti työmarkkinoille; 2) myös työttömille aikuisille annetaan uusi mahdollisuus, ennen kuin he ovat olleet 12 kuukautta työttöminä, jollain edellä mainituista keinoista tai yleisemmin yksilöllisellä ammatinvalinnanohjauksella. Tällä pyritään siihen, että he integroituvat tehokkaasti työmarkkinoille. Nämä ennaltaehkäisevät ja työllistyvyyttä edistävät toimenpiteet olisi yhdistettävä toimiin, joilla edistetään pitkäaikais- työttömien paluuta työelämään. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden olisi edelleen nykyaikaistettava julkisia työvoimapal- velujaan voidakseen toteuttaa mahdollisimman tehokkaasti ennaltaehkäisevää ja aktivoivaa strategiaa. Siirrytään passiivisista aktiivisiin toimenpiteisiin Etuus-, verotus- ja koulutusjärjestelmiä on tarvittaessa tarkistettava ja muutettava niin, että ne aktiivisesti edistävät työllistyvyyttä. Lisäksi järjestelmien olisi oltava vuorovaikutteisia siten, että ne kannustavat palaamaan työmarkki- noille. Jokainen jäsenvaltio: 3) pyrkii antamaan huomattavasti aiempaa useammalle henkilölle mahdollisuuden osallistua aktiivisiin toimenpitei- siin, joilla edistetään heidän työllistyvyyttään ja siten pyritään siihen, että he integroituvat tehokkaasti työmarkki- noille. Jotta koulutusta tai muita vastaavia toimenpiteitä voidaan tarjota yhä useammalle työttömälle, kukin jäsenvaltio asettaa lähtökohtansa mukaisesti tavoitteekseen asteittain saavuttaa kolmen parhaiten onnistuneen jäsenvaltion keskiarvo, kuitenkin vähintään 20 prosenttia; 4) tarkistaa etuus- ja verojärjestelmänsä ja tarvittaessa kohdentaa ne uudelleen — kannustaakseen työttömiä ja työelämän ulkopuolella olevia hakemaan ja ottamaan vastaan työtä tai osallistu- maan työllistyvyyttä edistäviin toimiin ja kannustaakseen työnantajia luomaan uusia työpaikkoja, ja — lisäksi on tärkeää kehittää aktiivista ikääntymistä koskevaa politiikkaa, johon sisältyy asianmukaisia toimenpi- teitä, joilla edistetään muun muassa työkyvyn säilyttämistä, elinikäistä oppimista ja muita joustavia työjärjes- jotta myös ikääntyvät työntekijät voivat pysyä työelämässä ja osallistua siihen aktiivisesti. telyjä, Kehitetään kumppanuuteen perustuvaa toimintatapaa Jäsenvaltioiden toiminta ei yksin riitä takaamaan toivottuja tuloksia työllistyvyyden edistämiseksi. Tästä syystä: 5) työmarkkinaosapuolia kehotetaan omalla vastuun ja toiminnan tasollaan mahdollisimman pian tekemään sopi- muksia, joiden perusteella voidaan lisätä mahdollisuuksia saada koulutusta, työkokemusta ja harjoittelupaikkoja sekä toteuttaa muita toimenpiteitä, joilla voidaan edistää sekä nuorten ja aikuisten työttömien työllistyvyyttä että pääsyä työmarkkinoille; 6) sekä jäsenvaltiot että työmarkkinaosapuolet pyrkivät työvoiman ammattitaidon ja sopeutumiskyvyn parantami- seksi kehittämään mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen erityisesti tieto- ja viestintätekniikan aloilla, ja kukin jäsenvaltio asettaa näistä toimenpiteistä hyötyvien määrää koskevan tavoitteen kansallisen tilanteensa mukaisesti. On erityisen tärkeää tehdä osallistuminen mahdollisimman helpoksi ikääntyville työntekijöille. Helpotetaan siirtymistä koulusta työelämään Nuoren on vaikea päästä työmarkkinoille, jos hän on päättänyt koulunkäyntinsä saamatta työelämään siirtymiseen tarvittavia valmiuksia. Tästä syystä jäsenvaltiot: 7) parantavat koulujärjestelmiensä laatua vähentääkseen huomattavasti koulunkäynnin keskeyttävien nuorten määrää. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös nuoriin, joilla on oppimisvaikeuksia; L 72/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 3. 2000 8) varmistavat, että nuorille annetaan paremmat valmiudet sopeutua teknologian ja talouden muutoksiin ja että heillä on työmarkkinoilla tarvittavia taitoja. Jäsenvaltiot kiinnittävät erityistä huomiota oppisopimus- ja ammatti- koulutusjärjestelmiensä kehittämiseen ja uudistamiseen tarvittaessa yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa, oppilaiden ja opettajien atk-taitojen opetuksen kehittämiseen sekä koulujen tietokoneistamiseen ja oppilaiden Internet-yhteyksien parantamiseen vuoden 2002 loppuun mennessä. Edistetään kaikille avoimia työmarkkinoita Monilla ryhmillä ja henkilöillä on erityisiä vaikeuksia hankkia soveltuva ammattitaito, päästä työmarkkinoille ja pysyä siellä. Tarvitaan yhdenmukaisia politiikkoja, joilla edistetään näiden ryhmien ja henkilöiden osallistumista työmarkki- noille ja torjutaan syrjintää. Kukin jäsenvaltio: 9) kiinnittää erityistä huomiota vammaisten, kansallisten vähemmistöjen ja muiden mahdollisesti toisia huonom- massa asemassa olevien ryhmien ja henkilöiden tarpeisiin ja kehittää ehkäiseviä ja aktiivisia politiikkoja, joilla voidaan edistää heidän osallistumistaan työmarkkinoille. II. KEHITETÄÄN YRITTÄJYYTTÄ Helpotetaan yritysten perustamista ja toimintaa Uusien yritysten perustaminen sekä pienten ja keskisuurten (pk-) yritysten kasvu on olennaista työpaikkojen luomi- seksi ja nuorten koulutusmahdollisuuksien lisäämiseksi. Jäsenvaltioiden on edistettävä tätä kehitystä parantamalla tietoisuutta yrittäjyydestä kaikkialla yhteiskunnassa ja opinto-ohjelmissa. Päämäärän saavuttamiseksi on laadittava selkeät, vakaat ja johdonmukaiset säännöt sekä parannettava riskipääoman markkinoiden kehitysedellytyksiä ja Jäsenvaltioiden pitäisi myös keventää ja yksinkertaistaa pk-yritysten hallinnollisia ja verorasitteita. pääsyä niille. Tällaiset toimintalinjat tukevat myös jäsenvaltioiden pyrkimyksiä puuttua pimeään työhön. Tästä syystä jäsenvaltiot: 10) pyrkivät merkittävästi vähentämään yritysten ja erityisesti pk-yritysten yleiskustannuksia ja hallinnollisia rasit- teita, joita aiheutuu etenkin yritystä perustettaessa ja uusia työntekijöitä palkatessa; 11) edistävät ryhtymistä itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi tarkastelemalla ja pyrkimällä siten vähentämään mahdol- lisia varsinkin vero- ja sosiaaliturvajärjestelmästä johtuvia itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymisen ja pien- yritysten perustamisen esteitä sekä kehittämällä yrittäjäkoulutusta ja erityisesti yrittäjille ja yrittäjiksi aikoville tarkoitettuja tukipalveluita. Hyödynnetään uudet mahdollisuudet luoda työpaikkoja Jos Euroopan unioni haluaa onnistua työllisyyshaasteeseen vastaamisessa, on kaikkia työllistymismahdollisuuksia sekä uutta teknologiaa ja innovaatioita käytettävä tehokkaasti hyväksi. Tästä syystä jäsenvaltiot: 12) edistävät toimenpiteitä, joilla hyödynnetään kaikki mahdollisuudet, joita tarjoutuu uusien työpaikkojen luomi- seksi paikallistasolla ja osuus- ja yhteisötaloudessa ja erityisesti uusilla aloilla, joilla markkinat eivät vielä pysty ja tutkivat tätä vaikeuttavia esteitä voidakseen vähentää niitä. Paikallisten ja alueellisten täyttämään tarpeita, viranomaisten, alueellisten ja paikallisten yhteistyökumppaneiden sekä työmarkkinaosapuolten erityisasema ja vastuu on tunnustettava laajemmin ja sitä on tuettava. Lisäksi olisi hyödynnettävä julkisten työvoimapalvelujen asemaa paikallisten työllistymismahdollisuuksien havaitsemisessa ja paikallisten työmarkkinoiden toiminnan parantamisessa; 13) kehittävät edellytyksiä palvelualan ja teollisuuteen liittyvien palveluiden työllisyyspotentiaalin hyödyntämiseksi uusien ja parempien työpaikkojen luomiseksi muun muassa tietoyhteiskunnan alalla ja ympäristösektorilla. Muutetaan verotusjärjestelmä työllisyyttä edistäväksi Samalla käännetään pitkän aikavälin kehitys, joka on johtanut työn verotuksen ja pakollisten maksujen nousuun 35 prosentista vuonna 1980 yli 42 prosenttiin vuonna 1995. Kukin jäsenvaltio; 14) ottaa tarvittaessa ja oman lähtökohtansa mukaisesti tavoitteekseen vähentää asteittain kokonaisverorasitusta ja soveltuvin osin työhön kohdistuvaa verorasitusta ja välillisiä työvoimakustannuksia etenkin vähän ammattitaitoa vaativan ja heikosti palkatun työn osalta. Tämä ei kuitenkaan saa vaarantaa julkisen talouden tervehdyttämistä tai sosiaaliturvajärjestelmien taloudellista tasapainoa. Kukin jäsenvaltio tutkii tarvittaessa, onko aiheellista ottaa käyttöön energia- tai saastepäästövero tai muu verotustoimenpide. 21. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 72/19 III. PARANNETAAN YRITYSTEN JA NIIDEN TYÖNTEKIJÖIDEN SOPEUTUMISKYKYÄ Nykyaikaistetaan työn organisointia Työn organisoinnin ja työn muotojen nykyaikaistamiseksi pitäisi saada aikaan kiinteä kumppanuus kaikilla soveltu- villa tasoilla (Euroopan, kansallisella, alakohtaisella, paikallisella ja yrityksen tasolla) seuraavasti: 15) työmarkkinaosapuolia kehotetaan neuvottelemaan ja panemaan kaikilla asiaan kuuluvilla tasoilla täytäntöön sopimuksia työn organisoinnin nykyaikaistamiseksi, joustavat työjärjestelyt mukaan lukien. Tavoitteena on tehdä yrityksistä tuottavia ja kilpailukykyisiä sekä saavuttaa tarvittava tasapaino joustavuuden ja työsuhdeturvan välillä. Käsiteltäviä aiheita voisivat esimerkiksi olla koulutus ja uudelleenkoulutus sekä uuden teknologian käyttöönotto, uudet työskentelymuodot ja työaikaan liittyvät asiat, kuten esimerkiksi työajan ilmaiseminen vuotuisena työai- kana, työajan lyhentäminen, ylityön vähentäminen, osa-aikatyön kehittäminen sekä mahdollisuus koulutukseen ja sapattivapaaseen; 16) jokainen jäsenvaltio tarkastelee mahdollisuutta säätää lainsäädännössään joustavammista sopimusmuodoista ja ottaa tässä yhteydessä huomioon sen, että työn muodot vaihtelevat yhä enemmän. Henkilöillä, joilla on tällainen työsopimus, tulisi kuitenkin olla riittävä turva ja parempi ammattiasema yrityksen tarpeiden kanssa yhteensopi- valla tavalla. Tuetaan yritysten sopeutumiskykyä Ammattitaidon parantamiseksi yrityksissä jäsenvaltiot: 17) tarkastelevat, mitkä erityisesti verotuksesta johtuvat esteet vaikeuttavat ja tarvittaessa poistavat tällaiset esteet sekä mahdollisesti antavat verohelpotuksia tai muutoin kannustavat yritysten sisäisen koulutuksen kehittämiseen. Jäsenvaltiot tarkastelevat myös uusia säännöksiä ja tarkistavat olemassa olevaa säännöstöä varmistaakseen, että nämä osaltaan vähentävät työllistyvyyden esteitä ja lisäävät työmarkki- noiden kykyä sopeutua talouden rakennemuutokseen. investointeja henkilöresursseihin, IV. EDISTETÄÄN NAISTEN JA MIESTEN YHTÄLÄISIÄ MAHDOLLISUUKSIA Naisten ja miesten tasa-arvon valtavirtaistaminen (Gender mainstreaming) Naisilla on edelleen erityisiä vaikeuksia päästä työelämään, edetä urallaan ja sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä, ja heidän ansiotasonsa on edelleen alhaisempi kuin miehillä. Tämän vuoksi on tarpeen muun muassa: — varmistaa, että naisille suunnattuja aktiivisia työmarkkinatoimia toteutetaan suhteessa heidän osuuteensa työttö- mistä, — vähentää vero- ja etuusjärjestelmissä olevia tekijöitä, jotka jarruttavat naisten hakeutumista työmarkkinoille, milloin sellaisia havaitaan, — kiinnittää erityistä huomiota seikkoihin, jotka ovat esteenä yksityisyrittäjiksi tai itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi aikoville naisille, — varmistaa, että naiset voivat vapaahtoiselta pohjalta hyötyä joustavista työn muodoista. Tätä varten jäsenvaltiot: 18) ottavat tasa-arvonäkökulman huomioon työllisyysstrategian kaikkia neljää pilaria koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanossa. Jäsenvaltioiden on luotava asianmukaiset tietojenkeruujärjestelmät ja -menettelyt, jotta kehi- tystä voidaan arvioida luotettavasti. Pyritään korjaamaan miesten ja naisten eriarvoisuus Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi osoitettava tahtonsa edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia nostamalla naisten työllisyysastetta. Niiden olisi myös kiinnitettävä huomiota naisten ja miesten määrän epätasapainoon tietyillä aloilla ja tietyissä ammateissa sekä naisten uramahdollisuuksien parantamiseen. Jäsenvaltiot: 19) pyrkivät kaventamaan naisten ja miesten työttömyysasteen välistä eroa tukemalla aktiivisesti naisten työllisyyden lisäämistä ja toteuttavat toimia, jotta naiset ja miehet olisivat tasapainoisesti edustettuina kaikilla aloilla ja kaikissa ammateissa. Ne edistävät periaatetta, jonka mukaan samasta tai samanarvoisesta työstä maksetaan samaa palkkaa, ja pyrkivät vähentämään naisten ja miesten tuloeroja. Naisten ja miesten eriarvoisen aseman korjaami- seksi jäsenvaltiot tarkastelevat mahdollisuuksia käyttää naisten urakehitystä edistäviä toimia nykyistä laajemmin. Sovitetaan yhteen työ- ja perhe-elämä Politiikka, joka koskee sapattivapaita, vanhempainlomaa, osa-aikatyötä ja joustavia työjärjestelyjä, jotka ovat sekä työnantajien että työntekijöiden etujen mukaisia, on erittäin tärkeä sekä naisten että miesten kannalta. Alaa koskevat direktiivit ja työmarkkinaosapuolten sopimukset olisi pantava täytäntöön nopeammin ja niiden soveltamista olisi seurattava säännöllisesti. Käytettävissä on oltava riittävästi laadukkaita hoitopalveluja lapsille ja muille huollettaville, jotta tuetaan naisten ja miesten pääsyä työmarkkinoille ja pysymistä työelämässä. Perhevelvollisuuksien tasapuolinen jakaminen on tässä mielessä ratkaisevan tärkeää. Yhtäläisten mahdollisuuksien vahvistamiseksi ja työmarkkinaosapuolet; jäsenvaltiot L 72/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 3. 2000 20) laativat, toteuttavat ja edistävät perhettä tukevia politiikkoja, joihin kuuluvat kohtuuhintaiset, helposti saatavat ja laadukkaat lastenhoitopalvelut ja muut hoivapalvelut sekä vanhempainlomia ja muita vapaita koskevat järjes- telmät. Helpotetaan paluuta työmarkkinoille Työelämästä poissaolon jälkeen työmarkkinoille palaavien taidot ovat saattaneet vanhentua, vaikeuksia päästä koulutukseen. Jäsenvaltiot: ja heillä voi olla 21) kiinnittävät erityistä huomiota niiden naisten ja miesten asemaan, jotka suunnittelevat paluuta ansiotyöhön oltuaan poissa työelämästä, ja tutkivat tätä varten keinoja poistaa asteittain työelämään paluun esteitä


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0747/00 di Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) alla Commissione. Posti di lavoro che dipendono dall'appartenenza all'UE.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
accession to the European Union
export (EU)
job cuts

text: C 26 E/102 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 26. 1. 2001 Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (12 aprile 2000) La Commissione sostiene con vigore lo sviluppo dell(cid:146)uso di fonti rinnovabili di energia, come quella eolica, e prevede di portare la quota di tali energie al 12 % sul consumo energetico finale entro il 2010. Ci(cid:242) contribuir(cid:224) al conseguimento dell(cid:146)obiettivo di Kyoto che prevede una riduzione dell(cid:146)8 % delle emissioni e ad affrontare altri problemi ambientali come quelli dell(cid:146)acidificazione e dell(cid:146)ozono. Ovviamente, l(cid:146)energia eolica svolge un ruolo importante in tali strategie e nel 1999 Ł stata una delle industrie che ha fatto rilevare la crescita piø rapida. Il ricorso a metodi alternativi per la produzione di energia non esclude, tuttavia, che tali attivit(cid:224) possano esercitare un significativo impatto ambientale in talune situazioni che vanno individuate, valutate e tenute in considerazione nell(cid:146)ambito del processo decisionale. La progetta- zione e la costruzione di parchi eolici dovrebbe tenere conto dei problemi ambientali che potrebbero presentarsi in modo da evitare che ad un problema ambientale se ne sostituisca un altro. Tale valutazione non Ł intesa a limitare o ritardare l(cid:146)uso dell(cid:146)energia eolica ma ad assicurare un approccio corretto dal punto di vista ambientale. La direttiva 97/11/CE che modifica la prima direttiva sulla valutazione dell(cid:146)impatto ambientale (VIA) non fornisce particolari circa la nozione di «centrale eolica». Occorre notare che la logica che sta alla base di tutte le attivit(cid:224) elencate nell(cid:146)allegato II della direttiva 97/11/CE Ł quella secondo cui spetta agli Stati membri stabilire gli elementi (soglie e criteri) al di sopra dei quali Ł probabile che si verifichi un significativo impatto ambientale. Tale definizione pu(cid:242) variare da uno Stato membro all(cid:146)altro a seconda delle rispettive caratteristiche specifiche. In taluni casi una centrale eolica pu(cid:242) consistere di almeno due turbine a vento, che possono provocare un significativo impatto ambientale (ad esempio qualora ubicate in prossimit(cid:224) di un(cid:146)area protetta per gli uccelli), mentre in altri casi le turbine a vento possono essere numerose. Per quanto riguarda i dettagli relativi alle modalit(cid:224) di recepimento da parte dei diversi Stati membri della nozione di «centrale eolica» nell(cid:146)ordinamento nazionale, occorre notare che otto Stati membri, compresa la Germania, non hanno ancora recepito pienamente la direttiva 97/11/CE. La Commissione pertanto non dispone di tutte le informazioni necessarie per formulare una risposta. Secondo le informazioni disponibili una «centrale eolica» viene definita in modi diversi utilizzando una combinazione di soglie e criteri (ad esempio nei Paesi Bassi si parla di centrale eolica quando si Ł in presenza di aerogeneratori con una capacit(cid:224) complessiva pari o superiore a 10 MW all(cid:146)anno o di 10 o piø aerogeneratori; nel Regno Unito si parla di un impianto dotato di piø di due turbine o in cui l(cid:146)altezza del mozzo di una turbina o l(cid:146)altezza di qualsiasi altra struttura superi 15 metri; impianti industriali che producono energia elettrica mediante lo sfruttamento del vento sono soggetti ad un in un(cid:146)area di conservazione naturale sono automaticamente processo di selezione ma se sono ubicati soggetti ad una valutazione di impatto ambientale). in Italia ai sensi della normativa nazionale, tutti gli (2001/C 26 E/122) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0747/00 di Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Posti di lavoro che dipendono dall(cid:146)appartenenza all(cid:146)UE (13 marzo 2000) Il governo britannico ha dichiarato che 3. 445. 000 posti di esportazioni verso l(cid:146)UE. Il dato Ł paragonabile alle stime della Commissione? lavoro dipendono esclusivamente dalle Ha valutato la Commissione quanti posti di quest(cid:146)ultimo non si integrasse ulteriormente nell(cid:146)Unione europea? lavoro sarebbero a rischio nel Regno Unito qualora Risposta data dal sig. Solbes Mira a nome della Commissione (27 aprile 2000) La Commissione non dispone di una stima di quanti posti di lavoro in Gran Bretagna dipendono esclusivamente dalle esportazioni verso la Comunit(cid:224). Non Ł perci(cid:242) in grado di smentire le cifre riferite dal governo britannico. 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/103 La Commissione non ha elaborato stime sul numero di posti di lavoro che potrebbe essere a rischio in Gran Bretagna qualora quest(cid:146)ultima non portasse avanti il processo di integrazione nell(cid:146)Unione. (2001/C 26 E/123) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0749/00 di John McCartin (PPE-DE) alla Commissione (13 marzo 2000) Oggetto: Legislazione olandese sull(cid:146)interruzione volontaria della gravidanza E(cid:146) al corrente la Commissione delle proposte di modifica della legislazione olandese che consentirebbero l(cid:146)aborto al di infermit(cid:224) inabilitante del nascituro? Non ritiene che una norma siffatta sarebbe contraria all(cid:146)articolo 6 dei Trattati? l(cid:224) della ventiquattresima settimana di gravidanza in caso di Risposta data dal sig. Vitorino a nome della Commissione (11 maggio 2000) La Commissione non Ł stata informata e non Ł a conoscenza di proposte di modifica della legislazione olandese volte a consentire un(cid:146)interruzione volontaria della gravidanza oltre la ventiquattresima settimana di gestazione. Ad ogni modo, la Commissione ritiene che non sia opportuno, in generale, dare risposta ad interrogativi puramente ipotetici, come nel caso delle questioni sollevate da proposte legislative che potrebbero essere o non essere presentate. (2001/C 26 E/124) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0751/00 di Theresa Villiers (PPE-DE) al Consiglio (15 marzo 2000) Oggetto: Convenzione di Roma Negli ultimi sei mesi, quali riunioni si sono tenute sulla legislazione proposta in materia di obbligazioni non contrattuali (progetto di comunicazione sulla legge applicabile alle obbligazioni non contrattuali (Roma II)) in vista della sostituzione della Convenzione di Roma? Dove si sono svolte queste riunioni? Hanno i ministri degli Stati membri discusso tale proposta durante l(cid:146)ultimo semestre? In caso di risposta affermativa, in quali occasioni? Inoltre, a quali conclusioni sono giunti? Se invece i ministri non sono stati coinvolti, funzionari di che livello hanno preso parte alle riunioni? Quali funzionari vi hanno preso parte? Quali funzionari e/o servizi del Consiglio sono responsabili dei negoziati su Roma II? E(cid:146) il documento di consultazione interservizi (DG GAI D (99) 495 (cid:129) Comunicazione della Commissione sulla legge applicabile alle obbligazioni non contrattuali), attualmente in circolazione, disponibile in inglese? In caso di risposta affermativa, dove Ł possibile procurarsene una copia? In caso di risposta negativa, perchØ non sono disponibili copie in lingua inglese? Qual Ł il contenuto del documento di consultazione interservizi? Quando saranno noti i risultati di tale consultazione? Sulla proposta, sono stati consultati organismi esterni? In caso di risposta affermativa, quali gruppi sono stati consultati e in che modo sono stati selezionati? Per quando Ł prevista la pubblicazione di una proposta legislativa formale in tale settore e per quando la conclusione del processo legislativo?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0752/00 υποβολή: Theresa Villiers (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Συνθήκη της Ρώμης.

text: 28. 12. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 374 E/149 (2000/C 374 E/175) GRAPTH ERVTHSH E-0752/00 ypobolh·: Theresa Villiers (PPE-DE) prow thn Epitroph· (13 Marti·oy 2000) Ue·ma: Συνθη΄κη της Ρω΄µης Ποιες συνεδρια΄σεις διεξη΄χθησαν κατα΄ τους τελευται΄ους ε΄ξι µη΄νες σχετικα΄ µε την προτεινο΄µενη νοµοθεσι΄α περι΄ των εξωσυµβατικω΄ν ενοχω΄ν (Projet de communication sur la loi applicable aux obligations non-contractuelles (Rome II) (cid:129) Σχε΄διο Ανακοι΄νωσης για το εφαρµοστε΄ο ∆ι΄καιο στις εξωσυµβατικε΄ς ενοχε΄ς (Ρω΄µη ΙΙ)) η οποι΄α θα αντικαταστη΄σει τη Συνθη΄κη της Ρω΄µης; Που΄ ε΄λαβαν χω΄ρα οι ως α΄νω συνεδρια΄σεις; Έχουν µη΄πως διεξαχθει΄ στη δια΄ρκεια των ε΄ξι τελευται΄ων µηνω΄ν συζητη΄σεις µε το Συµβου΄λιο; Εα΄ν ναι, σε ποιες συνεδρια΄σεις και ποια η΄ταν τα πορι΄σµατα στα οποι΄α κατε΄ληξαν; Ποιοι υπα΄λληλοι της Επιτροπη΄ς συµµετει΄χαν στις συνεδρια΄σεις; Ποιοι υπα΄λληλοι και/η΄ υπηρεσι΄α της Επιτροπη΄ς ει΄ναι επιφορτισµε΄νοι µε τη γενικη΄ ευθυ΄νη των διαπραγµατευ΄σεων για τη συνθη΄κη Ρω΄µη ΙΙ; ∆ιατι΄θεται µη΄πως και στα αγγλικα΄ το διυπηρεσιακο΄ ενηµερωτικο΄ ε΄γγραφο που κυκλοφορει΄ αυτε΄ς τις µε΄ρες (DG JAI D (99) 495 (cid:129) Communication de la Commission sur la loi applicable aux obligations non-contractuelles (cid:129) Ανακοι΄νωση της Επιτροπη΄ς για το εφαρµοστε΄ο ∆ι΄καιο στις εξωσυµβατικε΄ς ενοχε΄ς); Εα΄ν ναι, απο΄ που΄ µπορει΄ κανει΄ς να προµηθευθει΄ αντι΄γραφο; Εα΄ν η απα΄ντηση ει΄ναι αρνητικη΄, γιατι΄ δεν διατι΄θεται αντι΄γραφο στα αγγλικα΄; Ποιο ει΄ναι το περιεχο΄µενο του ως α΄νω ενηµερωτικου΄ εγγρα΄φου; Πο΄τε αναµε΄νεται η ε΄κβαση της διαβουλευ΄σεως µεταξυ΄ των υπηρεσιω΄ν; Έχει ζητηθει΄ διαβου΄λευση απο΄ εξωτερικου΄ς φορει΄ς επι΄ της προτα΄σεως αυτη΄ς; Εα΄ν ναι, απο΄ ποιες οµα΄δες ε΄χει ζητηθει΄ η γνω΄µη και πω΄ς ε΄χει γι΄νει η επιλογη΄ τους; Πο΄τε αναµε΄νεται να δηµοσιευθει΄ επι΄σηµη νοµοθετικη΄ προ΄ταση σ(cid:146) αυτο΄ν τον τοµε΄α; Πο΄τε αναµε΄νεται ο΄τι θα ολοκληρωθει΄ η σχετικη΄ νοµοθετικη΄ διαδικασι΄α; Apa·nthsh toy k. Vitorino ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Aprili·oy 2000) Στο΄χος του σχεδι΄ου Ρω΄µη II για το εφαρµοστε΄ο ∆ι΄καιο στις εξωσυµβατικε΄ς ενοχε΄ς δεν ει΄ναι το΄σο η αντικατα΄σταση της Συ΄µβασης της Ρω΄µης για το εφαρµοστε΄ο ∆ι΄καιο στις συµβατικε΄ς ενοχε΄ς, ο΄σο η συµπλη΄ρωση΄ της. Το σχε΄διο συζητη΄θηκε αρκετε΄ς φορε΄ς απο΄ οµα΄δα εργασι΄ας στο Συµβου΄λιο, µεταξυ΄ Ιουλι΄ου 1998 και Οκτωβρι΄ου 1999. Αυτε΄ς οι συζητη΄σεις ε΄χουν διακοπει΄ προσωρινα΄ για να δοθει΄ χρο΄νος στην Επιτροπη΄ να κα΄νει σχετικη΄ προ΄ταση. Το ε΄γγραφο στο οποι΄ο αναφε΄ρεται το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Ευρ. Κοινοβουλι΄ου αφορα΄ εσωτερικο΄ ε΄γγραφο για τα αποτελε΄σµατα διυπηρεσιακω΄ν συζητη΄σεων που ε΄χουν ως στο΄χο ε΄να ε΄γγραφο που προορι΄ζεται για δηµο΄σια συζη΄τηση. Η Επιτροπη΄ δεν προτι΄θεται να προτει΄νει σχετικη΄ νοµοθεσι΄α πριν την ολοκλη΄ρωση της διαδικασι΄ας της δηµο΄σιας συζη΄τησης. Η Επιτροπη΄ συ΄ντοµα θα λα΄βει απο΄φαση κατα΄ πο΄σο και πο΄τε αυτο΄ το ε΄γγραφο θα εγκριθει΄. (2000/C 374 E/176) GRAPTH ERVTHSH E-0763/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow to Symboy·lio (15 Marti·oy 2000) Ue·ma: Η παραγωγη΄ Agent Orange απο΄ την ευρωπαι¤κη΄ χηµικη΄ βιοµηχανι΄α Την Τρι΄τη 22 Φεβρουαρι΄ου, ο Βε΄λγος υφυπουργο΄ς αναπτυξιακη΄ς συνεργασι΄ας µε το Βιετνα΄µ δη΄λωσε ο΄τι η χω΄ρα του ε΄φερε ευθυ΄νη ε΄ναντι του βιετναµικου΄ λαου΄ λο΄γω της µαζικη΄ς χρησιµοποι΄ησης Agent Orange ως χηµικου΄ ο΄πλου απο΄ τον αµερικανικο΄ στρατο΄. Κατα΄ την α΄ποψη΄ του η βελγικη΄ χηµικη΄ βιοµηχανι΄α ενε΄χετο στην παραγωγη΄ του εν λο΄γω µε΄σου καταστροφη΄ς της βλα΄στησης στο Βε΄λγιο. Παρα΄ ταυ΄τα, την Παρασκευη΄ 25 Φεβρουαρι΄ου η Οµοσπονδι΄α των βιοµηχανιω΄ν κατεργασι΄ας χηµικω΄ν προι¤ο΄ντων (Fedichem) διε΄ψευσε ρητω΄ς τη συµµετοχη΄ της βελγικη΄ς χηµικη΄ς βιοµηχανι΄ας στην παραγωγη΄ Agent Orange


title: Statistics in focus. External trade No 7/2000. Malta and the EU.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Malta
economic statistics
trade balance
trading operation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0655/00 af Michel Rocard (PSE) til Rådet. Konventionen om Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) om de værste former for børnearbejde (nr. 182).

eurovoc_concepts:
EU Member State
International Labour Organisation
child labour
common foreign and security policy
ratification of an agreement

text: 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/27 Det regionale bruttonationalprodukt er en syntetisk indikator for produktionsaktiviteten i et omr(cid:229)de. Det er derfor velegnet til at m(cid:229)le niveauet for erhvervsudviklingen i et omr(cid:229)de. BNP pr. indbygger udtrykt i kłbekraftstandarder og beregnet p(cid:229) NUTS II-niveau er et kriterium, der siden 1988 anvendes til at bestemme, hvilke m(cid:229)l 1-omr(cid:229)der der er stłtteberettigede. I henhold til n(cid:230)vnte forordnings artikel 3 fastlagde Kommissionen den 1. juli 1999 listen over de omr(cid:229)der, der er stłtteberettigede under m(cid:229)l 1. Listen er gyldig indtil 31. december 2006. Under disse omst(cid:230)ndigheder p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen ikke at foresl(cid:229) andre kriterier for bestemmelse af retten til stłtte under m(cid:229)l 1 i perioden 2000-2006 end dem, der er vedtaget af R(cid:229)det efter aftale med Parlamentet. Ved fordelingen af de finansielle bevillingsrammer mellem de omr(cid:229)der, der er stłtteberettigede under m(cid:229)l 1, er der i łvrigt taget hensyn til andre kriterier end det regionale BNP pr. indbygger. Det g(cid:230)lder s(cid:229)ledes arbejdslłshedsraten. Kommissionen głr det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der i forbindelse med m(cid:229)l 2 (omr(cid:229)der under omstilling) i n(cid:230)vnte forordnings artikel 4 er fastsat en r(cid:230)kke andre kriterier end BNP pr. indbygger, som kan tjene til begrunde, at de foresl(cid:229)ede omr(cid:229)der bliver stłtteberettigede. (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/031) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0655/00 af Michel Rocard (PSE) til R(cid:229)det (13. marts 2000) Om: Konventionen om Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) om de v(cid:230)rste former for błrne- arbejde (nr. 182) ILO vedtog i juni 1999 en ny konvention om de v(cid:230)rste former for błrnearbejde (nr. 182). Hvilke medlemsstater har ratificeret denne konvention? Agter R(cid:229)dets nuv(cid:230)rende formandskab at tr(cid:230)ffe foranstaltninger med det form(cid:229)l at fremme ratificeringen af denne konvention snarest muligt i alle medlemsstaterne? Svar (10. juli 2000) Ved udgangen af marts 2000 havde Det Forenede Kongerige, Finland og Irland ratificeret n(cid:230)vnte konvention. Herudover har to andre europ(cid:230)iske stater og syv ikke-europ(cid:230)iske stater ratificeret konven- tionen. I Spanien er ratifikationsinstrumentet til behandling i parlamentet. Formandskabet understreger, at det er vigtigt, at denne konvention ratificeres af s(cid:229) mange stater som muligt, og minder om, at den helt enest(cid:229)ende blev enstemmigt vedtaget af Den Internationale Arbejdskon- ference i 1999, og at den spiller en betydelig rolle i bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at forbedre forholdene for verdens błrn. Formandskabet er klar over forskellene i medlemsstaternes ratifikationsprocedurer, men vil benytte de midler, det har til sin r(cid:229)dighed, for over for medlemsstaterne at understrege nłdvendigheden og betydningen af, at denne vigtige konvention snarest ratificeres


title: QUESTION ÉCRITE E-0765/00 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Réforme fiscale en Afrique australe.

eurovoc_concepts:
Botswana
EU aid
Lesotho
Namibia
Swaziland
aid programme
tax reform

text: 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/39 (2001/C 46 E/044) QUESTION (cid:201)CRITE E-0765/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (13 mars 2000) Objet: RØforme fiscale en Afrique australe Dans sa rØponse (cid:224) la question E-2382/99 (1), le Commissaire Nielson indique que «la CommunautØ est disposØe (cid:224) aider le Botswana, le Lesotho, la Namibie et le Swaziland (cid:224) mettre en (cid:156)uvre la rØforme fiscale nØcessaire (cid:224) la diversification de leurs sources de revenus». De cette maniŁre, ces pays pourront absorber les consØquences financiŁres de l(cid:146)accord de libre Øchange conclu entre la CommunautØ et l(cid:146)Afrique du Sud. quelles mesures concrŁtes la Commission envisage-t-elle de prendre pour aider a) le Botswana, b) le 1. Lesotho, c) la Namibie et d) le Swaziland dans leur entreprise de rØforme fiscale? comment la Commission compte-t-elle mettre ces rØformes en (cid:156)uvre a) au Botswana, b) au Lesotho, 2. c) en Namibie et d) au Swaziland? quand la Commission entamera-t-elle la mise en (cid:156)uvre de ces mesures a) au Botswana, b) au 3. Lesotho, c) en Namibie et d) au Swaziland? Quand cette rØforme sera-t-elle achevØe? (1) JO C 280 E du 3. 10. 2000, p. 36. RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (13 avril 2000) La Commission souhaiterait assurer (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que la CommunautØ est disposØe (cid:224) aider le Botswana, le Lesotho, la Namibie et le Swaziland (cid:224) mettre en (cid:156)uvre leur rØforme fiscale, conformØment au calendrier et aux prioritØs que ces pays se sont eux-mŒmes fixØs. Il convient de rappeler que, selon les prØvisions, l(cid:146)application de l(cid:146)accord de commerce, de dØveloppement et de coopØration ne devrait avoir aucune rØpercussion d(cid:146)ordre fiscal ou financier sur l(cid:146)Øconomie des pays en question avant l(cid:146)annØe 2006. Les rØductions tarifaires consenties par l(cid:146)Afrique du Sud ne deviendront effectives que six ans aprŁs l(cid:146)entrØe en vigueur de l(cid:146)accord, mais la baisse des droits n(cid:146)interviendra, dans la plupart des cas, que vers la fin de la pØriode transitoire de douze ans. La rØforme fiscale prØvue au Botswana, au Lesotho, en Namibie et au Swaziland ne devrait pas Œtre uniquement envisagØe dans la perspective des consØquences financiŁres Øventuelles de l(cid:146)accord de commerce, de dØveloppement et de coopØration; il importe de tenir compte Øgalement des rØpercussions possibles des nØgociations en cours sur la rØforme de l(cid:146)union douaniŁre de l(cid:146)Afrique australe (SACU) et des nØgociations commerciales liØes (cid:224) l(cid:146)organisation d(cid:146)une zone de libre Øchange entre les (cid:201)tats membres de la CommunautØ de dØveloppement de l(cid:146)Afrique australe (CDAA). La Commission Ølabore actuellement un programme d(cid:146)aide en coopØration Øtroite avec les quatre pays dont il est question. La premiŁre phase comprendra l(cid:146)analyse des problŁmes d(cid:146)adaptation induits par la libØralisation des Øchanges, ainsi que la mise au point d(cid:146)actions visant (cid:224) tirer parti des nouvelles perspectives offertes et venant s(cid:146)ajouter aux efforts requis par le nØcessaire processus d(cid:146)adaptation. La mise en (cid:156)uvre de cette premiŁre phase, estimØe (cid:224) six millions d(cid:146)euros, est prØvue sur une pØriode de trois ans, de janvier 2001 (cid:224) dØcembre 2003. La seconde phase comportera un ensemble de mesures appelØ (cid:224) aider le secteur privØ (cid:224) renforcer sa compØtitivitØ par l(cid:146)introduction de techniques nouvelles, l(cid:146)amØlioration des mØthodes de gestion et de travail ainsi que le recyclage de la main d(cid:146)(cid:156)uvre; il est Øgalement prØvu de dØfinir, le cas ØchØant, des programmes transitoires d(cid:146)aide en matiŁre budgØtaire dans le contexte de plans macroØconomiques cohØrents. Une troisiŁme phase pourrait mettre l(cid:146)accent sur la mise en (cid:156)uvre de tels programmes


title: Avis du Conseil du 13 mars 2000 relatif au programme de stabilité actualisé du Portugal pour le période 2000-2004

eurovoc_concepts:
Portugal
economic policy
economic stabilisation
gross domestic product
public finance

text: 18. 4. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 111/3 AVIS DU CONSEIL du 13 mars 2000 relatif au programme de stabilitØ actualisØ du Portugal pour le pØriode 2000-2004 (2000/C 111/03) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:201)ENNE, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, vu le rŁglement (CE) no 1466/97 du Conseil du 7 juillet 1997 relatif au renforcement de la surveillance des positions budgØ- taires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques Øconomiques (1), et notamment son article 5, para- graphe 3, vu la recommandation de la Commission, aprŁs consultation du ComitØ Øconomique et financier, A RENDU LE PR(cid:201)SENT AVIS: qui couvre actualisØ le Conseil a examinØ le programme de Le 13 mars 2000, stabilitØ la pØriode du Portugal, 2000-2004. Le Conseil note avec satisfaction que le taux de croissance de l’Øconomie portugaise a ØtØ supØrieur (cid:224) la moyenne de l’Union europØenne et que les rØformes structu- relles mises en (cid:156)uvre ont contribuØ (cid:224) ces bons rØsultats. Le Conseil se fØlicite Øgalement du fait que les objectifs en matiŁre de dØficit pour 1998 et 1999 figurant dans le programme de stabilitØ initial ont ØtØ respectØs, en dØpit d’une croissance un peu plus faible que prØvu. Le programme actualisØ prØvoit un comblement progressif du dØficit des administrations publiques: le dØficit, qui Øtait de 2 % du PIB en 1999, serait entiŁrement rØsorbØ en 2004. Le scØnario macroØconomique du programme actualisØ repose, pour la pØriode 2000-2004, sur une hypothŁse de croissance moyenne annuelle de 3‰ % de l’Øconomie portugaise, soit un quart de point de pourcentage de plus que dans le programme initial. Cette croissance devrait principalement Œtre alimentØe par le dynamisme de la demande intØrieure, avec une contri- bution des exportations nettes qui reste nØgative, ce qui risque d’aggraver des dØsØquilibres extØrieurs dØj(cid:224) importants. Tout en reconnaissant qu’une croissance annuelle moyenne de 3‰ % n’est pas une hyothŁse particuliŁrement ambitieuse pour un pays en rattrapage comme le Portugal, le Conseil estime nØan- moins que le scØnario de croissance retenu dans le programme repose principalement sur la demande intØrieure, les investis- sements constituant sa composante la plus dynamique; en invite le gouvernement portugais (cid:224) consØquence, surveiller (cid:224) l’Øvolution macroØconomique prendre des mesures correctives si nØcessaire. Outre un effort pour renforcer la compØtitivitØ, qui supposerait notamment de modØrer les hausses de salaire et de prendre des mesures struc- turelles, cela pourrait exiger un resserrement de la politique budgØtaire afin de freiner le dynamisme de la demande intØ- rieure. Øtroitement le Conseil et En ce qui concerne les finances publiques, le Conseil note que les bons rØsultats enregistrØs pour le dØficit en 1999 (et en 1998) s’expliquent principalement par des rentrØes fiscales supØrieures aux prØvisions, du fait notamment d’une croissance les fiscales et tirØe par la demande intØrieure. Ces recettes meilleures que prØvu ont permis de compenser les dØpassements significatifs enregistrØs au niveau des dØpenses primaires courantes, princi- palement imputables (cid:224) un dØrapage des dØpenses dans le secteur de la santØ et (cid:224) une forte hausse des salaires publics. Selon l’actualisation, les dØpenses recettes primaires devraient continuer (cid:224) cro(cid:238)te fortement en 2000, et ce n’est qu’au terme de cette annØe qu’une trŁs lØgŁre diminu- tion est projetØe. Le Conseil considŁre que la mise en (cid:156)uvre de cette stratØgie d’assainissement devrait aller dans le sens des grandes orientations des politiques Øconomiques, comme il l’avait dØj(cid:224) soulignØ dans son avis sur le programme initial (2). De plus, le Conseil estime que la rØduction du ratio dØpenses primaires courantes/PIB aprŁs l’an 2000 serait atteinte de maniŁre plus efficace et crØdible en Ølargissant le champ des efforts de ma(cid:238)trise des dØpenses. Le Conseil considŁre que, dans le programme de stabilitØ actua- lisØ portugais, la position budgØtaire qui accompagne l’objectif de moyen terme pour le dØficit est conforme aux exigences du pacte de stabilitØ et de croissance. Selon les projections, ce n’est, toutefois, qu’aprŁs 2002 que le solde budgØtaire atteindra la position minimale requise: le Conseil rØitŁre donc la recom- mandation dØj(cid:224) formulØe dans son avis sur le programme initial, selon laquelle la rØduction du ratio du dØficit doit Œtre obtenue plus rapidement, en vue d’accro(cid:238)tre la marge de sØcu- ritØ dont doit pouvoir disposer le Portugal pour laisser jouer les stabilisateurs automatiques en cas de ralentissement conjonc- turel. Les autoritØs portugaises doivent tout mettre en (cid:156)uvre pour obtenir des rØsultats meilleurs que ceux projetØs. De plus, le Conseil invite le gouvernement portugais (cid:224) respecter intØ- gralement son objectif de dØficit pour 2000, en particulier moyennant un contr(cid:244)le strict des dØpenses; (cid:224) cet Øgard, le Conseil constate avec satisfaction que certains crØdits avaient ØtØ gelØs dans le budget 2000: si cela s’avŁre nØcessaire pour atteindre l’objectif, il estime que ces crØdits ne doivent pas Œtre dØpensØs. Le Conseil se fØlicite des mesures de rØformes structurelles et budgØtaires projetØes que dØcrit le programme actualisØ. Ces mesures sont globalement conformes aux recommandations des grandes orientations des politiques Øconomiques. La mise en (cid:156)uvre de la nouvelle loi fondamentale encadrant la procØ- dure budgØtaire et la nouvelle loi sur les rØgimes lØgaux de retraite apparaissent comme les plus urgentes de ces rØformes. Les mesures annoncØes dans le domaine des soins de santØ, qui visent (cid:224) amØliorer les contr(cid:244)les sur les dØpenses et leur effica- citØ, sont Øgalement nØcessaires pour soutenir le processus d’assainissement budgØtaire. Une mise en (cid:156)uvre rapide et dØter- minØe de ces rØformes, dont certaines Øtaient dØj(cid:224) annoncØes dans le programme initial, s’avŁre donc indispensable pour renforcer la crØdibilitØ globale de la stratØgie de politique Øconomique du gouvernement portugais. (1) JO L 209 du 2. 8. 1997, p. 1. (2) JO C 68 du 11. 3. 1999, p. 2


title: 2000/221/EC: Council Decision of 13 March 2000 appointing a Greek alternate member of the Committee of the Regions

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
Greece
appointment of staff

text: L 71/22 EN Official Journal of the European Communities 18. 3. 2000 II (Acts whose publication is not obligatory) COUNCIL COUNCIL DECISION of 13 March 2000 appointing a Greek alternate member of the Committee of the Regions (2000/221/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 263 thereof, Having regard to the Council Decision of 26 January 1998 (1) appointing the members and alternate members of the Committee of the Regions, Whereas: A seat as an alternate member of the Committee of the Regions has become vacant following the death of Mr Philippos Amiridis, a Greek member, as notified to the Council on 7 February 2000, Having regard to the proposal from the Greek Government, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Sole Article Mr Mihail Stylianidis shall be appointed an alternate member of the Committee of the Regions to replace Mr Philippos Amiridis for the remainder of the latter's term of office, which runs until 25 January 2002. Done at Brussels, 13 March 2000. For the Council The President J. PINA MOURA (1) OJ L 28, 4. 2. 1998, p. 19