title: Särskild rapport nr 9/2000 om transeuropeiska nät (TEN) - telekommunikation, samt kommissionens svar

eurovoc_concepts:
EU initiative
development policy
information policy
telecommunications
trans-European network

text: 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN S˜RSKILD RAPPORT nr 9/2000 om transeuropeiska n(cid:228)t (TEN) (cid:150) telekommunikation, samt kommissionens svar (i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (2000/C 166/01) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Punkt Sida INLEDNING. SAMMANFATTNING AV DE HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSERNA. REVISIONSR˜TTENS GRANSKNING. TEN-TELEKOMS OCH D˜RMED SAMMANH(cid:214)RANDE ¯TG˜RDERS BETYDELSE F(cid:214)R BUDGETEN. TRANSEUROPEISKA TELEKOMMUNIKATIONSN˜T (TEN-TELEKOM). Politiken f(cid:246)r TEN. Allm(cid:228)nna regler f(cid:246)r TEN. Anv(cid:228)ndning av resurser och sammanfattning av resultaten. 1995 (cid:229)rs riktlinjer f(cid:246)r Euro-ISDN. F(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r Euro-ISDN 1993(cid:150)95. Euro-ISDN-projekt. Nya riktlinjer fr(cid:229)n 1997. F(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r de nya riktlinjerna. Projekt inom ramen f(cid:246)r de nya riktlinjerna fr(cid:229)n 1997. Gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder med andra program. Utv(cid:228)rdering av resultat. SAMORDNING MED SAMMANH(cid:214)RANDE ¯TG˜RDER. Telekommunikation och forskningspolitiken. Strukturfondernas betydelse. EIB:s och EIF:s betydelse. Instrument f(cid:246)r samordning. De schematiska planerna. 1 2(cid:150)11 12 13 14(cid:150)45 14(cid:150)15 16(cid:150)17 18(cid:150)20 21(cid:150)31 23(cid:150)25 26(cid:150)31 32(cid:150)37 34(cid:150)36 37 38(cid:150)39 40(cid:150)45 46(cid:150)67 47(cid:150)48 49(cid:150)51 52(cid:150)53 54(cid:150)67 55(cid:150)56 3 3 3 4 4 4 4 5 7 7 7 8 8 9 10 10 11 11 11 13 14 14 C 166/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 Punkt Sida KommittØer och samordning genom kommissionen. 57(cid:150)61 Konsultationsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)r projekt. 62(cid:150)66 S(cid:228)rskild gemensam arbetsgrupp f(cid:246)r avdelningarna. 67 SLUTSATS OCH REKOMMENDATIONER. 68(cid:150)71 LISTA (cid:214)VER TEKNISKA TERMER. Kommissionens svar. 14 15 16 16 18 19 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/3 INLEDNING 1. Telekommunikation (cid:228)r ett omr(cid:229)de som utvecklas och f(cid:246)r(cid:228)nd- ras snabbt. Genom Internet och World Wide Web skapas en bra kommunikations- och informationsmetod f(cid:246)r industrin och med- borgarna. I denna rapport granskas utvecklingen och genomf(cid:246)r- andet av EU:s riktlinjer f(cid:246)r programmet f(cid:246)r transeuropeiska n(cid:228)t och telekommunikationer (i forts(cid:228)ttningen ben(cid:228)mnt TEN-Telekom) och de (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rts p(cid:229) omr(cid:229)det. SAMMANFATTNING AV DE HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSERNA 2. De allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r transeuropeiska n(cid:228)t som riktas till storskaliga infrastruktur(cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r mindre l(cid:228)mpade f(cid:246)r TEN- Telekom, som fr(cid:228)mjar projekt n(cid:228)ra marknaden f(cid:246)r telematiska till- l(cid:228)mpningar och tj(cid:228)nster (punkterna 16(cid:150)17). 3. Kommissionens bed(cid:246)mning och rapportering av resultaten av programmet TEN-Telekom var inte utt(cid:246)mmande (punkterna 18, 36, 38 och 56). 4. Kommissionens beskrivning av st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna inom ramen f(cid:246)r TEN-Telekom i dess olika rapporter som samfinansiering av genomf(cid:246)rbarhetsstudier (cid:228)r missledande eftersom man slutit avtal om projekt som omfattar verksamhet som str(cid:228)cker sig (cid:246)ver flera (cid:229)r snarare (cid:228)n enbart studier (punkterna 20 och 25). 5. Det finns likheter med det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r forsk- ning, teknisk utveckling och demonstration inom telematiksys- tem av allm(cid:228)nt intresse som (cid:228)ven kan finansiera genomf(cid:246)rbar- hetsstudier n(cid:228)ra marknaden, valideringsprov och pilotprojekt, dock till l(cid:228)gre st(cid:246)dniv(cid:229)er (punkterna 20 och 48). 6. EU:s r(cid:229)dgivnings- och beslutsfattandef(cid:246)rfarande f(cid:246)r fastst(cid:228)l- lande av riktlinjerna tog i tv(cid:229) fall tv(cid:229) (cid:229)r. Detta (cid:228)r inte f(cid:246)renligt med kraven hos en innovativ och h(cid:246)gdynamisk sektor. De f(cid:246)rsta rikt- linjerna var inaktuella redan innan de tr(cid:228)dde i kraft eftersom de fokuserades p(cid:229) en s(cid:228)rskild typ av teknologi och projekt inom ramen f(cid:246)r de nya riktlinjerna som p(cid:229)b(cid:246)rjades sent (punkterna 21, 28 b och 32). 7. Kommissionen genomf(cid:246)rde endast en granskning av avtal p(cid:229) platsen. I detta sammanhang avsl(cid:246)jades v(cid:228)sentliga oriktigheter. Revisionsr(cid:228)ttens granskning av en st(cid:246)rre avtalspart visade att inte alla f(cid:246)rpliktelser i avtalet hade uppfyllts (punkterna 29(cid:150)31). 8. Utv(cid:228)rderingen av TEN-Telekom avsl(cid:246)jade brister: en extern utv(cid:228)rdering efter halva tiden gjordes f(cid:246)r sent f(cid:246)r att kunna p(cid:229)verka urvalet av de projekt som p(cid:229)b(cid:246)rjades 1999 i enlighet med de nya riktlinjerna och kommissionen har inte genomf(cid:246)rt n(cid:229)gon full- st(cid:228)ndig unders(cid:246)kning av det fortl(cid:246)pande behovet av st(cid:246)d till pro- jekt n(cid:228)ra marknaden inom ramen f(cid:246)r TEN-Telekom (punk- terna 40(cid:150)45). 9. De f(cid:246)rb(cid:228)ttringar som gjordes av nationella infrastrukturer p(cid:229) telekommunikationsomr(cid:229)det med hj(cid:228)lp av strukturfonderna lade liten utstr(cid:228)ckning tonvikten p(cid:229) den transeuropeiska endast i dimensionen, t. ex. genom fr(cid:228)mjande av de investeringar som kr(cid:228)vs f(cid:246)r de nationella n(cid:228)tverkens samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)ga och drifts- kompatibilitet (punkterna 49(cid:150)51). 10. Kommissionens samordning av TEN-Telekom med annan EU-verksamhet p(cid:229) omr(cid:229)det var inte tillr(cid:228)ckligt utvecklad f(cid:246)r att underl(cid:228)tta synergi och undvika m(cid:246)jligheten till (cid:246)verlappning. I varje fall d(cid:228)r st(cid:246)d till genomf(cid:246)rbarhetsstudier och pilotprojekt n(cid:228)ra marknaden beviljas b(cid:246)r det tydligt framg(cid:229) att de s(cid:228)rskilda m(cid:229)len f(cid:246)r dessa typer av (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r v(cid:228)lmotiverade och att det (cid:228)r osannolikt att de kan uppn(cid:229)s utan EU-bidrag. Revisionsr(cid:228)tten p(cid:229)pekar att telekommunikationssektorn f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r mycket konkurrenskraftig och v(cid:228)xer snabbt utan st(cid:246)rre bidrag fr(cid:229)n n(cid:229)gon k(cid:228)lla som en f(cid:246)ljd av liberaliseringen av sektorn och utvecklingen av mobilkommunikation (punkterna 55(cid:150)56 och 62(cid:150)68). 11. Kommissionen har inte utvecklat n(cid:229)gon tydlig strategi f(cid:246)r strukturfonderna vad g(cid:228)ller liberalisering av marknaden och pri- vatisering av telekommunikation. Den genomf(cid:246)rde utbetalningar fr(cid:229)n strukturfonderna till telekommunikation trots att det p(cid:229)gick ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande mot medlemsstaten i fr(cid:229)ga f(cid:246)r att denna underl(cid:229)tit att inf(cid:246)rliva direktiv om liberalisering av marknaden (punkterna 57(cid:150)61). REVISIONSR˜TTENS GRANSKNING 12. EU:s riktlinjer f(cid:246)r TEN-Telekom syftar bland annat till att uppr(cid:228)tta och utveckla transeuropeiska n(cid:228)t och fr(cid:228)mja tillg(cid:229)ngen till dessa (se punkt 14). Granskningen g(cid:228)llde i vilken m(cid:229)n kom- missionen lyckats med att genomf(cid:246)ra dessa riktlinjer och deras samordning med relaterade (cid:229)tg(cid:228)rder inom forskningsprogrammet och strukturfonderna. Uppgifter om st(cid:246)d till projekt f(cid:246)r telekom- munikation erh(cid:246)lls (cid:228)ven fr(cid:229)n Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF). En granskning av utbe- talningarna till den fr(cid:228)msta st(cid:246)dmottagaren f(cid:246)r TEN-Telekom genomf(cid:246)rdes i syfte att granska f(cid:246)rvaltningen p(cid:229) platsen. C 166/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 TEN-TELEKOMS OCH D˜RMED SAMMANH(cid:214)RANDE ¯TG˜RDERS BETYDELSE F(cid:214)R BUDGETEN terna och som preciseras i riktlinjerna, (cid:148). s(cid:228)rskilt genom genomf(cid:246)rbarhetsstudier, l(cid:229)negarantier eller r(cid:228)ntesubventioner. (cid:148). 13. I denna rapport syftar termen (cid:148)TEN-Telekom(cid:148) p(cid:229) artikel B5(cid:150)7 2 0 (cid:148)Transeuropeiska telekommunikationsn(cid:228)t(cid:148) i budgeten (finan- siella (cid:229)taganden p(cid:229) 115 miljoner ecu 1993(cid:150)1998). Termen (cid:148)utgif- ter i f(cid:246)rbindelse med TEN-Telekom(cid:148) avser samtliga utgifter f(cid:246)r telekommunikation som inte finansierats inom ramen f(cid:246)r artikel B5(cid:150)7 2 0 i budgeten. Dessa omfattar forsknings(cid:229)tg(cid:228)rder (3 668 miljoner ecu, varav 2 084 miljoner ecu f(cid:246)r informationsteknik), (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r strukturfonderna (de planerade utgif- terna f(cid:246)r perioden 1994(cid:150)1999 uppg(cid:229)r till ca 2 000 miljoner ecu), l(cid:229)n fr(cid:229)n EIB (10 860 miljoner ecu f(cid:246)r 1993(cid:150)1998) och de belopp som t(cid:228)ckts genom l(cid:229)negarantier fr(cid:229)n EIF (697 miljoner ecu f(cid:246)r 1993(cid:150)1998). TRANSEUROPEISKA TELEKOMMUNIKATIONSN˜T (TEN-TELEKOM) Politiken f(cid:246)r TEN 14. N(cid:228)r F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen (Maastrichtf(cid:246)rdraget) tr(cid:228)dde i kraft 1993 lades en ny avdelning XII som innefattade artiklarna 129b, c och d till EG-f(cid:246)rdraget under rubriken (cid:148)Trans- europeiska n(cid:228)t(cid:148) (1). Som ett resultat d(cid:228)rav f(cid:246)reskrivs att EU skall: Allm(cid:228)nna regler f(cid:246)r TEN 16. I r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2236/95 fastsl(cid:229)s allm(cid:228)nna regler f(cid:246)r gemenskapens finansiella st(cid:246)d p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r transeuropeiska n(cid:228)t f(cid:246)r infrastrukturerna p(cid:229) transport-, telekommunikations- och energiomr(cid:229)det (2). I artikel 4 f(cid:246)reskrivs typerna av st(cid:246)d: a) Samfinansiering av studier r(cid:246)rande projekten, inklusive f(cid:246)r- studier, genomf(cid:246)rbarhetsstudier, utv(cid:228)rderingar och annat tek- niskt bist(cid:229)nd till s(cid:229)dana studier. EU:s andel av finansieringen f(cid:229)r normalt inte (cid:246)verskrida 50 % av den totala kostnaden f(cid:246)r en studie. b) R(cid:228)ntesubventioner till l(cid:229)n som beviljas av EIB eller av andra finansiella organ. c) Bidrag till premier f(cid:246)r garantier f(cid:246)r l(cid:229)n fr(cid:229)n EIF eller andra finansiella organ. d) N(cid:228)r en tillfredsst(cid:228)llande motivering kan l(cid:228)ggas fram f(cid:229)r st(cid:246)d till investeringar ges som direkt subvention. a) Bidra till att uppr(cid:228)tta och utveckla transeuropeiska n(cid:228)t f(cid:246)r infrastrukturerna inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna (artikel 129b. 1). e) En kombination av de m(cid:246)jligheter som n(cid:228)mns i a-d som inte (cid:246)verstiger 10 % av den totala investeringskostnaden f(cid:246)r ett projekt. b) Fr(cid:228)mja de nationella n(cid:228)tens samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)ga och driftskom- patibilitet (artikel 129b. 2). c) Fr(cid:228)mja tilltr(cid:228)det till s(cid:229)dana n(cid:228)t (artikel 129b. 2). d) Ta h(cid:228)nsyn till behovet av att f(cid:246)rbinda (cid:246)ar, inlandsomr(cid:229)den och randomr(cid:229)den med gemenskapens centrala omr(cid:229)den (arti- kel 129b. 2). I artikel 129c f(cid:246)reskrivs hur EU skall f(cid:246)rfara vid genomf(cid:246)r- 15. andet av dessa uppgifter. Gemenskapen: a) skall st(cid:228)lla upp en serie riktlinjer som omfattar m(cid:229)l, priorite- ringar och huvudlinjer f(cid:246)r de (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)rutses n(cid:228)r det g(cid:228)ller de transeuropeiska n(cid:228)ten; i dessa riktlinjer skall projekt av gemensamt intresse preciseras, b) skall genomf(cid:246)ra de (cid:229)tg(cid:228)rder som kan visa sig n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla n(cid:228)tens driftskompatibilitet, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)l- ler teknisk standardisering, c) kan st(cid:246)dja medlemsstaternas ekonomiska satsningar p(cid:229) pro- jekt av gemensamt intresse som finansieras av medlemssta- (1) Numera avdelning XV, artiklarna 154(cid:150)156 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen. Enligt kommissionen har endast instrument a anv(cid:228)nts f(cid:246)r TEN- Telekom. 17. Dessa allm(cid:228)nna regler f(cid:246)r TEN (cid:228)r inriktade p(cid:229) infrastruk- tur(cid:229)tg(cid:228)rder i st(cid:246)rre skala f(cid:246)r vilka gemenskapen f(cid:246)rs(cid:246)ker tillhan- dah(cid:229)lla incitament, fr(cid:228)mst genom samfinansiering av genomf(cid:246)r- barhetsstudier och erbjudande av st(cid:246)d i samband med s(cid:246)kandet efter l(cid:228)mpliga finansieringsm(cid:246)jligheter. De allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r TEN (cid:228)r dock mindre l(cid:228)mpade f(cid:246)r TEN-Telekom (3) eftersom TEN- Telekom inte ger n(cid:229)got st(cid:246)d till infrastrukturprojekt. De TEN- Telekom-projekt som finansieras av kommissionen inom ramen f(cid:246)r de till(cid:228)mpliga riktlinjerna (se punkterna 21 och 32) avser huvudsakligen utvecklingen av system och tj(cid:228)nster p(cid:229) omr(cid:229)den som utbildning, h(cid:228)lsa, transport, kultur, turism och elektronisk handel. (2) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allm(cid:228)nna regler f(cid:246)r gemenskapens finansiella st(cid:246)d p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r transeuropeiska n(cid:228)t (EGT L 228 23. 9. 1995, s. 1). (3) De senaste (cid:228)ndringarna av de allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r TEN (cid:228)ndrar inte detta. R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2236/95 (cid:228)ndrades genom Europa- parlamentets och r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 1655/1999 av den 19 juli 1999 (EGT L 197, 29. 7. 1999, s. 1). ˜ndringarna syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra till- l(cid:228)mpningen av den befintliga f(cid:246)rordningen fr(cid:228)mst f(cid:246)r st(cid:246)rre infra- strukturprojekt, till exempel genom inf(cid:246)rande av ett fler(cid:229)rigt v(cid:228)gle- dande program av vilket framg(cid:229)r den totala omfattningen av TEN- st(cid:246)det till dessa st(cid:246)rre infrastrukturprojekt eller genom anv(cid:228)ndning av en begr(cid:228)nsad del av TEN-budgeten f(cid:246)r deltagande i riskkapitalfinan- siering av infrastruktur f(cid:246)r TEN. 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/5 Anv(cid:228)ndning av resurser och sammanfattning av resultaten 18. ¯tagandena och betalningarna f(cid:246)r TEN-Telekom under perio- den 1993(cid:150)98 framg(cid:229)r av tabell 1. Revisionsr(cid:228)tten har analyserat de (cid:229)tg(cid:228)rder som finansierats. Kommissionen har sj(cid:228)lv inte gjort n(cid:229)gon utf(cid:246)rlig unders(cid:246)kning av samtliga studier och projekt som finansierats f(cid:246)r TEN-Telekom. Tabell 1 ¯taganden och betalningar under artikel B5(cid:150)7 2 0 (cid:148)Transeuropeiska telekommunikationsn(cid:228)t(cid:148) 1993(cid:150)1998 ¯taganden Betalningar (miljoner ecu) 1993 1994 1995 1996 1997 1998 4,1 17,8 22,6 16,1 26,6 27,4 Totalt 114,6 K(cid:228)lla: Kommissionen, Sincom. 0,9 8,6 11,1 14,2 17,6 13,5 65,9 19. Tabell 2 visar att bidrag utgick till 143 studier och projekt till ett sammanlagt belopp av 103,2 miljoner ecu under perioden 1993(cid:150)98. Detta motsvarar ett genomsnittligt bidrag p(cid:229) 722 000 ecu per projekt. De 143 projekten valdes ut efter 16 meddelanden om ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ng och anbudsinfordringar. De tre st(cid:246)dkategorierna (riktlinjerna f(cid:246)r Euro-ISDN fr(cid:229)n 1995, de nya riktlinjerna fr(cid:229)n 1997 och gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder) visas i tabell 2 och granskas mer utf(cid:246)rligt under nedanst(cid:229)ende punkter. 11,4 mil- joner ecu (10 % av samtliga medel) anv(cid:228)ndes till administrativa och tillh(cid:246)rande (cid:229)tg(cid:228)rder (expertsammantr(cid:228)den, konferenser och kongresser, informations(cid:229)tg(cid:228)rder och publikationer samt studier), vilket i genomsnitt motsvarar 1,9 miljoner ecu per (cid:229)r. 1997 fast- st(cid:228)lldes f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen en gr(cid:228)ns p(cid:229) 1 miljoner ecu i budgeten f(cid:246)r s(cid:229)dana st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder. 1998 h(cid:246)jdes den till 1,2 miljoner ecu. 20. Trots att kommissionen endast utf(cid:246)rde (cid:148)genomf(cid:246)rbarhets- studier(cid:148) r(cid:246)rande TEN-Telekom tolkade man termen i vidare bem(cid:228)r- kelse eftersom m(cid:229)nga av genomf(cid:246)rbarhetsstudierna innefattar fler(cid:229)rig verksamhet s(cid:229)som utveckling av pilotprojekt och f(cid:228)ltf(cid:246)r- s(cid:246)k. S(cid:229)dana projekt klassas som projektfinansiering p(cid:229) forsknings- omr(cid:229)det. Forskningsprogrammet f(cid:246)r telematiksystem av allm(cid:228)nt intresse (1) kan (cid:228)ven finansiera genomf(cid:246)rbarhetsstudier, valide- ringsprov och pilotprojekt, men s(cid:229)dana projekt ligger dock inte s(cid:229) n(cid:228)ra marknaden som de som h(cid:246)r till TEN-Telekom (se punkt 48). F(cid:246)r b(cid:229)de forskningsprojekt och TEN-Telekom- (cid:148)stu- dier(cid:148) anv(cid:228)nder sig kommissionen av ett standardiserat forsknings- avtal. De godtagbara kostnaderna kan omfatta samtliga eller vil- ken som helst av f(cid:246)ljande kostnadskategorier: personal, utrustning, st(cid:246)d till tredje part, resor och uppeh(cid:228)lle, konsumtionsvaror, data- behandling och allm(cid:228)nna omkostnader. (1) R(cid:229)dets beslut 94/801/EG av den 23 november 1994 om ett s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r forskning, teknisk utveckling och demonstration inom telematiksystem av allm(cid:228)nt intresse (1994(cid:150)1998) (EGT L 334, 22. 12. 1994). ¯tg(cid:228)rderna forts(cid:228)tter under det femte ramprogrammet f(cid:246)r forskning f(cid:246)r perioden 1998(cid:150)2002 som en del av den nya (cid:246)ver- gripande strukturen. Systematisk (cid:246)versikt (cid:246)ver studier och projekt inom ramen f(cid:246)r TEN-Telekom 1993(cid:150)1998 Tabell 2 Datum och EGT-nr F(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r meddelandet om ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ng/anbudsinfordran Antal utvalda studier/projekt Avslutade Ej avslutade Totalt EU-bidrag (ecu) (cid:216)-kostnader f(cid:246)r studien/projekten (ecu) I (cid:150) Riktlinjer f(cid:246)r Euro-ISDN A. F(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r Euro-ISDN 1993(cid:150)95 27. 3. 93, C 205 26. 3. 94, C 89 27. 7. 94, C 207 6. 5. 95, C 114 2. 8. 95, C 198 1. 9. 95, C 227 Genomf(cid:246)rbarhetsstudier Euro-ISDN Genomf(cid:246)rbarhetsstudier Euro-ISDN Genomf(cid:246)rbarhetsstudier Euro-ISDN Genomf(cid:246)rbarhetsstudier Euro-ISDN Genomf(cid:246)rbarhetsstudier Euro-ISDN (TEN) F(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder Euro-ISDN Deltotal I A B. Euro-ISDN projekt 13. 4. 96, C 107 3. 8. 96, C 226 15. 3. 97, C 84 7. 8. 97, C 152 Euro-ISDN-projekt inom ramen f(cid:246)r TEN-Telekommunikation Studier med avseende p(cid:229) infrastrukturer p(cid:229) telekommunikationsomr(cid:229)det Euro-ISDN-projekt inom ramen f(cid:246)r TEN-Telekommunikation Studie av situationen f(cid:246)r Euro-ISDN II (cid:150) Nya riktlinjer fr(cid:229)n 1997 A. F(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder 24. 7. 93, C 200 F(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder TEN-IBK Deltotal I B B. Projekt inom ramen f(cid:246)r de nya riktlinjerna 15. 1. 98, C 10 14. 3. 98, C 79 14. 3. 98, C 79 Projekt av allm(cid:228)nt intresse: n(cid:228)t Projekt f(cid:246)r st(cid:246)d och samordning Projekt av allm(cid:228)nt intresse: allm(cid:228)nna tj(cid:228)nster och till(cid:228)mpningar III (cid:150) Gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder med andra program 6. 6. 96, C 162 17. 12. 96, C 381 Fr(cid:228)mjande av SMF, turistreklam och handel via Internet Projekt f(cid:246)r multimedia p(cid:229) utbildningsomr(cid:229)det Deltotal II B Deltotal III Total 11 5 10 1 4 11 42 3 1 4 14 60 11 5 10 (1) 1 (2) 4 14 45 (3) 10 2 (4) 12 1 25 14 9 2 20 31 15 13 28 1 689 600 2 487 100 4 886 400 97 800 1 759 900 9 486 300 153 600 497 420 488 640 97 800 439 975 677 593 20 407 100 453 491 16 384 300 753 900 9 165 300 147 000 1 638 430 376 950 763 775 147 000 26 450 500 1 058 020 18 012 500 1 286 607 8 320 800 1 123 300 17 027 800 924 533 561 650 851 390 26 471 900 853 932 2 865 000 9 021 600 191 000 693 969 11 886 600 424 521 143 103 228 600 721 878 3 3 7 2 12 21 9 2 20 31 15 13 28 83 (1) Dessutom finansierades tre studier med st(cid:246)d av artikel B5(cid:150)4 0 1 i budgeten (fastst(cid:228)llande och inf(cid:246)rande av en gemenskapspolitik p(cid:229) post- och telekommunikationsomr(cid:229)det). (2) Dessutom finansierades tv(cid:229) studier med st(cid:246)d av artikel B5(cid:150)4 0 1 i budgeten. (3) Tv(cid:229) projekt lades ner. (4) Dessutom finansierades tre studier med st(cid:246)d av artikel B5(cid:150)4 0 1 i budgeten. K(cid:228)lla: Europeiska revisionsr(cid:228)tten p(cid:229) grundval av lagstiftningen f(cid:246)r TEN-Telekom och listor (cid:246)ver projekt fr(cid:229)n kommissionen. C 1 6 6 / 6 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 1 5 6 2 0 0 0 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/7 1995 (cid:229)rs riktlinjer f(cid:246)r Euro-ISDN 21. ISDN har st(cid:229)tt i centrum f(cid:246)r gemenskapens politik p(cid:229) tele- kommunikationsomr(cid:229)det sedan 1984. I december 1986 offentlig- gjorde r(cid:229)det en rekommendation om det samordnade inf(cid:246)randet av ISDN i Europeiska gemenskapen (1). Trots att detta (cid:229)tagande str(cid:228)cker sig l(cid:229)ngt tillbaka i tiden antogs de riktlinjer (2) som f(cid:246)re- skrivs i artikel 129c i EG-f(cid:246)rdraget inte f(cid:246)rr(cid:228)n den 9 november 1995, mer (cid:228)n tv(cid:229) (cid:229)r efter kommissionens f(cid:246)rslag (1 september 1993). D(cid:229) den tid som anv(cid:228)ndes f(cid:246)r beslutsprocessen inte l(cid:228)m- pade sig f(cid:246)r ett h(cid:246)gdynamiskt omr(cid:229)de som telekommunikations- sektorn p(cid:229)b(cid:246)rjade kommissionen snarast programmet p(cid:229) en (cid:148)ad hoc(cid:148)-grund. 22. De projekt av allm(cid:228)nt intresse som beskrivs i bilaga II till riktlinjerna utg(cid:246)r inte faktiska projekt utan allm(cid:228)nna omr(cid:229)den av intresse (t. ex. Euro-ISDN f(cid:246)r utbildning, fortbildning, forskning eller h(cid:228)lsov(cid:229)rd). F(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r Euro-ISDN 1993(cid:150)1995 23. Under de f(cid:246)rsta (cid:229)ren f(cid:246)r TEN-Telekom (1993(cid:150)1995) bevilja- des EU-bidrag f(cid:246)r 45 projekt (31 genomf(cid:246)rbarhetsstudier och 14 f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder, se tabell 2) till ett sammanlagt belopp av 20,4 miljoner ecu, innan m(cid:229)len och prioriteringarna f(cid:246)r fastst(cid:228)l- lande av vilka projekt som var av allm(cid:228)nt intresse hade f(cid:229)tt r(cid:228)tts- lig grund. 45 projekt valdes s(cid:229)ledes ut och subventionerades innan de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga riktlinjerna fastst(cid:228)lldes i enlighet med artikel 129c i f(cid:246)rdraget. 24. Under de fem f(cid:246)rsta anbudsinfordringarna ingick kommis- sionen avtal om genomf(cid:246)rbarhetsstudier p(cid:229) ett stort antal (cid:228)mnes- omr(cid:229)den, d(cid:228)ribland en rad marknadsunders(cid:246)kningar betr(cid:228)ffande Euro-ISDN (3). Kommissionen kunde inte dokumentera hur dessa studier hade anv(cid:228)nts. Vidare finansierades inom ramen f(cid:246)r tv(cid:229) av anbudsinfordringarna (fr(cid:229)n juli 1994 och maj 1995) sammanlagt fem studier inom ramen f(cid:246)r artikel B5(cid:150)4 0 1 i budgeten (4). Detta visar att kommissionen trots att initiativtagarna till projekten i fr(cid:229)ga hade svarat med anbud inom ramen f(cid:246)r Euro-ISDN hade antagit ett (cid:148)flexibelt(cid:148) h(cid:229)llningss(cid:228)tt och beslutat finansiera vissa projekt fr(cid:229)n en annan budgetpost. 25. Det sista meddelandet om ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ng som offentlig- gjordes av kommissionen innan riktlinjerna tr(cid:228)dde i kraft beteck- nades inte l(cid:228)ngre som (cid:148)genomf(cid:246)rbarhetsstudier(cid:148) utan hade f(cid:246)r f(cid:246)r- (1) R(cid:229)dets rekommendation av den 22 december 1986 om det samord- nade inf(cid:246)randet av ett tj(cid:228)nsteintegrerat digitalt n(cid:228)t (ISDN) i gemen- skapen (EGT L 382, 31. 12. 1986, s. 36). (2) Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut nr 2717/95/EG av den 9 novem- ber 1995 om riktlinjer f(cid:246)r att utveckla Euro-ISDN (det tj(cid:228)nsteintegre- rade digitala n(cid:228)tet) till ett transeuropeiskt n(cid:228)t (EGT L 282, 24. 11. 1995, s. 16). Inklusive data(cid:246)verf(cid:246)ring, elektronisk post, terminaler, n(cid:228)tadministra- tion, fj(cid:228)rr(cid:246)vervakning och fj(cid:228)rrskydd. Studier av potentiella till(cid:228)mp- ningar och utredningar av Euro-ISDN:s inflytande genomf(cid:246)rdes ocks(cid:229) f(cid:246)r kommissionens r(cid:228)kning. (4) Artikel B5(cid:150)4 0 1 i budgeten (cid:148)Fastst(cid:228)llande och inf(cid:246)rande av en gemenskapspolitik p(cid:229) post- och telekommunikationsomr(cid:229)det(cid:148). (3) sta g(cid:229)ngen titeln (cid:148)f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder(cid:148) (5), f(cid:246)r vilka kostnaderna f(cid:246)r pilotf(cid:246)rs(cid:246)k och f(cid:228)ltf(cid:246)rs(cid:246)k skulle finansieras med upp till 50 %. Projekten i fr(cid:229)ga avs(cid:229)g anv(cid:228)ndningen av Euro-ISDN i samband med ett stort antal till(cid:228)mpningar (6). TEN-Telekom finansierade s(cid:229)ledes inte l(cid:228)ngre enbart rena studier, utan (cid:228)ven genomf(cid:246)randet av pilotprojekt. Euro-ISDN-projekt 26. Enligt artikel 3 i de riktlinjer f(cid:246)r Euro-ISDN som fastst(cid:228)lldes i november 1995 var ISDN avsett att utvecklas som ett f(cid:246)rsta trans- europeiskt n(cid:228)t och ett element i (cid:148)de samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)ns- terna(cid:148). Utvecklingen var avsedd att genomf(cid:246)ras i form av (cid:148)projekt av allm(cid:228)nt intresse(cid:148) (dvs. omfatta omr(cid:229)den av allm(cid:228)nt intresse). 27. Mellan den 13 april 1996 och den 7 augusti 1997 offentlig- gjordes tv(cid:229) meddelanden om ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ngar och tv(cid:229) anbuds- infordringar f(cid:246)r Euro-ISDN som ett transeuropeiskt telekommu- nikationsn(cid:228)t. Sammanlagt 25 projekt valdes ut f(cid:246)r st(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r TEN-Telekom (till ett totalt belopp av 26,5 miljoner ecu, se tabell 2). Tv(cid:229) studier (753 900 ecu) erh(cid:246)ll ett st(cid:246)d p(cid:229) 100 % i strid med de allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r TEN. Ytterligare tre studier finansierades ocks(cid:229) till 100 % under artikel B5(cid:150)4 0 1 i 1996 (cid:229)rs budget ist(cid:228)llet f(cid:246)r inom ramen f(cid:246)r TEN-Telekom (B5(cid:150)7 2 0), trots att de av kommissionen presenterades som TEN-Telekom-projekt p(cid:229) dess listor (cid:246)ver projekt. 28. Projekten (cid:228)r varje (cid:229)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en granskning av kommis- sionen. I regel p(cid:229)g(cid:229)r (cid:148)studiefasen(cid:148) av projekten under en period av tv(cid:229) (cid:229)r, s(cid:229) att de finansiella och tekniska aspekterna av en studie (studie av situationen f(cid:246)r Euro-ISDN) och endast tre Euro-ISDN- projekt (GTS, No problems och Medsalus) hade fullf(cid:246)ljts. En granskning av slutrapporterna f(cid:246)r dessa projekt f(cid:246)ranleder ett antal kommentarer: a) Det tv(cid:229)(cid:229)riga projektet (cid:148)Global Telecommunications Services(cid:148) (GTS) omfattade sammanlagt utgifter f(cid:246)r gemenskapen p(cid:229) 0,4 miljoner ecu f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av nya till(cid:228)mpningar f(cid:246)r tele- kommunikationer p(cid:229) IT-omr(cid:229)det f(cid:246)r (cid:229)taganden i Grekland. I projektet ingick omfattande marknadsunders(cid:246)kningar inom f(cid:246)retagssektorn, en genomf(cid:246)rbarhetsstudie och den senare installationen och pilotdriften av (cid:229)tta telekommunikationsno- der. Till deltagarna i projektet h(cid:246)rde ett privat grekiskt tele- kommunikationsf(cid:246)retag som betraktade projektet som en mycket lyckad investering eftersom man kunde r(cid:228)kna med stora vinster och projektet bidrog till att beh(cid:229)lla en ledande st(cid:228)llning bland grekiska f(cid:246)retag som gett sig in p(cid:229) den libera- liserade marknaden f(cid:246)r n(cid:228)ttj(cid:228)nster med merv(cid:228)rde. Under dylika omst(cid:228)ndigheter kan det ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas huruvida gemen- skapsst(cid:246)d var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. b) Projektet (cid:148)No Problems(cid:148) (Non-proprietary reliable electronic mail system), som erh(cid:246)ll ett gemenskapsbidrag p(cid:229) 1,5 miljo- ner ecu genomf(cid:246)rdes i (cid:214)sterrike i syfte att utveckla nya (5) Meddelande om ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ng f(cid:246)r f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r Euro-ISDN (EGT C 227, 1. 9. 1995, s. 14). (6) Anv(cid:228)ndning av Euro-ISDN inom h(cid:228)lsosektorn, sammankoppling av trafikupplysningscentraler, h(cid:246)gre distansstudier, som en plattform f(cid:246)r distansarbete eller elektronisk handel f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (SMF). C 166/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 elektroniska tj(cid:228)nster f(cid:246)r elektronisk handel och e-postomr(cid:229)det. Ett av de ursprungliga syftena med projektet var att bidra till fr(cid:228)mjandet av ISDN i egenskap av transeuropeiskt telekom- munikationsn(cid:228)t. N(cid:228)r projektet p(cid:229)b(cid:246)rjades blev det dock tyd- ligt att Internet var den dominerande tekniken och i syfte att h(cid:229)lla den tekniska bilagan till avtalet aktuell (cid:228)ndrades avtalet och en strategi inriktad p(cid:229) Internet utvecklades. Trots att ISDN visade sig vara ett v(cid:228)rdefullt instrument f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till Inter- net utg(cid:246)r projektet dock ett bevis p(cid:229) att riktlinjerna f(cid:246)r Euro- ISDN hade lett till en alltf(cid:246)r stark koncentration p(cid:229) en s(cid:228)rskild teknik. Dessutom konstaterade projektledaren att andra f(cid:246)re- tag redan anv(cid:228)nde sig av en av till(cid:228)mpningarna i fr(cid:229)ga i kom- mersiellt syfte innan genomf(cid:246)rbarhetsstudien av Euro-ISDN hade avslutats. c) Syftet med projektet (cid:148)Medsalus(cid:148) i Spanien var att uppr(cid:228)tta ett Euro-ISDN-baserat n(cid:228)t f(cid:246)r h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd i Medelhavs- omr(cid:229)det. M(cid:246)jlighet till tre slags samarbete p(cid:229) l(cid:229)ngdistans mel- lan h(cid:228)lsospecialister och h(cid:228)lsocenter erbjuds: fj(cid:228)rrdiagnos, dis- tansstudier och teleinformation. Det var oklart huruvida denna tj(cid:228)nst har gjorts tillg(cid:228)nglig. 29. De enda kontroller som kommissionen genomf(cid:246)rde p(cid:229) plat- sen g(cid:228)llde tv(cid:229) av fyra parter i avtalet (cid:148)Digital content for culture(cid:148) (utbetalat belopp: 0,5 miljoner ecu) som tillh(cid:246)r det europeiska kulturarvet (en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver inventarierna i museer p(cid:229) Inter- net). Det konstaterades att det inte gjorts n(cid:229)gra tillfredsst(cid:228)llande framsteg i arbetet. N(cid:228)stan samtliga projekt hade lagts ut p(cid:229) under- entreprenad av den huvudsaklige avtalsparten utan kommissio- nens vetskap och i strid med avtalsvillkoren. Hursomhelst kom standardprogramvaror ut p(cid:229) marknaden s(cid:229) att delar av projektet blev (cid:246)verfl(cid:246)diga. Den huvudsaklige underentrepren(cid:246)ren, en firma i Sydafrika, var inte i st(cid:229)nd att bevisa att man arbetat med pro- jektet (f(cid:246)rutom att man presenterade fakturor). I augusti 1998 utf(cid:228)rdade kommissionen ett krav p(cid:229) (cid:229)terbetalning av st(cid:246)rre delen av de utbetalade beloppen (1). I oktober 1998 betalade den huvud- saklige avtalsparten in det belopp som skulle (cid:229)terbetalas, inklusive de fordringar som avs(cid:229)g de n(cid:228)rst(cid:229)ende avtalsparterna (totalt 301 292 ecu); den andra avtalsparten har inte betalat (148 382 ecu) och kommissionen har vidtagit r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att driva in betalningen. I syfte att skaffa fram ytterligare uppgifter om resultatet av 30. avtal genomf(cid:246)rde revisionsr(cid:228)tten en granskning p(cid:229) platsen av den fr(cid:228)msta uppdragstagaren p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r TEN-Telekom (2). Upp- dragstagaren utf(cid:246)rde inte arbetet med hj(cid:228)lp av sin egen personal utan anv(cid:228)nde sig av personal fr(cid:229)n n(cid:228)rst(cid:229)ende bolag. Eftersom samtliga l(cid:246)ner betalades ut av de n(cid:228)rst(cid:229)ende bolagen och var ok(cid:228)nda f(cid:246)r uppdragstagaren redovisades de belopp som tagits upp i budgeten inf(cid:246)r kommissionen ist(cid:228)llet f(cid:246)r de faktiska belop- pen. Detta borde inte ha accepterats av kommissionen. Vidare lade uppdragstagaren ofta ut delar av sitt arbete p(cid:229) underentre- prenad till externa konsulter utan att kommissionen i f(cid:246)rv(cid:228)g god- k(cid:228)nt detta. Detta var inte i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med uppdragstaga- rens skyldigheter. (1) Ans(cid:246)kan omfattar (cid:228)ven ytterligare ett projekt inom ramen f(cid:246)r pro- grammet Info 2000 med samma uppdragstagare. ˜ven i detta fall konstaterades felaktiga ans(cid:246)kningar om ers(cid:228)ttning av kostnader. (2) France Telecom Expertel deltog i 11 avtal med ett gemenskapsbidrag p(cid:229) sammanlagt 7,9 miljoner ecu. 31. De fel som konstaterats under revisionsr(cid:228)ttens och kommis- sionens granskningar av projekt i medlemsstaterna visar att det kan f(cid:246)rekomma betydande fel och oriktigheter som f(cid:246)rblir oupp- t(cid:228)ckta utan kontroller p(cid:229) platsen. Nya riktlinjer fr(cid:229)n 1997 32. Den 17 juni 1997 tr(cid:228)dde nya riktlinjer f(cid:246)r TEN-Telekom i kraft samtidigt med riktlinjerna f(cid:246)r Euro-ISDN. Det tog (cid:228)ven denna g(cid:229)ng tv(cid:229) (cid:229)r att anta de nya riktlinjerna efter att kommis- sionen lade fram ett f(cid:246)rsta f(cid:246)rslag den 7 juni 1995 (3). Enligt de nya riktlinjerna (4) (cid:228)r ISDN endast ett f(cid:246)rsta steg. F(cid:246)rutom att st(cid:246)dja Euro-ISDN f(cid:246)reskriver de st(cid:246)d till n(cid:228)t f(cid:246)r integrerad bred- bandskommunikation, mobila tj(cid:228)nster och satellittj(cid:228)nster. De fast- st(cid:228)ller fortfarande allm(cid:228)nna omr(cid:229)den och teman f(cid:246)r projekten av allm(cid:228)nt intresse. 33. Riktlinjerna fastst(cid:228)ller (cid:228)ven en ny plan f(cid:246)r transeuropeiska n(cid:228)t p(cid:229) telekommunikationsomr(cid:229)det. Det r(cid:246)r sig om en tredelad modell som omfattar basn(cid:228)t, allm(cid:228)nna tj(cid:228)nster och till(cid:228)mp- ningar (5). En ytterligare nyhet bestod i ett (cid:229)rligt arbetsprogram som utarbetats av kommissionen och som mer utf(cid:246)rligt anger vilka projekt som (cid:228)r av allm(cid:228)nt intresse samt (cid:228)ven syftar till att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att prioriteringarna f(cid:246)r projekt av allm(cid:228)nt intresse h(cid:229)l- ler j(cid:228)mna steg med den tekniska utvecklingen. F(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r de nya riktlinjerna 34. I sitt meddelande fr(cid:229)n den 22 juli 1993 till r(cid:229)det och Euro- paparlamentet (6) fastslog kommissionen behovet av f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r integrerad bredbandskommunikation (IBK). Efter en anbudsinfordran i juli 1993 undertecknades avtal f(cid:246)r 14 projekt. De grundl(cid:228)ggande villkoren och specifikationerna f(cid:246)r pilotn(cid:228)t f(cid:246)r asynkront (cid:246)verf(cid:246)ringstillst(cid:229)nd unders(cid:246)ktes s(cid:228)r- skilt. I mitten av 1994 f(cid:246)rl(cid:228)ngdes elva av dessa projekt och bred- bandsf(cid:246)rs(cid:246)k genomf(cid:246)rdes i n(cid:228)ra anslutning till forskningsprojek- tet JAMES (7). I september 1995 beviljades en andra f(cid:246)rl(cid:228)ngning f(cid:246)r nio projekt och dessa f(cid:246)rs(cid:246)k avslutades definitivt mellan december 1996 och april 1997 (8). 35. De f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r TEN-Telekom IBK str(cid:228)ckte sig s(cid:229)ledes (cid:246)ver en period p(cid:229) tre (cid:229)r. Det sammanlagda gemen- skapsbidraget till de 14 projekten uppgick som framg(cid:229)r av tabell 2 till 18,0 miljoner ecu, varav 1,9 miljoner ecu f(cid:246)r fas I, 7,8 miljoner ecu f(cid:246)r fas II och 8,3 miljoner ecu f(cid:246)r fas III. EU (3) F(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut om en serie riktlin- jer f(cid:246)r transeuropeiska telen(cid:228)t (EGT C 302, 14. 11. 1995, s. 23). (4) Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut nr 1336/97/EG av den 17 juni 1997 om en serier riktlinjer f(cid:246)r transeuropeiska telen(cid:228)t (EGT L 183, 11. 7. 1997, s. 12). (5) Treskiktsmodellen f(cid:246)rklaras i bilaga I till riktlinjerna. (6) KOM(93) 372 slutlig. (7) Inom ramen f(cid:246)r de s(cid:228)rskilda forskningsprogrammen ACTS, Telematik och Esprit deltog 18 europeiska n(cid:228)toperat(cid:246)rer i detta projekt samt utvecklade och inf(cid:246)rde ATM-sammankopplingar. (8) Slutrapport om f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder inom omr(cid:229)det f(cid:246)r transeuro- peiska n(cid:228)t: Integrerad bredbandskommunikation, KOM(1998) 45 slut- lig. 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/9 finansierade 100 % av studiekostnaderna och 50 % av f(cid:246)rs(cid:246)ks- kostnaderna f(cid:246)r dessa projekt. De allm(cid:228)nna regler f(cid:246)r TEN som tr(cid:228)dde i kraft i september 1995 och som innebar en gr(cid:228)ns p(cid:229) 50 % av de totala kostnaderna f(cid:246)r en studie och h(cid:246)gst 10 % av den totala investeringskostnaden f(cid:246)r ett projekt borde ha till(cid:228)mpats p(cid:229) projekten under fas III, vilket ger vid handen att (cid:246)ver 3 miljoner ecu f(cid:246)r mycket har betalats ut. 36. Trots att f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r integrerad bredbands- kommunikation finansierades av TEN-Telekom ingick de inte i (cid:229)rsrapporterna om de transeuropeiska n(cid:228)ten (1), vilket var fallet med alla (cid:246)vriga f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder. De uppgifter som presen- terades av kommissionen i rapporten om TEN-Telekom var s(cid:229)le- des ofullst(cid:228)ndiga. Projekt inom ramen f(cid:246)r de nya riktlinjerna fr(cid:229)n 1997 37. Ett meddelande om ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ng inom ramen f(cid:246)r de nya riktlinjerna offentliggjordes den 15 januari 1998, tv(cid:229) ytterli- gare meddelanden den 14 mars 1998 (2). Tabell 3 visar resultaten av urvalsf(cid:246)rfarandet. Totalt 160 ans(cid:246)kningar erh(cid:246)lls, av vilka 31 projekt valdes ut och erh(cid:246)ll ett bidrag fr(cid:229)n EU p(cid:229) 26,4 miljoner ecu. Det relativt stora antalet f(cid:246)rslag som erh(cid:229)llits kan delvis till- skrivas det faktum att det inte fanns n(cid:229)gra ytterligare medel till- g(cid:228)ngliga f(cid:246)r 1998 f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda programmet f(cid:246)r telematik- forskning, varf(cid:246)r man s(cid:246)kte efter alternativa finansieringsk(cid:228)llor. De f(cid:246)rsta (cid:229)tg(cid:228)rderna p(cid:229)b(cid:246)rjades i b(cid:246)rjan av 1999 och kommer inte att fullf(cid:246)ljas f(cid:246)rr(cid:228)n 2000 eller 2001. Resultat av 1998 (cid:229)rs urval av projekt i enlighet med de nya riktlinjerna f(cid:246)r TEN-Telekom Tabell 3 Antal f(cid:246)rslag Antal utvalda projekt ¯taganden miljoner ecu % Allm(cid:228)nna tj(cid:228)nster (t. ex. Internettelefoni, mobila satellittj(cid:228)nster, dataskydds- tj(cid:228)nster) Till(cid:228)mpningar: Utbildning och undervisning Kulturarv Till(cid:228)mpningar och tj(cid:228)nster Transport och r(cid:246)rlighet Milj(cid:246)v(cid:229)rd och krishantering H(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd Information om st(cid:228)der och regioner N(cid:228)t: Satellitn(cid:228)t (t. ex. f(cid:246)r omr(cid:229)dena h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rd och filmarkiv) Mobila n(cid:228)t (p(cid:229) omr(cid:229)dena transport och multimedia) Global utveckling av och samverkan mellan n(cid:228)t 31 16 11 26 14 7 16 11 10 4 4 St(cid:246)d och samordning K(cid:228)lla: Kommissionen. 10 160 Totalt 5 1 2 6 3 1 2 (cid:151) 7 2 (cid:151) 2 31 5,2 19,7 1,0 0,7 4,5 1,6 0,5 3,5 (cid:151) 6,6 1,7 (cid:151) 1,1 3,8 2,6 17,0 6,1 1,9 13,3 (cid:151) 25,0 6,4 (cid:151) 4,2 26,4 100 (1) Enligt artikel 16 i de allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r TEN m(cid:229)ste kommissionen sammanst(cid:228)lla en (cid:229)rlig verksamhetsrapport till Europaparlamentet, r(cid:229)det, Ekonomiska och sociala kommittØn och RegionkommittØn. (2) EGT C 10, 15. 1. 1998, s. 16 (basn(cid:228)t), EGT C 79, 14. 3. 1998, s. 15 (all- m(cid:228)nna tj(cid:228)nster och till(cid:228)mpningar), idem, s. 14 (st(cid:246)d- och samord- nings(cid:229)tg(cid:228)rder). C 166/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 Gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder med andra program 38. I artikel 5 i de allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r TEN fastsl(cid:229)s: (cid:148)De finan- siella medel som avses i denna f(cid:246)rordning (cid:228)r normalt inte avsedda f(cid:246)r projekt eller projektfaser som f(cid:229)r st(cid:246)d ur andra finansierings- k(cid:228)llor som belastar gemenskapens budget(cid:148). Trots detta bidrar pro- grammet TEN-Telekom till 28 projekt till ett totalt belopp av 11,9 miljoner ecu inom ramen f(cid:246)r tv(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rs tillsammans med andra program. Inget av projekten hade avslu- tats den 31 december 1998. Den f(cid:246)rsta gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden g(cid:228)llde fr(cid:228)mjandet via Internet av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (SMF), turistreklam och handel. I meddelandet om ans(cid:246)knings- omg(cid:229)ng (1) klargjordes inte att TEN-Telekom deltog i (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r SMF inom turismsektorn. Det sades endast att (cid:229)tg(cid:228)rderna finansierades av initiativen f(cid:246)r informationssamh(cid:228)llet och av den reserv f(cid:246)r tekniskt st(cid:246)d som anslagits f(cid:246)r gemenskapsinitiativet f(cid:246)r SMF. 39. Den andra (cid:229)tg(cid:228)rden r(cid:246)r multimedieverksamhet p(cid:229) utbild- ningsomr(cid:229)det. 1995 hade kommissionen inr(cid:228)ttat en arbetsgrupp f(cid:246)r multimediabaserade utbildningsprogram, vilken f(cid:246)reslog att gemenskapens olika program i h(cid:246)gre grad skulle sammanfo- gas (2). Fyra generaldirektorat och sex program (d(cid:228)ribland TEN- Telekom) ber(cid:246)rs (3). Kommissionen har f(cid:246)rb(cid:228)ttrat f(cid:246)rfarandet genom att inf(cid:246)ra ett standardavtal f(cid:246)r dessa projekt, vilket innebar ett avskaffande av den skillnad i avtalsvillkor som tidigare existe- rade (4). Efter att ha genomf(cid:246)rt denna konsolidering har kommis- sionen inte unders(cid:246)kt huruvida det finns n(cid:229)got behov av s(cid:229) m(cid:229)nga olika k(cid:228)llor f(cid:246)r EU-finansiering f(cid:246)r likartade (cid:228)ndam(cid:229)l i syfte att f(cid:246)renkla f(cid:246)rvaltningen och f(cid:246)rb(cid:228)ttra effektiviteten. Utv(cid:228)rdering av resultat 40. Kommissionen hade planerat att g(cid:246)ra en utv(cid:228)rdering av samtliga f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r TEN-Telekom f(cid:246)r perioden 1993(cid:150)1995 f(cid:246)r att kunna dra slutgiltiga slutsatser f(cid:246)r uppf(cid:246)lj- ningsverksamheten inom ramen f(cid:246)r en studie med titeln (cid:148)L(cid:228)rdo- mar fr(cid:229)n de f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rderna(cid:148). Utv(cid:228)rderingen, f(cid:246)r vilken en anbudsinfordran utf(cid:228)rdades 1996, genomf(cid:246)rdes dock inte p(cid:229) grund av ett negativt yttrande fr(cid:229)n R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r (1) EGT C 162, 6. 6. 1996, s. 21. (2) Rapport fr(cid:229)n arbetsgruppen (cid:148)Educational software and multimedia(cid:148), Europeiska kommissionens arbetsdokument, SEK(96) 1426. (3) GD III med forskningsprogrammet f(cid:246)r informationsteknik (EGT L 334, 22. 12. 1994, s. 24). GD XII med programmet f(cid:246)r m(cid:229)linriktad socioekonomisk forskning (EGT L 361, 31. 12. 1994, s. 77). GD XIII med forskningsprogrammet f(cid:246)r telematiksystem av allm(cid:228)nt intresse (EGT L 334, 22. 12. 1994, s. 1). GD XXII med utbildningsprogrammen Sokrates (EGT L 87, 20. 4. 1995, s. 10) och Leonardo da Vinci (EGT L 340, 29. 12. 1994, s. 8). (4) GD XVI uppm(cid:228)rksammade t. ex. problemet med olika best(cid:228)mmelser i avtalen tillsammans med genomf(cid:246)randet av innovativa (cid:229)tg(cid:228)rder (arti- kel 10 i f(cid:246)rordningen om ERUF). GD XVI kunde exempelvis inte kr(cid:228)va att en bidragsmottagare skulle (cid:246)verl(cid:228)mna en bankgaranti om denne inte (cid:229)lagts att g(cid:246)ra detta av ett annat generaldirektorat. Ett annat exempel r(cid:246)r de dagliga niv(cid:229)erna f(cid:246)r utgifter i samband med resor: ibland fastst(cid:228)lls maximiniv(cid:229)er, ibland inte. upphandling och avtal vilket motiverades med att den var f(cid:246)r dyr (5). Kommissionen s(cid:246)kte inte efter ytterligare tillfredsst(cid:228)llande anbud. Revisionsr(cid:228)tten anser att detta f(cid:229)tt till resultat att fram- g(cid:229)ngsrika och v(cid:228)rdefulla studier inte identifierats och anv(cid:228)nts som grund f(cid:246)r framtida (cid:229)tg(cid:228)rder. 41. Trots att det ursprungliga m(cid:229)let att utveckla Euro-ISDN som en samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nst inte uppn(cid:229)ddes konstaterades i stu- die av kommissionen (6) att Euro-ISDN (cid:228)r ett exempel p(cid:229) fram- g(cid:229)ngsrikt europeiskt samarbete av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: a) Spridningen p(cid:229) marknaden i (cid:229)tta medlemsstater var (cid:246)ver 5 % (i slutet av 1997) och ytterligare tillv(cid:228)xt kunde f(cid:246)rv(cid:228)ntas. b) Euro-ISDN spelade en viktig roll som en teknik f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till Internet. c) Priserna p(cid:229) ISDN-tj(cid:228)nster och -utrustning hade sjunkit kraf- tigt och h(cid:246)ll fortfarande p(cid:229) att sjunka. d) Den europeiska industrin hade blivit ledande p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r ISDN-utrustning. I studien p(cid:229)pekades vidare att utvecklingen av nya tekniker 42. s(cid:229)som ADSL skulle komma att spela en allt viktigare roll men att Euro-ISDN dock skulle komma att f(cid:246)rbli det enda stabila digitala gr(cid:228)nssnittet f(cid:246)r kommunikation under de n(cid:228)rmaste (cid:229)ren. Det fanns dock reservationer i denna allm(cid:228)nt positiva bed(cid:246)mning. Det r(cid:229)dde fortfarande brist p(cid:229) enkla f(cid:246)rbindelser mellan till(cid:228)mpning- arna ((cid:148)plug-in and play(cid:148)) och det fanns fortfarande problem med driftskompatibiliteten hos utrustning och n(cid:228)t. En del medlems- stater hade inte full geografisk tillg(cid:229)ng till ISDN och varken sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag eller privatpersoner var helt och h(cid:229)llet medvetna om f(cid:246)rdelarna med ISDN. 43. I maj 1997 uppdrog kommissionen (cid:229)t externa experter att genomf(cid:246)ra en granskning efter halva tiden av TEN-Telekom- (cid:229)tg(cid:228)rderna under 1993(cid:150)1997. De slutgiltiga resultaten fanns inte tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)rr(cid:228)n i februari 1999. Enligt denna utv(cid:228)rdering efter halva tiden har alla projekt som genomf(cid:246)rts p(cid:229)tagligt bidragit till uppn(cid:229)endet av riktlinjernas m(cid:229)l och uppfyllt kraven f(cid:246)r de finan- siella best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r TEN. Vidare har valet av st(cid:246)dverksam- het sk(cid:246)tts p(cid:229) ett korrekt s(cid:228)tt och varit (cid:246)ppet f(cid:246)r insyn (7). Utv(cid:228)r- derarna fann emellertid att (cid:229)tg(cid:228)rden inom ramen f(cid:246)r TEN-ISDN fortfarande saknar systematiska (cid:246)vervakningsindikatorer eller kri- terier f(cid:246)r direkt bed(cid:246)mning av i vilken m(cid:229)n de strategiska och operativa m(cid:229)len har uppn(cid:229)tts. Det konstaterades (cid:228)ven att en av de st(cid:246)rsta verkliga riskerna med programmen best(cid:229)r i att betydelsen (5) Sammantr(cid:228)de nr 872 den 25 november 1996. Det negativa yttrandet grundas p(cid:229) det faktum att denna utgift inte st(cid:229)r i proportion till m(cid:229)let samt strider mot principen om sund ekonomisk f(cid:246)rvaltning (j(cid:228)mf(cid:246)r sidan 24 i handboken f(cid:246)r r(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r upphandling och avtal). (6) Enligt artikel 10 i riktlinjerna f(cid:246)r Euro-ISDN skulle kommissionen genomf(cid:246)ra en allm(cid:228)n utv(cid:228)rdering av riktlinjerna under 1997. Kom- missionen gjorde en anbudsinfordran f(cid:246)r utv(cid:228)rderingen i augusti 1997 och tilldelade kontraktet i slutet av 1997. Utv(cid:228)rderingen avslutades i mitten av 1998 (kostnad: 147 000 ecu). (7) TEN-Telekommunikation, TEN-ISDN, Utv(cid:228)rdering efter halva tiden 1993(cid:150)1997, s. 4. 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/11 av vissa nya men hittills outnyttjade tekniska m(cid:246)jligheter fullst(cid:228)n- digt f(cid:246)rbises, n(cid:229)got som riskerar g(cid:246)ra en stor del av det l(cid:246)pande arbetet (cid:246)verfl(cid:246)digt, vilket till viss del var fallet betr(cid:228)ffande forsk- ningsprogram f(cid:246)r Internet och World Wide Web. 44. Trots att de flesta Euro-ISDN-projekt inte hade avslutats den 31 december 1998 kan vissa inledande slutsatser dras. EU:s omst(cid:228)ndliga f(cid:246)rfarande f(cid:246)r konsultation och beslutsfattande i samband med fastst(cid:228)llandet av riktlinjerna var inte f(cid:246)renligt med kraven hos en innovativ och h(cid:246)gdynamisk sektor d(cid:228)r marknads- krafterna ledde till Internets genombrott som v(cid:228)rldsomsp(cid:228)nnande n(cid:228)t. Det finns en risk f(cid:246)r att projekt som erh(cid:229)ller st(cid:246)d inte (cid:229)ter- speglar de aktuella trenderna p(cid:229) marknaden. 45. Dessutom innebar f(cid:246)rseningen i samband med utarbetandet av utv(cid:228)rderingen efter halva tiden att denna inte kunde anv(cid:228)ndas vid utformningen av (cid:229)tg(cid:228)rderna inom ramen f(cid:246)r de nya riktlin- jerna. Ett st(cid:228)rkande av genomf(cid:246)randet i randomr(cid:229)den, d(cid:228)r till- g(cid:228)ngligheten var mindre, rekommenderades i utv(cid:228)rderingen. Detta var inte ett av de urvalskriterier som anv(cid:228)ndes f(cid:246)r 1998 (cid:229)rs pro- jekt. Lika viktig var slutsatsen att projekt med betydande tekno- logiska och kommersiella inslag inte b(cid:246)r (cid:246)verskrida 18 m(cid:229)nader i syfte att h(cid:229)lla j(cid:228)mna steg med snabba f(cid:246)r(cid:228)ndringar. Cirka h(cid:228)lften av de projekt som valts ut i enlighet med de nya riktlinjerna kom- mer dock att str(cid:228)cka sig (cid:246)ver tv(cid:229) (cid:229)r (cid:228)ven om ingen f(cid:246)rl(cid:228)ngning sker, vilket skett tidigare. Det (cid:228)r fortfarande n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att genom- f(cid:246)ra en fullst(cid:228)ndig utv(cid:228)rdering av det best(cid:229)ende behovet av st(cid:246)d till projekt n(cid:228)ra marknaden inom ramen f(cid:246)r TEN-Telekom. SAMORDNING MED SAMMANH(cid:214)RANDE ¯TG˜RDER 46. De allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r TEN f(cid:246)reskriver att kommissionen skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla samordningen av all gemenskapens verksamhet som r(cid:246)r transeuropeiska n(cid:228)t. De n(cid:228)mner s(cid:228)rskilt samordningen mellan finansieringen inom ramen f(cid:246)r TEN och finansieringen genom strukturfonderna, sammanh(cid:229)llningsfonden (1), EIF och EIB. ¯tg(cid:228)rderna inom ramen f(cid:246)r TEN m(cid:229)ste (cid:228)ven vara f(cid:246)renliga med gemenskapens (cid:246)vriga riktlinjer. Telekommunikation och forskningspolitiken 47. Europeiska gemenskapens fj(cid:228)rde ramprogram f(cid:246)r forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994(cid:150)1998) omfattar tre s(cid:228)rskilda forskningsprogram till st(cid:246)d f(cid:246)r informations- och kom- munikationsteknik: programmet (cid:148)telematiksystem(cid:148) (2) med en budget p(cid:229) 913 miljoner ecu, programmet f(cid:246)r kommunikations- tekniker (ACTS) (3) med en budget p(cid:229) 671 miljoner ecu och pro- grammet f(cid:246)r informationsteknik (Esprit) med en budget p(cid:229) 2 084 miljoner ecu (4). 48. Kommissionen konstaterade i sin (cid:229)rsrapport f(cid:246)r 1998 om verksamhet inom forskning och teknisk utveckling (5) att unio- nens fr(cid:228)msta svaghet inte ligger hos dess potential n(cid:228)r det g(cid:228)ller forskning utan snarare i till(cid:228)mpningen av resultaten av denna forskning i ekonomiskt och kommersiellt h(cid:228)nseende och att ett av m(cid:229)len f(cid:246)r ramprogrammet d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra denna situation. S(cid:228)rskilt programmet f(cid:246)r telematiksystem styrs av anv(cid:228)ndarens krav och har liksom TEN-Telekom som m(cid:229)l att (cid:246)verbrygga klyftan mellan resultaten och deras ekonomiska till(cid:228)mpning. B(cid:229)da pro- grammen kan finansiera genomf(cid:246)rbarhetsstudier, valideringsprov och pilotprojekt p(cid:229) omr(cid:229)den som (cid:228)r av allm(cid:228)nt intresse. Skillna- den (cid:228)r att de program som finansieras inom ramen f(cid:246)r TEN- Telekom i j(cid:228)mf(cid:246)relse med forsknings(cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r mera utarbe- tade och genomf(cid:246)rs n(cid:228)rmare marknaden (vilket framg(cid:229)r av de exempel som beskrivs i punkt 28). Projekt n(cid:228)ra marknaden som finansierats inom ramen f(cid:246)r ett forskningsprogram skulle ha en l(cid:228)gre bidragsniv(cid:229) eftersom gemenskapens finansiering inom forsk- ningssektorn i regel inte uppg(cid:229)r till mer (cid:228)n 50 % av kostnaden f(cid:246)r projektet och bidraget blir l(cid:228)gre ju n(cid:228)rmare marknaden projektet genomf(cid:246)rs. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att fastst(cid:228)lla tydliga regler i syfte att undvika (cid:246)verlappning mellan de b(cid:229)da (cid:229)tg(cid:228)rderna. Strukturfondernas betydelse 49. I meddelandet om sammanh(cid:229)llning och informationssam- h(cid:228)llet (6) ger kommissionen en (cid:246)versikt (cid:246)ver strukturfondernas betydelse f(cid:246)r telekommunikationssektorn. Enligt detta medde- lande r(cid:228)knar man med utgifter f(cid:246)r strukturfonderna p(cid:229) samman- lagt ca 1 769 miljoner ecu f(cid:246)r m(cid:229)l 1, 2, 3, 4, 5b och 6 inom telekommunikationssektorn samt 207 miljoner ecu fr(cid:229)n gemen- skapsinitiativ f(cid:246)r programplaneringsperioden 1994(cid:150)1999. I detta meddelande h(cid:228)vdar kommissionen att endast en h(cid:228)pnadsv(cid:228)ck- ande liten del (ca 2 %) av strukturfondernas samtliga utgifter har (cid:246)ronm(cid:228)rkts f(cid:246)r telekommunikationssektorn. 50. ˜ven om kommissionens meddelande inte analyserar detta sammanlagda belopp f(cid:246)r varje medlemsstat gjorde GD XIII i en intern studie en analys land f(cid:246)r land och unders(cid:246)kte prioritering- arna och (cid:229)tg(cid:228)rderna inom samtliga operativa program och gemen- skapsinitiativ p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r telekommunikation. Resultaten sam- Italien (542 miljoner ecu), Spanien manfattas tabell 4. i (1) Sammanh(cid:229)llningsfonden ger st(cid:246)d till TEN-Transport men inte till TEN-Telekom. Telematiksystem erh(cid:229)ller dock (cid:228)ven st(cid:246)d fr(cid:229)n omr(cid:229)det TEN-Transport, varf(cid:246)r viss (cid:246)verlappning kan f(cid:246)rekomma (t. ex. vad g(cid:228)ller satellitbaserade navigationssystem). (2) Se fotnot 1, s. 5. (3) R(cid:229)dets beslut 94/572/EG av den 27 juli 1994 om ett s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstrationspro- jekt, inom omr(cid:229)det avancerade kommunikationstekniker och -tj(cid:228)nster (1994(cid:150)1998) (EGT L 222, 26. 8. 1994, s. 35). (4) Europeiskt strategiskt program f(cid:246)r forskning, teknisk utveckling och demonstration p(cid:229) informationsteknikens omr(cid:229)de, r(cid:229)dets beslut 94/802/EG av den 23 november 1994 om ett s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r forskning, teknisk utveckling och demonstration p(cid:229) informationstek- nikens omr(cid:229)de (1994(cid:150)1998) (EGT L 334, 22. 12. 1994, s. 24). (5) KOM(1998) 439 slutlig, 15. 7. 1998, s. 14. (6) Meddelande fr(cid:229)n kommissionen till r(cid:229)det, Europaparlamentet, Eko- nomiska och sociala kommittØn och RegionkommittØn (cid:150) Samman- h(cid:229)llningen och informationssamh(cid:228)llet, KOM(97) 7 slutlig. C 166/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 (516 miljoner ecu), Grekland (380 miljoner ecu) och Portugal (282 miljoner ecu) befanns av kommissionen vara de fr(cid:228)msta mottagarna av st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna till telekommunika- tionssektorn under perioden 1994(cid:150)1999 (1). Utgifter f(cid:246)r telekommunikation som en del av de strukturella (cid:229)tg(cid:228)rdsplanerna f(cid:246)r 1994(cid:150)1999 (samtliga m(cid:229)l) Tabell 4 (miljoner ecu) Strukturfonder ERUF ESF (cid:214)vriga Belgien Gemenskapsst(cid:246)dramar (GSR) Gemenskapsinitiativ (GI) Danmark GSR GI (ingen uppgift) Frankrike GSR GI Tyskland GSR GI (ingen uppgift) Grekland GSR GI Irland GSR GI Italien GSR GI Nederl(cid:228)nderna GSR GI Portugal GSR GI Spanien GSR GI F(cid:246)renade kungariket GSR GI Totalt (1) GSR GI 12,0 1,5 (cid:151) 30,7 27,0 1,0 2,1 (cid:151) 40,2 26,9 0,4 (cid:151) 311,7 10,7 32,0 10,7 488,1 24,2 4,1 1,6 259,0 15,2 443,0 44,9 54,5 4,6 57,5 (cid:151) (cid:151) 2,0 12,2 11,7 (cid:151) 1,9 (cid:151) 5,5 14,5 9,8 1,5 0,3 1 635,5 140,4 126,9 60,2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 0,3 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 0,2 2,5 3,0 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 2,5 3,8 (cid:151) (cid:151) 0,3 6,3 6,3 1 768,7 206,9 (1) Inga uppgifter f(cid:246)r (cid:214)sterrike, Sverige, Finland eller Luxemburg har inh(cid:228)mtats. K(cid:228)lla: Kommissionen. (1) Kommissionens ber(cid:228)kningar grundas delvis p(cid:229) uppskattningar efter- som utgifterna f(cid:246)r telekommunikation inte alltid tydligt gick att s(cid:228)r- skilja fr(cid:229)n varandra. Endast Italien och Grekland har sina egna ope- rativa program f(cid:246)r telekommunikation. 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/13 51. Trots att gemenskapsinitiativet Interreg har en transeurope- isk aspekt, till exempel genom att det tillhandah(cid:229)ller st(cid:246)d till en fiberoptisk f(cid:246)rbindelse mellan Portugal och Spanien, (cid:228)r finansie- ring fr(cid:229)n strukturfonderna fr(cid:228)mst inriktat p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r utvidg- ning, modernisering och f(cid:246)rb(cid:228)ttring av nationella infrastrukturer p(cid:229) telekommunikationsomr(cid:229)det. De motsvarande operativa pro- grammen eller delprogrammen var i allm(cid:228)nhet f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en granskning efter halva tiden i enlighet med kommissionens rikt- linjer f(cid:246)r utv(cid:228)rdering, trots att utv(cid:228)rderingen f(cid:246)r Italien f(cid:246)rsenades p(cid:229) grund av nationella f(cid:246)rvaltningsproblem. Trots att utv(cid:228)rde- ringarna f(cid:246)r de olika l(cid:228)nderna visade p(cid:229) framsteg i fr(cid:229)ga om utvidgningen, moderniseringen och f(cid:246)rb(cid:228)ttringen av den natio- nella infrastrukturen analyserades inte samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)gan och driftskompatibiliteten hos de nationella n(cid:228)ten och det fastst(cid:228)lldes inte vilket bidrag som tillf(cid:246)rdes till de transeuropeiska aspekterna. Samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)gan och gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande f(cid:246)rbindelser spelar dock en viktig roll f(cid:246)r riktlinjerna f(cid:246)r TEN, s(cid:228)rskilt med avseende p(cid:229) framtiden, d(cid:229) nya f(cid:246)rbindelser med (cid:246)st- och centraleuropeiska kandidatl(cid:228)nder kommer att bli n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (1). EIB:s och EIF:s betydelse 52. De allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r TEN f(cid:246)reskriver att gemenskapen kan bevilja r(cid:228)ntesubventioner f(cid:246)r l(cid:229)n fr(cid:229)n EIB och bidrag till kost- naden f(cid:246)r garantier f(cid:246)r l(cid:229)n fr(cid:229)n EIF. Kommissionen har inte anv(cid:228)nt sig av denna m(cid:246)jlighet i samband med TEN-Telekom utan ist(cid:228)llet valt att koncentrera st(cid:246)det p(cid:229) projekt n(cid:228)ra marknaden. EIB-l(cid:229)n och EIF-garantier till projekt omfattas inte av riktlinjerna f(cid:246)r TEN- Telekom (2). De avtal om EIB-l(cid:229)n som sl(cid:246)ts f(cid:246)r telekommunika- tionsn(cid:228)t 1993(cid:150)1998 och vilkas v(cid:228)rde uppg(cid:229)r till totalt 12 022 mil- joner ecu omfattar 10 860 miljoner ecu f(cid:246)r projekt inom EU och 1 162 miljoner ecu f(cid:246)r projekt som genomf(cid:246)rs tillsammans med n(cid:228)rliggande l(cid:228)nder (se tabell 5). EIB (cid:228)r s(cid:229)ledes den viktigaste finan- si(cid:228)ren p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r TEN-politik. Banken svarar i f(cid:246)rsta hand p(cid:229) f(cid:246)rslag fr(cid:229)n medlemsstaterna i enlighet med sina egna politiska riktlinjer. 53. EIF:s l(cid:229)negarantier f(cid:246)r telekommunikation (cid:228)r av mindre finan- siell betydelse (1993(cid:150)1998, 697 miljoner ecu, se tabell 6). Beslut som r(cid:246)r garantitransaktioner m(cid:229)ste antas enh(cid:228)lligt av budgetkom- mittØn, som best(cid:229)r av en representant f(cid:246)r EIB, en representant fr(cid:229)n kommissionen och en representant fr(cid:229)n de nationella finan- siella institut, som (cid:228)r medlemmar av EIF. Garantierna fr(cid:229)n EIF kan omfatta st(cid:246)rre infrastrukturprojekt (d(cid:228)ribland optiska fibern(cid:228)t, GSM och satelliter) och tillhandah(cid:229)ller d(cid:228)rmed st(cid:246)d till projekt som inte omfattas av TEN-Telekom. Tabell 5 L(cid:229)n fr(cid:229)n EIB f(cid:246)r telekommunikationer 1993(cid:150)1998 Godk(cid:228)nda l(cid:229)n Undertecknade finansieringsavtal 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1. Projekt inom Europeiska Unionen 12 472 1 005 1. 1 N(cid:228)t och huvudstationer 1. 2 Mobiltelefoni 1. 3 Satelliter och stationer 7 987 3 812 673 2. Projekt tillsammans med n(cid:228)rliggande 1 762 954 51 110 110 839 786 53 2 100 2 006 72 22 300 130 300 130 1 602 1 880 881 421 300 115 100 15 486 1 394 357 240 117 3 434 1 689 1 427 318 150 150 1 180 582 l(cid:228)nder 2. 1 N(cid:228)t och huvudstationer 2. 2 Mobiltelefoni 2. 3 Satelliter och stationer K(cid:228)lla: Europeiska investeringsbanken. Totalt 14 234 1 115 2 400 969 1 717 2 237 3 584 12 022 (miljoner ecu) Total 10 860 6 802 3 418 640 1 162 880 282 (1) Se Agenda 2000, En f(cid:246)rst(cid:228)rkt och utvidgad union, del 1, avsnitt I, (2) Se (cid:229)rsrapporten f(cid:246)r 1997 om transeuropeiska n(cid:228)t, KOM(1998) 391 punkt 1, s. 18. slutlig, 2. 10. 1998, avsnitten 4. 5 och 4. 6. C 166/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 L(cid:229)negarantier fr(cid:229)n EIF f(cid:246)r telekommunikationer 1993(cid:150)1998 Tabell 6 1993(cid:150)94 1995 1996 Utf(cid:228)rdade garantier 156 19 9 K(cid:228)lla: Europeiska investeringsfonden. 1997 278 1998 235 (miljoner ecu) Totalt 1993(cid:150)1998 697 Instrument f(cid:246)r samordning KommittØer och samordning genom kommissionen 54. I den (cid:229)ttonde (cid:229)rsrapporten f(cid:246)r strukturfonderna (1996) (1) f(cid:246)rklarades att TEN-finansieringen, strukturfonderna, l(cid:229)n fr(cid:229)n EIB och garantier fr(cid:229)n EIF samordnas med hj(cid:228)lp av tre instrument: schematiska planer f(cid:246)r (cid:246)vervakning av finansiering, r(cid:229)dgivande kommittØer best(cid:229)ende av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaterna och intern r(cid:229)dgivning. Vidare inr(cid:228)ttades 1997 ett fj(cid:228)rde samordnings- instrument av kommissionen i form av en s(cid:228)rskild gemensam arbetsgrupp f(cid:246)r samtliga avdelningar. De schematiska planerna 55. 1994 uppdrog kommissionen (cid:229)t sitt generalsekretariat att uppr(cid:228)tta och vidareutveckla en schematisk plan f(cid:246)r finansieringen av TEN. Syftet med detta interna arbetsdokument var att ge samt- liga kommissionens avdelningar samt EIB och EIF en allm(cid:228)n (cid:246)ver- blick (cid:246)ver det finansiella st(cid:246)det till TEN i syfte att underl(cid:228)tta synergi och undvika dubbelarbete. Den schematiska planen syf- tade (cid:228)ven till att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kommissionen att f(cid:246)rse med- lemsstaterna med utt(cid:246)mmande och aktuella uppgifter om all finansiering av TEN. 56. De schematiska planerna innefattar en tabell (cid:246)ver l(cid:229)n fr(cid:229)n EIB och garantier fr(cid:229)n EIF, bidrag fr(cid:229)n ERUF och st(cid:246)d som tillhan- dah(cid:229)llits fr(cid:229)n budgetrubrikerna f(cid:246)r TEN. Analysen av utgifterna f(cid:246)r TEN-Telekom visar emellertid att de (cid:229)taganden som redovisats f(cid:246)r ERUF (467,7 miljoner ecu f(cid:246)r perioden 1993(cid:150)1997) endast avser utgifter f(cid:246)r telekommunikation i Irland och Grekland. Tele- kommunikationsutgifterna f(cid:246)r (cid:246)vriga l(cid:228)nder har inte dokumen- terats. Denna ofullst(cid:228)ndiga redog(cid:246)relse offentliggjordes (cid:228)ven i (cid:229)rs- rapporterna f(cid:246)r TEN f(cid:246)r 1997 och 1998 (2) och i en rapport fr(cid:229)n 1999 fr(cid:229)n kommissionen till r(cid:229)det (3). Kommissionen hade pla- nerat att utveckla en databas med m(cid:246)jligheter till s(cid:246)kning, vilket dock inte skedde. Den sista versionen av den schematiska planen lades fram den 10 oktober 1997. Uppgifterna varken granskades eller uppdaterades och inga ytterligare planerings(cid:229)tg(cid:228)rder genom- f(cid:246)rdes. I sin nuvarande form (cid:228)r den schematiska planen inget l(cid:228)mpligt samordningsinstrument f(cid:246)r telekommunikationssektorn eftersom den inte endast (cid:228)r inaktuell och ofullst(cid:228)ndig utan (cid:228)ven saknar ett anv(cid:228)ndarv(cid:228)nligt format. (1) KOM(97) 526 slutlig, kapitel II D. 9. (2) Se Transeuropeiska n(cid:228)t (cid:150) ¯rsrapport 1998, KOM(1999) 410 slutlig, 15. 9. 1999. (3) Rapport fr(cid:229)n Europeiska kommissionen till r(cid:229)det om investering i infrastrukturer inom Europeiska unionen, Bryssel, 18. 5. 1999. 57. Det samr(cid:229)d som (cid:228)ger rum i de olika kommittØerna b(cid:246)r ocks(cid:229) leda till en samordning av (cid:229)tg(cid:228)rderna p(cid:229) telekommunikationsom- r(cid:229)det inklusive finansieringen. (cid:214)vervakningskommittØerna som best(cid:229)r av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r kommissionen och medlemsl(cid:228)nderna och (cid:246)vervakar strukturfonderna spelar en viktig roll (4). Under den granskade perioden f(cid:228)nns Kommissionens avdelning som ansvarar f(cid:246)r telekommunikationssektorn representerad i flera av kommittØerna. Tv(cid:229) exempel p(cid:229) det konkreta arbete som utr(cid:228)ttats av kommissionen illustrerar vikten av att samordna EU:s (cid:229)tg(cid:228)rder: a) Kommissionen har unders(cid:246)kt genomf(cid:246)randet av det operativa programmet f(cid:246)r telekommunikationer i Grekland f(cid:246)r perio- den 1994(cid:150)1999. Grekland hade gjort relativt sm(cid:229) framsteg n(cid:228)r det g(cid:228)llde att genomf(cid:246)ra de olika f(cid:246)rordningarna om libe- ralisering av marknaden och kommissionen hade inlett ett antal (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfaranden (5) i enlighet med artikel 169 i EG-f(cid:246)rdraget. Det statliga monopolf(cid:246)retaget OTE tj(cid:228)nar p(cid:229) f(cid:246)rseningarna i genomf(cid:246)randet eftersom det fortfarande kan dra f(cid:246)rdel av sitt monopol p(cid:229) omr(cid:229)den som (cid:228)nnu inte libera- liserats. Det utg(cid:246)r vidare den huvudsakliga mottagaren av strukturfondsmedel fr(cid:229)n det operativa programmet f(cid:246)r tele- kommunikationer, vilket st(cid:229)r i mots(cid:228)ttning till kommissio- nens politik n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfaranden. Efter en unders(cid:246)kning p(cid:229) platsen 1997 rekommenderade den ansva- riga avdelningen vid kommissionen att vidare finansiering skulle upph(cid:246)ra tills medlemsstaten uppfyllt EU:s f(cid:246)rpliktelser r(cid:246)rande liberalisering och harmonisering. Kommissionen fr(cid:246)s slutligen betalningarna i augusti 1998. Grekland hade dock vid denna tidpunkt mottagit 75,8 % (131,4 miljoner ecu) av de EU-medel som f(cid:246)reskrivs i det operativa programmet. b) Det generaldirektorat som (cid:228)r ansvarigt f(cid:246)r regionalpolitiken f(cid:246)reslog f(cid:246)rst en samfinansiering av inr(cid:228)ttandet av mobilra- dion(cid:228)t p(cid:229) omr(cid:229)den i Italien som omfattas av m(cid:229)l 1. Efter inv(cid:228)ndningar fr(cid:229)n tv(cid:229) andra generaldirektorat (cid:246)vergavs slutli- gen samfinansieringen. Det fanns tre sk(cid:228)l till inv(cid:228)ndningarna: (4) De s(cid:228)rskilda TEN-Telekom-kommittØerna (kommittØer f(cid:246)r finansie- ring och riktlinjer) (cid:228)r av mindre vikt f(cid:246)r fr(cid:229)gor som r(cid:246)r samordning eftersom de i f(cid:246)rsta hand sysslar med definitionen av projekt av all- m(cid:228)nt intresse och urval av projekt. (5) Meddelande fr(cid:229)n kommissionen till r(cid:229)det, Europaparlamentet, Eko- nomiska och sociala kommittØn och RegionkommittØn (cid:150) Fj(cid:228)rde rap- porten om genomf(cid:246)randet av EU:s lagstiftning p(cid:229) telekommunika- tionsomr(cid:229)det, KOM(1998) 594 slutlig och XXVII:e rapporten om konkurrenspolitiken 1997. 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/15 i) Snedvridning av konkurrensen som ett resultat av att redan dominerande st(cid:228)llningar p(cid:229) marknaden f(cid:246)rst(cid:228)rks. ii) Misslyckandet med att genomf(cid:246)ra de till(cid:228)mpliga direkti- ven och det d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarandet. iii) EU-finansiering var (cid:246)verfl(cid:246)dig eftersom vinstprognoserna var goda. nikation som de utformats f(cid:246)r kan de anv(cid:228)ndas f(cid:246)r inriktning av denna (cid:246)versyn. De till(cid:229)ter exempelvis direkta bidrag endast i ved- erb(cid:246)rligen motiverade fall och de koncentreras ist(cid:228)llet p(cid:229) l(cid:229)n samt r(cid:228)ntesubventioner och garantier. S(cid:229)dana finansieringsmetoder f(cid:246)r- tj(cid:228)nas att granskas ytterligare med tanke p(cid:229) att investeringarna i telekommunikationssektorn i allm(cid:228)nhet (cid:228)r l(cid:246)nsamma och att bidrag kan leda till en risk f(cid:246)r snedvridning av konkurrensen. 58. Dessa exempel visar hur inkonsekvenser i gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rder blottlades genom ett samordnat angreppss(cid:228)tt. Det fram- g(cid:229)r dock tydligt att kommissionens strategi f(cid:246)r och (cid:246)vervakning av liberaliseringen av marknaden och privatisering till f(cid:246)ljd av st(cid:246)d ur strukturfonderna beh(cid:246)ver st(cid:228)rkas ytterligare. 59. 1993, d(cid:229) programplaneringsperioden 1994(cid:150)1999 planera- des, tycktes inte det faktum att de huvudsakliga st(cid:246)dmottagarna skulle bli de statliga monopolf(cid:246)retagen inneb(cid:228)ra n(cid:229)got st(cid:246)rre pro- blem. Den liberalisering av marknaden och de privatiseringar som senare (cid:228)gde rum g(cid:246)r dock att det kan ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas huruvida en kapitalinvestering som samfinansierats av strukturfonderna kan (cid:246)verf(cid:246)ras till den privata sektorn utan n(cid:229)gon form av (cid:229)terbetal- ning. N(cid:229)gon generell metod fastst(cid:228)lldes inte och kommissionen avg(cid:246)r fr(cid:229)n fall till fall i vilken utstr(cid:228)ckning f(cid:246)retagen efter priva- tiseringen fortfarande f(cid:246)ljer de regionalpolitiska m(cid:229)l som tidigare avtalats. 60. Tv(cid:229) exempel illustrerar de l(cid:246)sningar som t(cid:228)nkts ut av kom- missionen: a) Vad g(cid:228)ller privatiseringen av f(cid:246)retaget Telef(cid:243)nica i Spanien beslutade kommissionen i slutet av 1998 att inte s(cid:246)ka (cid:229)terin- driva n(cid:229)gra medel; i en extern bed(cid:246)mning som genomf(cid:246)rdes av en spansk konsult drogs slutsatsen att de regionalpolitiska m(cid:229)len hade uppfyllts (1). Kommissionen bifogade trots detta ett antal rekommendationer till sitt beslut om att (cid:229)terindriv- ning av medel fr(cid:229)n ERUF inte var n(cid:246)dv(cid:228)ndig. Enligt en av dessa skulle Telef(cid:243)nica koncentrera genomf(cid:246)randet av projekt som samfinansierats av ERDF utanf(cid:246)r omr(cid:229)den med h(cid:246)g l(cid:246)n- samhetsgrad och f(cid:246)renkla tilltr(cid:228)det till marknaden f(cid:246)r nya akt(cid:246)rer. b) I fallet med Telecom-Italia konstaterades i en bed(cid:246)mning att f(cid:246)retaget inte hade investerat tillr(cid:228)ckligt i eftersatta omr(cid:229)den som omfattas av m(cid:229)l 1; 1994(cid:150)1999 (cid:229)rs operativa program f(cid:246)r telekommunikationer (cid:228)ndrades s(cid:229) att st(cid:246)det fr(cid:229)n ERUF f(cid:246)rblev detsamma, samtidigt som Telecom-Italia (cid:229)lades att investera ytterligare 78,5 miljoner ecu i omr(cid:229)den som omfattades av m(cid:229)l 1. 61. ˜ven om man i dessa fall fann l(cid:246)sningar och genomf(cid:246)randet av rekommendationerna bekr(cid:228)ftas av de utv(cid:228)rderingar som gjorts av de ber(cid:246)rda operativa programmen b(cid:246)r strukturfondernas st(cid:246)d- politik f(cid:246)r infrastruktur p(cid:229) telekommunikationsomr(cid:229)det ses (cid:246)ver mot bakgrund av liberaliseringen och privatiseringen. ˜ven om de allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r TEN inte g(cid:228)ller strukturfonderna och s(cid:229)ledes inte till(cid:228)mpas p(cid:229) de storskaliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r telekommu- (1) Den metod som till(cid:228)mpades vid bed(cid:246)mningen var dock inte oom- stridd. Konsultationsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)r projekt 62. De finansiella besluten om TEN-Telekom-projekt f(cid:246)reg(cid:229)s av ett internt skriftligt konsultationsf(cid:246)rfarande som syftar till att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att samordning sker inom kommissionen. Revisions- r(cid:228)tten har analyserat resultaten av detta interna konsultationsf(cid:246)r- farande f(cid:246)r 1998 (cid:229)rs urval av TEN-Telekom-projekt under till(cid:228)mp- ning av de nya riktlinjerna f(cid:246)r TEN-Telekom. 63. De projekt som f(cid:246)reslagits inom ramen f(cid:246)r TEN-Telekom inf(cid:246)r 1998 (cid:229)rs ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ngar utv(cid:228)rderades av kommissio- nens avdelningar med hj(cid:228)lp av externa experter. Efter att urvalet av projekt avslutats skickade det ansvariga generaldirektoratet brev till 13 andra generaldirektorat d(cid:228)r dessa uppmanades att inom tio arbetsdagar yttra sig om de utvalda projekten. De flesta generaldirektorat meddelade kortfattat att de inte hade n(cid:229)gra kommentarer och samtyckte till de projekt som valts ut. I ett fall riktades kritik mot det faktum att tidsfristen var mycket kort och att det d(cid:228)rf(cid:246)r var ytterst sv(cid:229)rt att komma med n(cid:229)got genomt(cid:228)nkt svar. Fyra generaldirektorat p(cid:229)pekade att liknande projekt p(cid:229)gick inom deras egna ansvarsomr(cid:229)den. Ett generaldirektorat h(cid:228)vdade att det i fallet med ett projekt fanns stor risk f(cid:246)r dubbelarbete i samband med ett forskningsprojekt inom programmet Esprit som genomf(cid:246)rdes av samma konsortium och att det fanns risk f(cid:246)r (cid:246)verlappning med tv(cid:229) andra forskningsprojekt. Ett annat general- direktorat h(cid:228)vdade att ett projekt riskerade att komma i konflikt med en studie som inletts av dess egna avdelningar. Ytterligare tv(cid:229) generaldirektorat varnade f(cid:246)r risk f(cid:246)r dubbelarbete. tidigare. Trots att det 64. Det helhetsintryck man f(cid:229)r av detta (cid:228)r att det under urvals- f(cid:246)rfarandet och utv(cid:228)rderingen av projekten fanns en brist p(cid:229) sam- ordning av information mellan kommissionens avdelningar. Sam- ordningen b(cid:246)r ske mycket interna konsultationsf(cid:246)rfarandet underl(cid:228)ttar samarbetet i vissa avseenden inneb(cid:228)r det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ingen samordning av idØer och stra- tegier mellan generaldirektoraten. Interna f(cid:246)rfaranden och intern utrustning (cid:228)r inte avpassade f(cid:246)r att fylla detta behov. Det (cid:228)r exem- pelvis inte m(cid:246)jligt f(cid:246)r ett generaldirektorat att via datorn skaffa fram utf(cid:246)rliga uppgifter om avtal som planerats och ing(cid:229)tts av ett annat generaldirektorat. Det skriftliga interna konsultationsf(cid:246)rfa- randet framst(cid:229)r som en rutin som under tidspress och utan n(cid:228)r- mare (cid:246)verv(cid:228)gande leder fram till att ett godk(cid:228)nnande eller inget svar alls avges. 65. Vad betr(cid:228)ffar st(cid:246)det fr(cid:229)n EIB och EIF fanns det ytterst f(cid:229) bevis f(cid:246)r att kommissionen systematiskt tar h(cid:228)nsyn till l(cid:229)n fr(cid:229)n EIB och garantier fr(cid:229)n EIF b(cid:229)de under planerings- och genomf(cid:246)randefasen. Exempelvis inneh(cid:229)ller de slutliga sammanfattningarna av de b(cid:229)da C 166/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 s(cid:228)rskilda operativa programmen inom telekommunikationssek- torn (Grekland och Italien) inga uppgifter om planering f(cid:246)r EIB:s och EIF:s (cid:229)tg(cid:228)rder. En kommentar fr(cid:229)n revisionsr(cid:228)tten r(cid:246)rande budget(cid:229)ret 1995 (1) g(cid:228)ller (cid:228)ven f(cid:246)r telekommunikationssektorn: ning av bidrag och l(cid:229)n och f(cid:246)r att underl(cid:228)tta offentliga/privata partnerskap. (cid:148)P(cid:229) programmens planeringsstadium (cid:228)r samordningen av de tv(cid:229) instrumenten l(cid:229)n och subventioner mycket begr(cid:228)nsad, p(cid:229) grund av sv(cid:229)righeten med att f(cid:246)rena EIB:s arbetss(cid:228)tt per projekt med strukturfondernas, som (cid:228)r uppdelat efter program(cid:148). 66. Kommissionen till(cid:228)mpar dock ett skriftligt konsultationsf(cid:246)r- farande tillsammans med EIB r(cid:246)rande projekt som i princip (cid:228)r avsedda att finansieras av banken (n(cid:229)got liknande system existerar inte f(cid:246)r garantier fr(cid:229)n EIF). EIB (cid:246)verl(cid:228)mnar de utvalda medlems- staternas ans(cid:246)kningar om finansiering till kommissionen som skall avge ett yttrande inom tv(cid:229) m(cid:229)naders tid i enlighet med arti- kel 21. 2 i Protokollet om EIB:s stadga. Sedan 1975 har det funnits en gemensam grupp f(cid:246)r de olika avdelningarna vilken best(cid:229)r av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r olika generaldirektorat och som har till uppgift att avge yttranden till EIB. Gruppen ger de enskilda avdelningarna vid kommissionen tio arbetsdagar f(cid:246)r att avge yttranden. Om inget svar erh(cid:229)lls betraktas detta som ett tyst medgivande. Kommissio- nens yttrande (cid:228)r n(cid:228)stan alltid positivt. 1998 var till exempel beslu- ten om samtliga 334 ans(cid:246)kningar fr(cid:229)n EIB (varav 12 f(cid:246)r telekom- munikationssektorn) positiva. ˜ven om detta f(cid:246)rfarande m(cid:246)jligg(cid:246)r ett informationsfl(cid:246)de i b(cid:229)da riktningarna s(cid:228)kerst(cid:228)ller det inte stra- tegisk samordning, till exempel mellan EU-st(cid:246)d som f(cid:246)rvaltas av kommissionen och l(cid:229)n fr(cid:229)n EIB. S(cid:228)rskild gemensam arbetsgrupp f(cid:246)r avdelningarna I april 1997 beslutade kommissionen att f(cid:246)rb(cid:228)ttra samord- 67. ningen av anv(cid:228)ndningen av instrumenten f(cid:246)r TEN. En f(cid:246)r avdel- ningarna gemensam arbetsgrupp inr(cid:228)ttades i syfte att utarbeta rekommendationer. Arbetsgruppen lade fram tre huvudsakliga rekommendationer i september 1997: a) En grupp direkt(cid:246)rer skulle tr(cid:228)ffas regelbundet tillsammans med EIB och EIF f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla samst(cid:228)mmigheten i sam- band med fastst(cid:228)llandet av prioriteringar. b) Organisering av seminarier tillsammans med EU:s nationella och regionala f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att h(cid:228)nsyn tas till riktlinjerna f(cid:246)r TEN under planeringsprocessen f(cid:246)r ERUF. c) S(cid:228)rskilda projektgrupper f(cid:246)r storskaliga flerfondsprojekt b(cid:246)r inr(cid:228)ttas i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att finansieringen har r(cid:228)tt bland- Inga framsteg vad g(cid:228)ller genomf(cid:246)randet av dessa rekommenda- tioner hade gjorts inom telekommunikationssektorn. SLUTSATS OCH REKOMMENDATIONER 68. Kommissionen b(cid:246)r f(cid:246)rse r(cid:229)det och parlamentet med utf(cid:246)r- liga uppgifter om TEN-Telekom-(cid:229)tg(cid:228)rderna och en bed(cid:246)mning av i vilken utstr(cid:228)ckning m(cid:229)let f(cid:246)r dem har uppn(cid:229)tts. I varje fall d(cid:228)r st(cid:246)d till genomf(cid:246)rbarhetsstudier n(cid:228)ra marknaden och pilotprojekt beviljas b(cid:246)r det framg(cid:229) tydligt att de s(cid:228)rskilda m(cid:229)len f(cid:246)r dessa typer av (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r v(cid:228)lmotiverade och att det (cid:228)r osannolikt att de kan uppn(cid:229)s utan EU-bidrag. Samtidigt b(cid:246)r man (cid:246)verv(cid:228)ga att skapa ett n(cid:228)rmare samband mellan (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r forskning, utveckling och demonstration p(cid:229) telematikomr(cid:229)det som samfinansieras genom forskningsprogrammet och de projekt n(cid:228)ra marknaden som st(cid:246)ds av TEN-Telekom, samt bed(cid:246)ma hur mycket effektivite- ten skulle f(cid:246)rb(cid:228)ttras om projekten f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling p(cid:229) telematikomr(cid:229)det och den d(cid:228)rmed f(cid:246)rbundna vali- deringsverksamheten f(cid:246)rvaltades gemensamt. Revisionsr(cid:228)tten noterar att telekommunikationssektorn f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r mycket konkurrenskraftig och v(cid:228)xer snabbt utan n(cid:229)gra st(cid:246)rre offentliga bidrag fr(cid:229)n n(cid:229)gon som helst k(cid:228)lla som en f(cid:246)ljd av liberaliseringen av sektorn och utvecklingen av mobilkommunikation. Vidare (cid:228)r telekommunikationsf(cid:246)retag kommersiellt sett bland de st(cid:246)rsta f(cid:246)retagen i Europa och har via marknaden direkt tilltr(cid:228)de till alla slags investeringsfonder. Kommissionen b(cid:246)r se till att noga (cid:246)ver- vaka den tekniska utvecklingen p(cid:229) detta snabbt f(cid:246)r(cid:228)nderliga omr(cid:229)de i syfte att b(cid:228)ttre inrikta sina utgifter f(cid:246)r att maximera effekterna av dessa. 69. Kommissionen b(cid:246)r utveckla nya riktlinjer f(cid:246)r strukturfonds- (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r telekommunikation, vilket k(cid:228)nnetecknas av liberalisering, privatisering och (cid:246)kad konkurrens. De allm(cid:228)nna reglerna f(cid:246)r TEN som utformades f(cid:246)r att fr(cid:228)mja infrastrukturpro- jekt kan trots att de inte g(cid:228)ller f(cid:246)r strukturfonderna erbjuda en grund f(cid:246)r denna omorientering genom att de f(cid:246)reskriver direkt st(cid:246)d f(cid:246)r investeringar endast i vederb(cid:246)rligen motiverade fall samt att gemenskapsst(cid:246)d f(cid:246)retr(cid:228)desvis skall ges i form av r(cid:228)ntesubven- tioner och l(cid:229)negarantier. Vidare b(cid:246)r samordningen mellan finan- sieringen inom ramen f(cid:246)r TEN-Telekom och finansiering genom strukturfonderna, EIB och EIF intensifieras s(cid:229) att den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga samordningen och synergin mellan de olika typerna av instru- ment kan uppn(cid:229)s. I 1999 (cid:229)rs rapport till r(cid:229)det understr(cid:246)k kom- missionen sj(cid:228)lv denna n(cid:246)dv(cid:228)ndighet (2) (punkterna 54(cid:150)67). (1) Europeiska revisionsr(cid:228)tten, (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1995 samt insti- tutionernas svar (EGT C 340, 12. 11. 1996, punkt 5. 61). (2) Se fotnot 3, s. 14. 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/17 70. Fr(cid:229)gan om samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)ga och driftskompatibilitet kom- mer att spela en allt viktigare roll, s(cid:228)rskilt med tanke p(cid:229) utveck- lingen av nya f(cid:246)rbindelser med de central- och (cid:246)steuropeiska kan- didatl(cid:228)nderna (punkterna 49(cid:150)51). Den transeuropeiska aspekten av politiken f(cid:246)r TEN kommer att beh(cid:246)va utv(cid:228)rderas mot bak- grund av detta. 71. Kommissionen b(cid:246)r genomf(cid:246)ra flera kontroller p(cid:229) plats i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att genomf(cid:246)randet av TEN-Telekom-projekt och de resultat som uppn(cid:229)tts st(cid:228)mmer (cid:246)verens med de regler och m(cid:229)l som fastst(cid:228)llts i avtalen (punkterna 29(cid:150)31). Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten vid dess sammantr(cid:228)de i Luxemburg den 22 och 23 mars 2000. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten Jan O. KARLSSON Ordf(cid:246)rande C 166/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 LISTA (cid:214)VER TEKNISKA TERMER ISDN: Integrated Services Digital Network (digitalt flertj(cid:228)nstn(cid:228)t). Samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nst: Ett visst minimum av utbud av tj(cid:228)nster av s(cid:228)rskild karakt(cid:228)r vilka (cid:228)r tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r alla anv(cid:228)ndare oberoende av deras geografiska hemvist och mot bakgrund av de s(cid:228)rskilda nationella villkoren till ett rimligt pris. Se f(cid:246)rsta (cid:246)vervakningsrapporten om samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nster inom telekommunikation i Europeiska unionen (KOM(1998) 101 slutlig, s. 8). IBK: (cid:148)Integrerad(cid:148) syftar p(cid:229) hela n(cid:228)tverkets sammanh(cid:228)ngande karakt(cid:228)r och s(cid:229)lunda p(cid:229) den vederb(cid:246)rliga samverkan av alla dess v(cid:228)sentliga best(cid:229)ndsdelar, d(cid:228)ribland de redan befintliga och de nya, taltelefoni, paketf(cid:246)rs(cid:228)ndelse, ISDN, bredbands-, satellit- och mobilkommunikation. Det avser (cid:228)ven integreringen av tj(cid:228)nster (p(cid:229) anv(cid:228)ndar- niv(cid:229) och inom de respektive n(cid:228)tverken). (cid:148)Bredband(cid:148) avser hela blandningen av tj(cid:228)nster som b(cid:246)r beaktas, fr(cid:229)n ISDN fram till vad som kr(cid:228)vs vid ett realistiskt inf(cid:246)rande av (interaktiva och distribuerade) videotj(cid:228)nster (dvs. minst 140 megabits/sekund vid anv(cid:228)n- dargr(cid:228)nssnittet). (cid:148)Kommunikation(cid:148) innefattar de konventionella funktionerna i form av kopplings, (cid:246)verf(cid:246)rings- och deltagarn(cid:228)t, men ocks(cid:229) avancerade element som syftar till att g(cid:246)ra tj(cid:228)nsten anv(cid:228)ndarv(cid:228)nlig, effektiv och ekonomiskt sund (KOM(93) 372 slutlig, s. 6). ATM: Asynchronous Transfer Mode (asynkront (cid:246)verf(cid:246)ringstillst(cid:229)nd), under vilket (cid:246)verf(cid:246)ringsgraden i teorin kan (cid:246)ka till 155 megabits/sekund. ADSL: Asynchronous Digital Subscriber Line. ADSL kr(cid:228)ver ingen anslutning till ett digitalt flertj(cid:228)nstn(cid:228)t. Denna tek- niska f(cid:246)rb(cid:228)ttring erbjuder med hj(cid:228)lp av en analog f(cid:246)rbindelse f(cid:246)rdelar som tidigare endast fanns tillg(cid:228)ngliga med hj(cid:228)lp av ISDN (t. ex. omkoppling av telefonsamtal eller nummervisning). Satellit- och kabeln(cid:228)toperat(cid:246)rer experimenterar likas(cid:229) med egna tekniker som skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r den breda marknaden att snabbt f(cid:229) tillg(cid:229)ng till Internet. 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/19 KOMMISSIONENS SVAR SAMMANFATTNING AV DE HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSERNA 3. Kommissionen har arkiverat samtliga f(cid:246)rstudier r(cid:246)rande TEN- ISDN fr(cid:229)n 1993(cid:150)1995 och dessa behandlades utf(cid:246)rligt i samband med rapporten om utv(cid:228)rderingen efter halva tiden av TEN- ISDN (1), som (cid:246)vers(cid:228)ndes till revisionsr(cid:228)tten i februari 1999. De TEN-Telekom-projekt som genomf(cid:246)rts fr(cid:229)n och med 1996 har lagts in i en databas som alla projektansvariga har (cid:229)tkomst till. I denna databas finns aktuella uppgifter om projektens status och delresultat, fr(cid:229)n inledande bed(cid:246)mning fram till uppf(cid:246)ljning och utv(cid:228)rdering. Sv(cid:229)righeterna att f(cid:229) en utf(cid:246)rlig beskrivning av verksamheten inom ramen f(cid:246)r TEN-Telekom har sin f(cid:246)rklaring i projektens komplexa struktur. (cid:151) Dels uppstod TEN-Telekom-programmets (cid:148)projekt av gemen- samt intresse(cid:148) f(cid:246)rst i riktlinjerna som antogs i juni 1997, dvs. tre (cid:229)r efter det att strukturfondsprogrammen antogs. 5. TEN-Telekom utg(cid:229)r fr(cid:229)n teknisk produktutveckling d(cid:228)r det fortfarande (cid:228)r f(cid:246)r tidigt att bed(cid:246)ma avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheterna. TEN-Telekom har presenterats f(cid:246)r forskarkollektivet som en upp- f(cid:246)ljnings(cid:229)tg(cid:228)rd. Det finns faktiskt likheter med forskningspro- grammet r(cid:246)rande telematiksystem p(cid:229) (cid:148)omr(cid:229)den av gemensamt intresse(cid:148) (t. ex. utbildning, milj(cid:246), transporter), eftersom riktlin- jerna ursprungligen utformades i anslutning till forskning med m(cid:229)ls(cid:228)ttningen att bed(cid:246)ma avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter och det aff(cid:228)rs- m(cid:228)ssiga scenariot f(cid:246)r produkter som tekniskt sett har kommit till- r(cid:228)ckligt l(cid:229)ngt, men d(cid:228)r man beh(cid:246)ver klarg(cid:246)ra hur produkterna sedan skall utnyttjas p(cid:229) marknaden och l(cid:228)gga fast en (cid:246)vertygande aff(cid:228)rsplan f(cid:246)r att projektens interna eller externa finansiering skall tryggas av engagerade partner. Inom FoTU-projekten behandlas dessa fr(cid:229)gor bara ytligt i planerna f(cid:246)r utnyttjandet av forsknings- resultaten, d(cid:229) det d(cid:228)r i huvudsak handlar om f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r att inf(cid:246)ra avancerad teknik eller metoder i samarbete mellan anv(cid:228)ndare och leverant(cid:246)rer, och inte om bed(cid:246)mningar av avs(cid:228)tt- ningsm(cid:246)jligheter eller finansieringsstrukturer (se (cid:228)ven kommis- sionens svar i punkt 48). 6. Beslutsprocessen ligger utom kommissionens kontroll. N(cid:228)r riktlinjerna har antagits (cid:228)r det den regelbundna uppdateringen av arbetsprogrammet och utformningen av ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ngarna som s(cid:246)rjer f(cid:246)r den flexibilitet som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r utformningen av (cid:229)tg(cid:228)rden. (cid:151) Dels (cid:228)r de regionala planerna till sin karakt(cid:228)r s(cid:229)dana att de (cid:228)r uppbyggda kring (cid:228)mnesomr(cid:229)den som varje medlemsstat prio- riterar (f(cid:246)rb(cid:228)ttrat f(cid:246)retagsklimat, modernisering av offentlig f(cid:246)rvaltning osv. ) och inneh(cid:229)ller inga uppgifter om de konkreta telekomrelaterade investeringarna. 7. Efter noggrann uppf(cid:246)ljning gjordes kontroller p(cid:229) plats hos b(cid:229)da uppdragstagarna och de tv(cid:229) anknutna uppdragstagarna. Kommissionen har vidtagit r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder mot en av uppdrags- tagarna. 4. I budgetf(cid:246)rordningen anges att (cid:148)studier(cid:148) kan omfatta (cid:148)tekniskt bist(cid:229)nd(cid:148), vilket avspeglas i termlistan som godk(cid:228)nts av kommit- tØn f(cid:246)r finansiellt st(cid:246)d av TEN och st(cid:246)der en vidare tolkning n(cid:228)r det g(cid:228)ller inneb(cid:246)rden av (cid:148)studier(cid:148). I artikel 3 i riktlinjerna anges klart och tydligt att prioriteringarna bl. a. (cid:228)r (cid:148)att studera och bekr(cid:228)fta den tekniska och kommersiella genomf(cid:246)rbarheten av och d(cid:228)refter sprida till(cid:228)mpningar som st(cid:246)d- jer utvecklingen av ett europeiskt informationssamh(cid:228)lle, i synner- het till(cid:228)mpningar av kollektivt intresse(cid:148). Studierna har lagts fast under strikt till(cid:228)mpning av denna modell, med st(cid:246)rre tyngdpunkt p(cid:229) den kommersiella genomf(cid:246)rbarheten och valideringen, s(cid:229) att (cid:229)tg(cid:228)rderna p(cid:229) b(cid:228)sta s(cid:228)tt skulle kunna s(cid:228)rskiljas fr(cid:229)n dem som st(cid:246)ds inom forskningen. Vad betr(cid:228)ffar revisionsr(cid:228)ttens granskning av en st(cid:246)rre avtalspart s(cid:229) har kommissionen genomf(cid:246)rt en granskning p(cid:229) plats. Genom att f(cid:246)lja upp, granska och kontrollera hur projekten f(cid:246)ljer avtalet kan kommissionen se till att avtalet f(cid:246)ljs p(cid:229) korrekt s(cid:228)tt och kanske uppt(cid:228)cka eventuella oegentligheter. Fler kontroller p(cid:229) plats skulle kunna g(cid:246)ras med motsvarande anslag f(cid:246)r detta. 8. Rapporten om utv(cid:228)rderingen efter halva tiden visar att de m(cid:229)l som uppst(cid:228)llts i ISDN-riktlinjerna f(cid:246)r utvecklingen av en rad ISDN-baserade tj(cid:228)nster uppfylldes p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt. (1) Trans-European Networks for telecommunications TEN-ISDN (cid:150) Final report of the Intermediate Evaluation 1993(cid:150)1997. Utv(cid:228)rderingen efter halva tiden av TEN-Telekom (1993(cid:150)1997) f(cid:246)r- anledde ytterligare rekommendationer, som sedan beaktades under den tid som (cid:229)terstod (se svar p(cid:229) punkt 43). C 166/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 9. Eftersl(cid:228)pningen p(cid:229) telekommunikationsomr(cid:229)det i flertalet av de regioner som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade inom ramen f(cid:246)r strukturfon- derna (cid:229)terfinns fr(cid:228)mst i de nationella och regionala/lokala n(cid:228)ten och inte i de internationella f(cid:246)rbindelserna. Strukturfonds(cid:229)tg(cid:228)r- derna grundar sig p(cid:229) subsidiaritetsprincipen och partnerskap med medlemsstaterna. Det (cid:229)ligger medlemsstaterna att utarbeta de utvecklingsplaner som f(cid:229)r st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna. Insatserna har d(cid:228)rf(cid:246)r en starkt nationell/regional pr(cid:228)gel. Insatserna kommer att genomg(cid:229) en grundlig utv(cid:228)rdering 10. under maj-september 2000. F(cid:246)ljande kommer d(cid:229) att utv(cid:228)rderas: i vilken utstr(cid:228)ckning (cid:229)tg(cid:228)rdens m(cid:229)l och prioriteringar samt genom- f(cid:246)rande(cid:229)tg(cid:228)rderna alltj(cid:228)mt (cid:228)r relevanta, (cid:229)tg(cid:228)rdens genomslags- kraft och resultat, (cid:229)tg(cid:228)rdens effektivitet och kostnadseffektivitet, (cid:229)tg(cid:228)rdens nytta och h(cid:229)llbarhet, orsakssammanhanget mellan anv(cid:228)nda resurser, utf(cid:246)rd verksamhet och f(cid:246)rv(cid:228)ntade resultat (sam- bandet mellan de olika stegen i (cid:229)tg(cid:228)rden), l(cid:228)rdomar som kan dras i fr(cid:229)ga om r(cid:228)ttslig grund, resurser och genomf(cid:246)randemetoder inf(cid:246)r eventuella framtida insatser av liknande slag. Kommissionen kommer sedan att utifr(cid:229)n denna utv(cid:228)rdering och den tekniska utvecklingen l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag till omarbetning av riktlinjerna. Utan att f(cid:246)regripa n(cid:229)gra politiska beslut skulle detta kunna omfatta f(cid:246)ljande: (cid:151) Insatserna skall klart s(cid:228)rskiljas fr(cid:229)n det omr(cid:229)de som omfattas av forskningen. En uppdelning i tre klart avgr(cid:228)nsade omr(cid:229)den f(cid:246)resl(cid:229)s, d(cid:228)r deltagande akt(cid:246)rer, marknadspotentialen och defi- nitionen av verksamhetsomr(cid:229)det, investeringsperspektiv och finansieringsstruktur (cid:228)r olika: omr(cid:229)det f(cid:246)r offentliga tj(cid:228)nster, omr(cid:229)det f(cid:246)r globala tj(cid:228)nster samt omr(cid:229)det f(cid:246)r tillv(cid:228)xtfr(cid:228)m- jande tj(cid:228)nster, d(cid:228)r det sistn(cid:228)mnda (cid:228)r inriktat p(cid:229) riskkapital- marknaden. (cid:151) Insatserna blir mer fokuserade. Bilaga 1 i g(cid:228)llande riktlinjer f(cid:229)r till f(cid:246)ljd att b(cid:229)de f(cid:246)r stora och f(cid:246)r komplexa omr(cid:229)den t(cid:228)cks in. Ett enklare system f(cid:246)resl(cid:229)s, som bygger p(cid:229) de (cid:229)tg(cid:228)rder som prioriteras inom ramen f(cid:246)r eEuropa-initiativet. (cid:151) Arbetsprogrammet h(cid:229)lls tillr(cid:228)ckligt allm(cid:228)nt s(cid:229) att s(cid:229)v(cid:228)l tek- niska f(cid:246)r(cid:228)ndringar som nya marknadstendenser kan omfattas vid utarbetandet av inbjudningarna att l(cid:228)mna f(cid:246)rslag. (cid:151) Struktureringen av projekten och d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande gemenskapsst(cid:246)d kommer ocks(cid:229) att bli tydligare. (cid:151) St(cid:246)rre tonvikt kommer att beh(cid:246)va l(cid:228)ggas p(cid:229) den transeurope- iska dimensionen av insatserna. TEN-Telekom skall bygga vidare p(cid:229) det politiska st(cid:246)d som givits genom eEuropa-initiativet, som fokuserar p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bryta de barri(cid:228)rer som h(cid:229)ller tillbaka en snabb framv(cid:228)xt av ett informa- tionssamh(cid:228)lle i Europa, i synnerhet (cid:148)en offentlig sektor som spelar en alltf(cid:246)r passiv roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller att m(cid:246)jligg(cid:246)ra utvecklingen av nya till(cid:228)mpningar och tj(cid:228)nster(cid:148) och (cid:148)fr(cid:229)nvaron av en tillr(cid:228)ckligt dynamisk, f(cid:246)retagsinriktad och tj(cid:228)nsteorienterad kultur(cid:148). TEN- Telekom (cid:228)r ett viktigt gemenskapsinstrument f(cid:246)r att fr(cid:228)mja de m(cid:229)l som fastst(cid:228)llts p(cid:229) f(cid:246)ljande omr(cid:229)den: tillg(cid:229)ng till multimedie- baserad allm(cid:228)n och yrkesinriktad utbildning, st(cid:246)dtj(cid:228)nster f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag f(cid:246)r transeuropeisk e-handel och s(cid:228)ker till- g(cid:229)ng, riskkapital till investeringsfonder f(cid:246)r innovativa projekt med h(cid:246)g tillv(cid:228)xtpotential, n(cid:228)tbaserade tj(cid:228)nster inom h(cid:228)lso- och sjuk- v(cid:229)rden, f(cid:246)rst(cid:228)rkta transporttj(cid:228)nster, t. ex. innovativa s(cid:228)kerhetstj(cid:228)ns- ter, larm- och jourservice-tj(cid:228)nster, dynamisk ortsspecifik rese- och trafikinformation, r(cid:228)ddningstj(cid:228)nstsystem och system f(cid:246)r den all- m(cid:228)nna s(cid:228)kerheten, tillg(cid:229)ng till information online fr(cid:229)n den offent- liga sektorn. 11. Programplaneringsperioden 1994(cid:150)1999 f(cid:246)r strukturfon- derna var en period som innebar en (cid:246)verg(cid:229)ng fr(cid:229)n monopol- marknader till (cid:246)ppna marknader. Kommissionen valde att ta st(cid:228)ll- ning fr(cid:229)n fall till fall, vilket bidrog dels till att m(cid:229)nga problem kunde l(cid:246)sas b(cid:229)de i enlighet med de nya rambest(cid:228)mmelserna och med h(cid:228)nsyn tagen till regionala m(cid:229)ls(cid:228)ttningar, dels till att driva p(cid:229) avregleringsprocessen i sammanh(cid:229)llningsl(cid:228)nderna. F(cid:246)r den nya perioden 2000(cid:150)2006 har det inom ramen f(cid:246)r fondernas verk- samhet fastst(cid:228)llts regler f(cid:246)r att s(cid:228)kra insyn och (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med konkurrensreglerna. TRANSEUROPEISKA TELEKOMMUNIKATIONSN˜T (TEN-TELEKOM) Anv(cid:228)ndning av resurser och sammanfattning av resultaten samtliga f(cid:246)rstudier 18. Kommissionen har arkiverat fr(cid:229)n 1993(cid:150)1995 r(cid:246)rande TEN-ISDN och dessa behandlades utf(cid:246)rligt i samband med rapporten om utv(cid:228)rderingen efter halva tiden av TEN-ISDN (1), som (cid:246)vers(cid:228)ndes till revisionsr(cid:228)tten i februari 1999. De TEN-Telekom-projekt som genomf(cid:246)rts fr(cid:229)n och med 1996 har lagts in i en databas som alla projektansvariga har (cid:229)tkomst till. I denna databas finns aktuella uppgifter om projektens status och delresultat, fr(cid:229)n inledande bed(cid:246)mning fram till uppf(cid:246)ljning och utv(cid:228)rdering. 19. Tabell 2 ger en (cid:246)versikt (cid:246)ver de typer av insatser som finan- sierades fr(cid:229)n 1993 till 1998: f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n 1993 till 1995 (TEN-ISDN och TEN-IBC), projekt enligt TEN-ISDN- riktlinjerna fr(cid:229)n 1995, projekt enligt TEN-Telekom-riktlinjerna fr(cid:229)n 1997 och gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder med andra program under 1996. Under 1998 uppgick administrativa och d(cid:228)rmed samman- h(cid:228)ngande (cid:229)tg(cid:228)rder till ett belopp om 1 miljon euro (3,6 % av de totala (cid:229)tagandena). (cid:151) Den externa dimensionen m(cid:229)ste ocks(cid:229) beaktas, s(cid:229) att EES- l(cid:228)nderna kan delta liksom associerade l(cid:228)nder inom ramen f(cid:246)r deras avtal med gemenskapen. (1) Trans-European Networks for telecommunications TEN-ISDN (cid:150) Final report of the Intermediate Evaluation 1993(cid:150)1997. 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/21 I budgetf(cid:246)rordningen fastst(cid:228)lls att (cid:148)studier(cid:148) alltid kan omfatta 20. (cid:148)tekniskt bist(cid:229)nd(cid:148), vilket avspeglas i termlistan som antagits av kommittØn f(cid:246)r finansiellt st(cid:246)d av TEN och st(cid:246)der en vidare tolk- ning n(cid:228)r det g(cid:228)ller inneb(cid:246)rden av (cid:148)studier(cid:148). (cid:151) De f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rderna bidrog till att projekt av gemen- samt intresse kunde identifieras i ISDN-riktlinjerna. De r(cid:246)rde hinder f(cid:246)r utvecklingen av ISDN, potentiellt givande omr(cid:229)den f(cid:246)r en utvidgning av ISDN och den bakgrundsinformation som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r utformningen av en ISDN-politik. I artikel 3 i riktlinjerna anges klart och tydligt att det (cid:228)r en prio- ritering (cid:148)att studera och bekr(cid:228)fta den tekniska och kommersiella genomf(cid:246)rbarheten av och d(cid:228)refter sprida till(cid:228)mpningar som st(cid:246)d- jer utvecklingen av ett europeiskt informationssamh(cid:228)lle, i synner- het till(cid:228)mpningar av kollektivt intresse(cid:148). Studierna har lagts fast under strikt till(cid:228)mpning av denna modell, med st(cid:246)rre tyngdpunkt p(cid:229) den kommersiella genomf(cid:246)rbarheten och valideringen, s(cid:229) att (cid:229)tg(cid:228)rderna p(cid:229) b(cid:228)sta s(cid:228)tt skulle kunna s(cid:228)rskiljas fr(cid:229)n dem som st(cid:246)ds inom forskningen. I utredningsfasen ing(cid:229)r utarbetandet av en aff(cid:228)rsplan, identifiering (cid:150) p(cid:229) ett (cid:246)vertygande s(cid:228)tt (cid:150) av den f(cid:246)re- slagna produktens ekonomiska livskraft, f(cid:246)ljt av validering och demonstration av projektet p(cid:229) plats i en autentisk, kommersiell och europat(cid:228)ckande milj(cid:246). I denna fas finns en f(cid:228)rdig aff(cid:228)rsplan och de sammanlagda investeringskostnaderna f(cid:246)r det allm(cid:228)nna kommersiella utnyttjandet av projektet skall ha genomg(cid:229)tt en omfattande utv(cid:228)rdering. Ytterligare en fas som omfattar den inle- dande marknadslanseringen kan ocks(cid:229), i v(cid:228)l motiverade fall, f(cid:229) st(cid:246)d med upp till 10 % av de sammanlagda investeringskostna- derna, detta f(cid:246)r att fullborda investeringens finansieringsstruktur. 1995 (cid:229)rs riktlinjer f(cid:246)r Euro-ISDN 21. F(cid:246)rseningarna i beslutsprocessen r(cid:246)rande riktlinjerna f(cid:246)r Euro-ISDN ligger utom kommissionens kontroll. 22. F(cid:246)rslagen m(cid:229)ste g(cid:228)lla dessa (cid:148)projekt av gemensamt intresse(cid:148) n(cid:228)r ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ngar offentligg(cid:246)rs. F(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r Euro-ISDN 1993(cid:150)1995 23. 45 projekt valdes ut och erh(cid:246)ll st(cid:246)d som f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)r- der under perioden 1993(cid:150)1995, innan riktlinjerna f(cid:246)r Euro-ISDN antogs. Kommissionen p(cid:229)b(cid:246)rjade insatser f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av ISDN och tog d(cid:229) h(cid:228)nsyn till den allm(cid:228)nna ramen f(cid:246)r transeuro- peiska n(cid:228)t i enlighet med r(cid:229)dets resolution av den 5 maj 1992 (1). 24. ˜ven om kommissionen inte har dokumenterat fullt ut hur dessa studier har anv(cid:228)nts s(cid:229) var de verksamheter som erh(cid:246)ll st(cid:246)d under den f(cid:246)rsta tiden av genomf(cid:246)randet av de f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rderna av stor betydelse. (cid:151) Resultaten av dessa studier anv(cid:228)ndes b(cid:229)de internt och externt som diskussionsunderlag och f(cid:246)r att n(cid:229) konsensus i externa organ som arbetar med standarder f(cid:246)r Euro-ISDN (IMIMG (2)). De anv(cid:228)ndes ocks(cid:229) i samband med externa arrangemang som sammantr(cid:228)den och seminarier inom ramen f(cid:246)r EIUF (3) f(cid:246)r att fr(cid:228)mja till(cid:228)mpningen av ISDN. 25. Vid den sista ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ngen i september 1995 tog man h(cid:228)nsyn till antagandet av de framtida riktlinjerna f(cid:246)r Euro- ISDN och budgetf(cid:246)rordningen f(cid:246)r TEN och d(cid:228)rf(cid:246)r till(cid:228)mpades reglerna f(cid:246)r avtal med kostnadsdelning p(cid:229) studier, vilket kan omfatta pilotprojekt f(cid:246)r marknadsvalidering. Euro-ISDN-projekt 27. De fem studier som n(cid:228)mns, vilka omfattar migrationsstrate- gier fr(cid:229)n Euro-ISDN och fram(cid:229)t, g(cid:228)llde policyaspekter av utveck- lingen av telekommunikationsinfrastrukturer och erh(cid:246)ll d(cid:228)rf(cid:246)r ett st(cid:246)d p(cid:229) 100 % av finansieringen efter en (cid:246)ppen anbudsinfordran. Det r(cid:246)rde sig om f(cid:246)rberedande studier inf(cid:246)r d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande stadier av Euro-ISDN. 28. a) Genom marknadsunders(cid:246)kningarna och marknadsanaly- serna inom ramen f(cid:246)r (cid:148)GTS(cid:148)-projektet fick man nya kunskaper om teleinfrastrukturen och kundbehoven i utvalda marknadsseg- ment f(cid:246)r ISDN-tj(cid:228)nster i Grekland. Detta var en p(cid:229)drivande faktor f(cid:246)r tillg(cid:229)ngen till ISDN i ett land d(cid:228)r en avsev(cid:228)rd eftersl(cid:228)pning p(cid:229) detta omr(cid:229)de kunde noteras. Finansieringen skyndade p(cid:229) imple- menteringen av n(cid:246)dv(cid:228)ndig teknik till st(cid:246)d f(cid:246)r driftskompatibla teletj(cid:228)nster p(cid:229) olika platser, (cid:228)ven multinationella. Kommissionen anser att st(cid:246)d av detta slag g(cid:246)r att sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag i unionens randomr(cid:229)den kan f(cid:229) tillg(cid:229)ng till avancerade generiska tj(cid:228)nster och d(cid:228)rmed b(cid:228)ttre f(cid:246)rbindelser till andra europeiska f(cid:246)re- tag, vilket i sin tur inneb(cid:228)r att de kan verka internationellt. Dess- utom uppstod ett alternativ till den tidigare operat(cid:246)ren med helt dominerande st(cid:228)llning ifr(cid:229)ga om merv(cid:228)rdestj(cid:228)nster inom IT-sektorn. b) ˜ven projektet (cid:148)No Problems(cid:148) m(cid:229)ste betraktas som lyckat. Genom projektet utvecklades Internettj(cid:228)nsterna i (cid:214)sterrike, vilket (cid:228)ven innebar att traditionella funktioner som s(cid:228)kerhetstj(cid:228)nster integrerades med hj(cid:228)lp av webbteknik. Tj(cid:228)nsten (cid:228)r dimensionerad f(cid:246)r 300 000 kunder. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r 70 applikationsleveran- t(cid:246)rer knutna till plattformen och dessa tillhandah(cid:229)ller funktioner som register, mikrobetalningar, s(cid:228)ker e-post och enkel EDI (4). (1) R(cid:229)dets resolution av den 5 maj 1992 om utvecklingen av flertj(cid:228)nst- n(cid:228)tet ISDN i gemenskapen som en infrastruktur f(cid:246)r telekommunika- tion (cid:246)ver hela Europa 1993 och fram(cid:229)t. ISDN MOU Implementation and Management Group. (2) (3) European ISDN Users Forum. (4) Elektroniskt datautbyte. C 166/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 (cid:148)Medsalus(cid:148) g(cid:228)llde uppr(cid:228)ttandet av ett ISDN-baserat n(cid:228)t f(cid:246)r c) teletj(cid:228)nster f(cid:246)r att underl(cid:228)tta samarbete mellan sjukv(cid:229)rdspersonal, vilket omfattade telekonsultation, utbildning, s(cid:246)kfunktioner, regis- ter och aktuell information. Deltagarna har inom ramen f(cid:246)r pro- jektet kunnat fastst(cid:228)lla priss(cid:228)ttning och marknadsstrategier f(cid:246)r s(cid:229)dana tj(cid:228)nster samt l(cid:228)mplig organisationsstruktur. Enligt en obe- roende slutgranskning ser situationen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ut enligt f(cid:246)l- jande: (cid:151) F(cid:246)r utnyttjandet av resultaten fr(cid:229)n genomf(cid:246)rbarhetsstudien beh(cid:246)vdes en omstrukturering av projektet i vissa avseenden. Ut(cid:246)ver huvudpartnern fr(cid:229)n branschen (en teleoperat(cid:246)r och tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r) kn(cid:246)ts nya stora akt(cid:246)rer fr(cid:229)n h(cid:228)lso- och sjuk- v(cid:229)rden till projektet. Medsalus-tj(cid:228)nsterna (cid:228)r nu knutna till dessa organisationer under ny etikett. (cid:151) ˜ven inom ramen f(cid:246)r den kliniska delen av projektet har sam- arbetspartnerna fr(cid:229)n genomf(cid:246)rbarhetsstudien (sjukhus, forsk- ningsinstitut osv. ) h(cid:229)llit kontakt med varandra och samarbete bedrivs fortfarande p(cid:229) transeuropeisk niv(cid:229). 29. Efter noggrann uppf(cid:246)ljning gjordes revisioner hos b(cid:229)da upp- dragstagarna och de tv(cid:229) anknutna uppdragstagarna. Detta inne- b(cid:228)r att alla deltagande organisationer har granskats. Som ett resultat av revisionerna avvisades stora kostnader f(cid:246)r underentrepren(cid:246)rskontrakt d(cid:229) uppdragstagaren ifr(cid:229)ga inte hade beg(cid:228)rt kommissionens skriftliga godk(cid:228)nnande innan avtalen ingicks. Dessutom kunde uppdragstagaren inte heller styrka utf(cid:246)rt arbete. 30. Efter revisionsr(cid:228)ttens granskning (cid:246)vers(cid:228)ndes en skrivelse den 15 april 1999 med beg(cid:228)ran om n(cid:246)dv(cid:228)ndig information och doku- mentation s(cid:229) att granskningen skulle kunna slutf(cid:246)ras. Som svar p(cid:229) denna skrivelse (cid:246)vers(cid:228)nde f(cid:246)retaget i oktober 1999 beg(cid:228)rd dokumentation till oss, tillsammans med en fullst(cid:228)ndig upps(cid:228)ttning granskade kostnadsredovisningar. Efter en genom- g(cid:229)ng av dessa handlingar har beslut fattats om ytterligare en revi- sion (den 29(cid:150)30 november 1999) i uppdragstagarens lokaler i syfte att kontrollera verifikationerna i original. Kommissionens utkast till rapport f(cid:246)rv(cid:228)ntas vara klar v(cid:229)ren 2000. De inledande ber(cid:228)kningarna tyder p(cid:229) att avsev(cid:228)rda belopp kan (cid:229)terkr(cid:228)vas. 31. Vi inst(cid:228)mmer i att det med tanke p(cid:229) f(cid:246)religgande avtalsvill- kor n(cid:228)r det g(cid:228)ller de st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnaderna finns risk f(cid:246)r att (cid:246)verdebiteringar inte uppt(cid:228)cks. Kommissionen granskar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande forskningsavtalen. Kommissionen har f(cid:246)rst(cid:228)rkt sina f(cid:246)rhandskontroller och granskningen av avtalen i samband med forskning och TEN-Telekom. Fler kontroller p(cid:229) plats skulle kunna utf(cid:246)ras med motsvarande anslag f(cid:246)r detta. Dessa kontroller skulle kunna ers(cid:228)tta n(cid:229)gra av de (cid:229)rliga granskningar som sker i Bryssel. Nya riktlinjer fr(cid:229)n 1997 32. F(cid:246)rseningarna n(cid:228)r det g(cid:228)ller de politiska besluten om de nya riktlinjerna f(cid:246)r TEN-Telekom ligger utom kommissionens kon- troll. Den tekniska utvecklingen f(cid:246)ranledde en anpassning av regelverket, vilket till slut utmynnade i TEN-Telekom-riktlinjerna fr(cid:229)n 1997. Man utgick d(cid:229) fr(cid:229)n anv(cid:228)ndarens perspektiv och valde d(cid:228)rf(cid:246)r en modell med flera samverkande n(cid:228)t och en teknikneutral l(cid:246)sning ifr(cid:229)ga om den plattform tj(cid:228)nsterna levereras via. F(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r de nya riktlinjerna 35. De f(cid:246)rberedande (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r IBC (cid:150) som genomf(cid:246)rdes innan budgetf(cid:246)rordningen f(cid:246)r TEN tr(cid:228)dde i kraft, som en uppf(cid:246)lj- ning till meddelandet till Europaparlamentet och r(cid:229)det om f(cid:246)rbe- redande (cid:229)tg(cid:228)rder inom omr(cid:229)det f(cid:246)r transeuropeiska n(cid:228)t: integre- rad bredbandskommunikation (TEN-IBC) (1) (cid:150) var avsedda att bidra till utvecklingen av en (cid:229)tg(cid:228)rdsram f(cid:246)r bredbandkommuni- kation, med stark fokusering p(cid:229) tekniken. Dessa (cid:229)g(cid:228)rder g(cid:228)llde studier som finansierades till 100 % (specifikationer f(cid:246)r integrerad bredbandskommunikation) och f(cid:246)rs(cid:246)k som finansierades till 50 %. Det r(cid:246)rde sig inte om genomf(cid:246)randet av projekt d(cid:228)r regeln om h(cid:246)gst 10 % samfinansiering hade varit till(cid:228)mplig. 36. S(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder ingick inte i (cid:229)rsrapporten om de transeuro- peiska n(cid:228)ten, men de har behandlats i en s(cid:228)rskild slutrapport till Europaparlamentet och r(cid:229)det (2). Gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder med andra program 38. Projekten i samband med initiativet f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag var st(cid:246)dber(cid:228)ttigade enligt riktlinjerna f(cid:246)r TEN-ISDN och de antogs i enlighet med best(cid:228)mmelserna i budgetf(cid:246)rordningen f(cid:246)r TEN. Initiativet g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt (cid:148)uppr(cid:228)ttandet av ett n(cid:228)t av regio- nala plattformar f(cid:246)r utvecklingen av e-handeln bland sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag som arbetar med turism i unionens mindre gynnade regioner(cid:148), det har dokumenterats och medlemsstaterna har avgivit ett positivt yttrande i TEN(cid:151)Telekom-kommittØn. 39. Den effektiva samverkan mellan de sex programmen p(cid:229) omr(cid:229)det multimedia och utbildning (cid:228)r resultatet av uttalade behov fr(cid:229)n branschen och f(cid:246)rtj(cid:228)nsten f(cid:246)r detta b(cid:246)r tillskrivas kommis- sionen. Utv(cid:228)rdering av resultat 40. Trots det negativa yttrandet fr(cid:229)n R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r upphandling och avtal i slutet av 1996 f(cid:246)rbereddes en ny anbuds- infordran 1997, vilket f(cid:246)ranledde en utv(cid:228)rdering av TEN-ISDN f(cid:246)r perioden 1993(cid:150)1997, som genomf(cid:246)rdes av externa experter. (1) KOM(93) 372 slutlig, 22. 7. 1993. (2) KOM(1998) 45 slutlig, 2. 2. 1998. 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/23 43. Rapporten lades fram i februari 1999 (1) och har (cid:246)vers(cid:228)nts till revisionsr(cid:228)tten. Av rapporten framg(cid:229)r att m(cid:229)len i ISDN- riktlinjerna vad g(cid:228)ller utvecklingen av en rad ISDN-baserade tj(cid:228)ns- ter uppfylldes p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt. De flesta av de projekt av gemensamt intresse som fastst(cid:228)lldes i riktlinjerna f(cid:246)r ISDN har behandlats under denna period. ˜ven om TEN-ISDN inte inneh(cid:246)ll n(cid:229)gra kriterier s(cid:229) att man direkt kunde bed(cid:246)ma i vad m(cid:229)n de m(cid:229)l som uppst(cid:228)llts hade uppn(cid:229)tts, fanns det indikatorer (som hade fastst(cid:228)llts under avtalsf(cid:246)rhand- lingarna) f(cid:246)r (cid:246)vervakningen av att avtalen uppfylldes p(cid:229) projekt- niv(cid:229). Utv(cid:228)rderingen efter halva tiden av TEN-Telekom-(cid:229)tg(cid:228)rderna (1993(cid:150)1997) f(cid:246)ranledde (cid:228)ven ytterligare rekommendationer, som sedan har beaktats under (cid:229)tg(cid:228)rdernas genomf(cid:246)rande. (cid:151) Ett arbetsprogram har fastst(cid:228)llts och uppdaterats mot bak- grund av synpunkter fr(cid:229)n branschen. (cid:151) En bed(cid:246)mning av m(cid:229)len enligt riktlinjerna gjordes f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen under projektgranskningarna som genomf(cid:246)rdes under 1999. (cid:151) Betydande f(cid:246)rb(cid:228)ttringar har ocks(cid:229) gjorts under genomf(cid:246)ran- det av (cid:229)tg(cid:228)rden n(cid:228)r det g(cid:228)ller utarbetandet av inbjudningarna att l(cid:228)mna f(cid:246)rslag och utv(cid:228)rderingen av anbud, uppf(cid:246)ljningen och granskningen av projekten samt spridningen och st(cid:246)d(cid:229)t- g(cid:228)rder. 44. F(cid:246)rseningarna n(cid:228)r det g(cid:228)ller de politiska besluten om rikt- linjerna ligger utom kommissionens kontroll. N(cid:228)r riktlinjerna har antagits uppdateras arbetsprogrammet regelbundet och ans(cid:246)k- ningsomg(cid:229)ngarna fastst(cid:228)lls p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att man kan ta h(cid:228)n- syn till utvecklingen p(cid:229) marknaden. 45. Ett antal rekommendationer har beaktats f(cid:246)r att best(cid:228)mma inriktningen p(cid:229) de (cid:229)tg(cid:228)rder som genomf(cid:246)rs inom ramen f(cid:246)r de nya riktlinjerna (se punkt 43). Inverkan p(cid:229) randomr(cid:229)den ing(cid:229)r inte uttryckligen i kriterierna f(cid:246)r val av projekt enligt artikel 6. 3 i budgetf(cid:246)rordningen f(cid:246)r TEN. I ett antal f(cid:246)rslag fr(cid:229)n 1998 ingick dock samarbetspartner fr(cid:229)n unionens randomr(cid:229)den. En viktig (cid:228)ndring i det uppdaterade arbetsprogrammet inneb(cid:228)r dessutom att tonvikten har lagts vid st(cid:246)d till utarbetandet av aff(cid:228)rsplanen under utredningsfasen, som inte b(cid:246)r vara l(cid:228)ngre (cid:228)n 18 m(cid:229)nader. En fullst(cid:228)ndig utv(cid:228)rdering av TEN-Telekom skall dessutom genom- f(cid:246)ras under andra kvartalet 2000 enligt best(cid:228)mmelserna i riktlin- jerna. I samband med denna rapport skall m(cid:229)lens, prioriteringar- nas och genomf(cid:246)rande(cid:229)tg(cid:228)rdernas relevans bed(cid:246)mas samt hur effektiv (cid:229)tg(cid:228)rden har varit och vilken genomslagskraft den haft. I rapporten ing(cid:229)r en studie av halvtidsutv(cid:228)rderingen (1998 och 1999), en studie om de g(cid:228)llande TEN-Telekom-riktlinjernas status och giltighet samt ett antal granskningar av l(cid:246)pande projekt som skall ge en (cid:246)versikt (cid:246)ver hur dessa bidrar till de allm(cid:228)nna m(cid:229)len f(cid:246)r insatserna. (1) Trans-European Networks for telecommunications TEN-ISDN (cid:150) Final report of the Intermediate Evaluation 1993(cid:150)1997. SAMORDNING MED SAMMANH(cid:214)RANDE ¯TG˜RDER Telekommunikation och forskningspolitiken 48. TEN-Telekom utg(cid:229)r fr(cid:229)n teknisk produktutveckling d(cid:228)r det fortfarande (cid:228)r f(cid:246)r tidigt att bed(cid:246)ma avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheterna. TEN-Telekom presenterades f(cid:246)r forskarkollektivet som en uppf(cid:246)lj- nings(cid:229)tg(cid:228)rd d(cid:228)r varje projekt utg(cid:246)r en del av en specifik investe- ring. Det finns faktiskt likheter med forskningsprogrammet r(cid:246)rande telematiksystem p(cid:229) (cid:148)omr(cid:229)den av gemensamt intresse(cid:148) (t. ex. utbildning, milj(cid:246), transporter), eftersom riktlinjerna ursprungligen utformades i anslutning till forskning med m(cid:229)ls(cid:228)tt- ningen att bed(cid:246)ma avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter och det aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga scenariot f(cid:246)r produkter som tekniskt sett har kommit tillr(cid:228)ckligt l(cid:229)ngt, men d(cid:228)r man beh(cid:246)ver klarg(cid:246)ra hur produkterna sedan skall utnyttjas p(cid:229) marknaden och l(cid:228)gga fast en (cid:246)vertygande aff(cid:228)rsplan f(cid:246)r att projektens interna eller externa finansiering skall tryggas av engagerade partner. I FoTU-projekten behandlas dessa fr(cid:229)gor bara ytligt i planerna f(cid:246)r utnyttjande av forskningsresultaten, d(cid:229) det d(cid:228)r i huvudsak handlar om f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r att inf(cid:246)ra avancerad teknik eller metoder i samarbete mellan anv(cid:228)ndare och leverant(cid:246)rer, och inte om bed(cid:246)mningar av avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter eller finansieringsstrukturer. F(cid:246)r att maximera synergieffekterna mellan TEN och forsknings- instrumenten har TEN-Telekom integrerats helt i det direktorat som svarar f(cid:246)r de (cid:246)vergripande FoU-aspekterna i samband med informationssamh(cid:228)llet, men med klar och distinkt inriktning. TEN-Telekom-programmet kan motiveras av f(cid:246)ljande tv(cid:229) sk(cid:228)l: (cid:151) F(cid:246)r det f(cid:246)rsta finns det ett stort utrymme f(cid:246)r st(cid:246)dprodukter som har n(cid:229)tt teknikfasen p(cid:229) v(cid:228)gen mot en lyckad marknads- lansering (utarbetandet av aff(cid:228)rsplan och plan f(cid:246)r marknads- f(cid:246)ring samt konsortiebildning, som kan vara en l(cid:229)ng och risk- fylld process), vilket normalt inte ing(cid:229)r i s(cid:228)rskilt stor utstr(cid:228)ckning i forsknings(cid:229)tg(cid:228)rder. (cid:151) F(cid:246)r det andra ges gemenskapsst(cid:246)det p(cid:229) omr(cid:229)den av gemen- samt intresse d(cid:228)r det r(cid:229)der os(cid:228)kerhet om den ekonomiska livskraften p(cid:229) kort sikt och komplicerade krav r(cid:246)rande orga- nisationen p(cid:229) transeuropeisk niv(cid:229) motverkar privata initiativ och d(cid:228)rmed ocks(cid:229) framv(cid:228)xten av ett informationssamh(cid:228)lle f(cid:246)r alla i unionen. Exempel st(cid:229)r att finna p(cid:229) milj(cid:246)omr(cid:229)det (risk- hanteringssystem), transportomr(cid:229)det (n(cid:246)dreparationer och bilbogsering), inom h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rden (kontinuitet i v(cid:229)r- den och system f(cid:246)r h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdsf(cid:246)rvaltningen), utbild- ning (IT-tj(cid:228)nster f(cid:246)r allm(cid:228)n och yrkesinriktad utbildning) eller inom tillv(cid:228)xtomr(cid:229)den d(cid:228)r ny verksamhet genereras, t. ex. all- m(cid:228)nna Internetbaserade st(cid:246)dtj(cid:228)nster f(cid:246)r handel och manage- ment av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. Exemplen ovan ing(cid:229)r i prioriteringarna f(cid:246)r kommissionens initiativ eEuropa. C 166/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 Strukturfondernas betydelse 51. Huvudm(cid:229)let f(cid:246)r strukturfonderna (cid:228)r att minska de sociala och ekonomiska skillnaderna mellan EU:s regioner. Insatserna skall d(cid:228)rf(cid:246)r svara mot regionala behov och s(cid:228)rdrag. Den eftersl(cid:228)p- ning som finns i teleinfrastrukturen i flertalet av de regioner som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade inom ramen f(cid:246)r strukturfonderna (cid:229)terfinns till st(cid:246)rsta delen i de nationella och regionala/lokala n(cid:228)ten och inte i de internationella f(cid:246)rbindelserna. Strukturfonds(cid:229)tg(cid:228)rderna under 1994(cid:150)1999 (cid:150) och i synnerhet Europeiska regionala utvecklings- fondens insatser (cid:150) har till st(cid:246)rsta delen varit begr(cid:228)nsade till inves- teringar f(cid:246)r att modernisera och komplettera (bas)infrastrukturen f(cid:246)r telekommunikationer. Strukturfonds(cid:229)tg(cid:228)rderna grundar sig p(cid:229) subsidiaritetsprincipen och partnerskap med medlemsstaterna. Det (cid:229)ligger medlemssta- terna att l(cid:228)gga fast de utvecklingsplaner som f(cid:229)r st(cid:246)d via struktur- fonderna. Insatserna har d(cid:228)rf(cid:246)r en starkt nationell/regional pr(cid:228)gel. S(cid:229)dana investeringar tillsammans med projekt som f(cid:229)r st(cid:246)d via EIB eller EIF (n(cid:228)t och riksstationer, mobiltelen(cid:228)t, satellitn(cid:228)t, tr(cid:229)d- l(cid:246)sa lokaln(cid:228)t) bidrar globalt till den transeuropeiska samtrafikf(cid:246)r- m(cid:229)gan mellan l(cid:228)nderna och kommer att m(cid:246)jligg(cid:246)ra ytterligare driftskompatibilitet n(cid:228)r det g(cid:228)ller de tj(cid:228)nster och till(cid:228)mpningar som f(cid:229)r st(cid:246)d via TEN-Telekom. EIB:s och EIF:s betydelse 52. Avregleringen och privatiseringen inom telekom har lett till betydande f(cid:246)r(cid:228)ndringar i b(cid:229)de regelverk och politik. Gemenska- pens st(cid:246)d har beh(cid:246)vt anpassas till denna nya situation p(cid:229) ett kon- sekvent s(cid:228)tt. F(cid:246)r att m(cid:246)ta dessa nya utmaningar har samordningen mellan de olika enheterna inom kommissionen byggts upp med m(cid:229)ls(cid:228)ttningen att analysera de effekter det nya regelverket f(cid:229)r, s(cid:228)r- skilt f(cid:246)r det st(cid:246)d till fysisk infrastruktur som beviljas via EIB och strukturfonderna. Anpassningarna har f(cid:246)rhandlats fram med de medlemsstater som s(cid:228)rskilt har valt telekom som en prioriterad sektor f(cid:246)r investeringar. Det skulle ha varit sv(cid:229)rt att inom ramen f(cid:246)r detta nya regelverk koncentrera TEN-Telekom-st(cid:246)d till r(cid:228)nte- subventioner p(cid:229) EIB-l(cid:229)n eller bidrag f(cid:246)r EIF-garantier. 53. EIF har hittills inte l(cid:228)mnat garantier f(cid:246)r n(cid:229)got satellitprojekt eller n(cid:229)gra optiska n(cid:228)t (cid:246)verhuvudtaget. Instrument f(cid:246)r samordning De schematiska planerna P(cid:229) telekommunikationsomr(cid:229)det skiljer sig dessa tv(cid:229) projektkate- gorier avsev(cid:228)rt fr(cid:229)n varandra. Projekt som f(cid:229)r st(cid:246)d enligt TEN- f(cid:246)rordningen (cid:228)r anv(cid:228)ndarorienterade projekt som g(cid:228)ller applika- tioner d(cid:228)r den underliggande fysiska infrastrukturen utnyttjas, medan det (cid:228)r sj(cid:228)lva infrastrukturen i sig som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)let f(cid:246)r finansiering och l(cid:229)n som beviljas av ERUF, EIB och EIF. Dessa skillnader (cid:228)r f(cid:246)rklaringen till att det bara finns ett begr(cid:228)nsat utrymme f(cid:246)r samverkan mellan dessa instrument, vilket kan inbe- gripa (cid:229) ena sidan att st(cid:246)d beviljas f(cid:246)r en genomf(cid:246)rbarhetsstudie f(cid:246)r ett skoln(cid:228)tverk inom ramen f(cid:246)r TEN-f(cid:246)rordningen (p(cid:229) i stor- leksordningen 600 000 euro) och (cid:229) andra sidan ett st(cid:246)rre EIB-l(cid:229)n till en teleoperat(cid:246)r (p(cid:229) i storleksordningen 200 miljoner euro). 56. Sv(cid:229)righeterna i samband med de schematiska planerna har varit av flera slag. En sv(cid:229)righet r(cid:246)r begreppet (cid:148)projekt av gemensamt intresse(cid:148) i TEN- Telekom-programmet. Definitionen (utom f(cid:246)r ISDN-projekten) fanns bara i riktlinjerna som antogs f(cid:246)rst i juni 1997, dvs. tre (cid:229)r efter det att strukturfondsprogrammen antogs. D(cid:228)rav framg(cid:229)r tydligt att det var om(cid:246)jligt att f(cid:246)resl(cid:229) en klar systematik f(cid:246)r med- lemsstaterna n(cid:228)r de skulle organisera sina planer enligt TEN- prioriteringarna. Ett annat problem r(cid:246)r de regionala planerna i sig, som strukture- ras kring teman som svarar mot varje medlemsstats egna priori- teringar. Det (cid:228)r bara tv(cid:229) l(cid:228)nder (Italien och Grekland) som uttryck- ligen har f(cid:246)rt fram telekommunikationer som ett separat omr(cid:229)de f(cid:246)r insatser, vilket framg(cid:229)r av gemenskapens st(cid:246)dramar och de samlade programplaneringsdokumenten som offentliggjordes 1995 och har funnits utlagda p(cid:229) Internet sedan 1997. Detta inne- b(cid:228)r att det i de flesta fall inte har varit m(cid:246)jligt att s(cid:228)rskilja telekomrelaterade investeringar, som ofta ligger g(cid:246)mda bakom olika budgetrubriker (t. ex. f(cid:246)rb(cid:228)ttrat f(cid:246)retagsklimat eller moder- nisering av offentlig f(cid:246)rvaltning). Bortsett fr(cid:229)n dessa sv(cid:229)righeter som (cid:228)r specifika f(cid:246)r telekomsek- torn anses de schematiska planerna mer allm(cid:228)nt ha f(cid:246)rlorat n(cid:229)got av sin betydelse, eftersom samordningen enheterna emellan grad- vis har byggts ut, vilket i sin tur har banat v(cid:228)g f(cid:246)r en effektiv utveckling av TEN, i synnerhet inom sektorer d(cid:228)r likartade projekt har f(cid:229)tt st(cid:246)d via olika instrument. Planerna p(cid:229) att modernisera den schematiska planen till en helt automatiserad databas ans(cid:229)gs inte prioriterade och inte heller som ett centralt (cid:229)liggande f(cid:246)r enheterna ifr(cid:229)ga och har inte utvecklats vidare. 55. Den samordning som kr(cid:228)vs enligt budgetf(cid:246)rordningen f(cid:246)r TEN (1) (cid:228)r avsedd att skapa samordning mellan projekt av gemen- samt intresse som f(cid:229)r st(cid:246)d enligt TEN-f(cid:246)rordningen och projekt som genomf(cid:246)rs med hj(cid:228)lp av st(cid:246)d fr(cid:229)n gemenskapens budget, Europeiska investeringsbanken och andra finansiella instrument. (1) Se artikel 14 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2236/95 av den 18 septem- ber 1995. KommittØer och samordning genom kommissionen 57. Strukturfondernas (cid:246)vervakningskommittØr (cid:228)r den l(cid:228)gsta sam- ordningsniv(cid:229)n f(cid:246)r strukturfondsinsatser d(cid:228)r kommissionen deltar. Det (cid:228)r h(cid:228)r samordningen av gemenskapens olika politikomr(cid:229)den b(cid:228)st kan genomf(cid:246)ras. N(cid:228)r beslut skall fattas om en s(cid:228)rskild sektor inbjuds f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r gemenskapens sektorspolitik att delta i 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/25 (cid:246)vervakningskommittØerna tillsammans med f(cid:246)retr(cid:228)daren f(cid:246)r regionalpolitiken. Tack vare detta n(cid:228)ra samarbete har en v(cid:228)l avv(cid:228)gd st(cid:229)ndpunkt fr(cid:229)n kommissionens sida kunnat hittas i komplexa situationer. b(cid:228)r att ingen (cid:229)terbetalning av gemenskapsst(cid:246)det sker (cid:150) f(cid:246)rutsatt bl. a. att karakt(cid:228)ren p(cid:229) infrastrukturprojektet (offentlig anv(cid:228)nd- ning) inte (cid:228)ndras efter privatiseringen. Under f(cid:246)rhandlingarna om det operativa programmet genomf(cid:246)r- des en granskning av gemenskapsr(cid:228)ttens inf(cid:246)rlivande i grekisk lagstiftning. Detta resulterade i att en artikel inf(cid:246)rdes i kommis- sionens beslut om beviljande av st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna enligt vilken betalningsfl(cid:246)det (cid:228)r beroende av att framsteg g(cid:246)rs ifr(cid:229)ga om inf(cid:246)rlivandet av ifr(cid:229)gavarande gemenskapslagstiftning. I augusti 1998 stoppades utbetalningarna. F(cid:246)r Italiens del behandlades ans(cid:246)kan (cid:150) som grundade sig p(cid:229) gemenskapens st(cid:246)dramar f(cid:246)r 1994(cid:150)1999 och som utformades som tv(cid:229) f(cid:246)rslag till operativa program av de italienska myndighe- terna (cid:150) p(cid:229) samma s(cid:228)tt som varje annan ans(cid:246)kan om st(cid:246)d. Efter det att kommissionen bed(cid:246)mt f(cid:246)rslaget best(cid:228)mde den sig f(cid:246)r att omf(cid:246)rdela ifr(cid:229)gavarande medel i beslutet i anslutning till gransk- ningen efter halva tiden i april 1998. 58(cid:150)59. Inneh(cid:229)llet i de planer som skulle finansieras under den l(cid:246)pande programplaneringsperioden (1994(cid:150)1999) var f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r diskussion och f(cid:246)rhandlingar med medlemsstaterna innan avregleringen av telemarknaderna hade genomf(cid:246)rts och n(cid:228)r debat- ten om informationssamh(cid:228)llet just hade b(cid:246)rjat. Kommissionen valde att ta st(cid:228)llning fr(cid:229)n fall till fall. M(cid:229)nga pro- blem kunde d(cid:228)rmed l(cid:246)sas p(cid:229) ett bra s(cid:228)tt b(cid:229)de i enlighet med de nya rambest(cid:228)mmelserna och med h(cid:228)nsyn tagen till m(cid:229)len f(cid:246)r den regionala utvecklingen. De telekomrelaterade programmen som erh(cid:246)ll st(cid:246)d via ERUF anv(cid:228)ndes exempelvis f(cid:246)r att driva p(cid:229) avreg- leringen i Grekland (varvid (cid:246)verg(cid:229)ngsperioden f(cid:246)rkortades med tv(cid:229) (cid:229)r fr(cid:229)n 2003 till 2001). I sitt meddelande (cid:148)Sammanh(cid:229)llningen och informationssamh(cid:228)l- let(cid:148) (1) konstaterade kommissionen att majoriteten av telekomin- vesteringarna (cid:228)r l(cid:246)nsamma, (cid:228)ven om det d(cid:229) och d(cid:229) kan f(cid:246)rkomma fall n(cid:228)r offentligt st(cid:246)d beh(cid:246)vs. Det fanns dock ett behov av att (cid:228)ndra inriktningen p(cid:229) insatserna via strukturfonderna, fr(cid:229)n att modernisera infrastrukturen till att stimulera efterfr(cid:229)gan, (cid:246)ka medvetenheten, utveckla till(cid:228)mpningar och lokalt inneh(cid:229)ll. Den nya strategin har vidareutvecklats i utkastet till riktlinjer f(cid:246)r programmen f(cid:246)r perioden 2000(cid:150)06, d(cid:228)r kommissionens priori- teringar f(cid:246)r fondernas insatser anges. Vad g(cid:228)ller privatiseringen s(cid:229) (cid:229)terspeglar kommissionens allm(cid:228)nna h(cid:229)llning (detta (cid:228)ven innan 1998 (cid:229)rs reformarbete) det faktum att det i samband med fler(cid:229)riga samfinansierade program enligt g(cid:228)l- lande ERUF-f(cid:246)rordningar p(cid:229) projektniv(cid:229) inte spelar n(cid:229)gon roll huruvida den finansiering som svarar mot ERUF-finansieringen kommer fr(cid:229)n den offentliga eller den privata sektorn. Detta inne- Kommissionen har anpassat sitt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt inf(cid:246)r n(cid:228)sta omg(cid:229)ng av strukturella insatser. Enligt de nya generella best(cid:228)m- melserna (cid:228)r medlemsstaterna skyldiga att informera kommissio- nen om alla v(cid:228)sentliga f(cid:246)r(cid:228)ndringar (t. ex. privatisering) i ett sam- finansierat infrastrukturprojekt som p(cid:229)verkar karakt(cid:228)ren eller f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r genomf(cid:246)randet. Finansiella korrigeringar kan g(cid:246)ras till f(cid:246)ljd av en s(cid:229)dan f(cid:246)r(cid:228)ndring. 61. Kommissionen skall unders(cid:246)ka revisionsr(cid:228)ttens f(cid:246)rslag. Konsultationsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)r projekt 64. Det interna samr(cid:229)det (cid:228)r ett standardf(cid:246)rfarande inom kom- missionen som till(cid:228)mpas i samband med alla beslut som skall l(cid:228)g- gas fram f(cid:246)r kommissionen. Det bygger p(cid:229) enhetsprincipen f(cid:246)r kommissionens f(cid:246)rvaltning. Syftet med samr(cid:229)det (cid:228)r att informera och inh(cid:228)mta r(cid:229)d fr(cid:229)n andra enheter inom kommissionen samt att uppn(cid:229) konsekvens och insyn. Samr(cid:229)det kring TEN-Telekom omfat- tar normalt 15 olika enheter, var och en inom det egna ansvars- omr(cid:229)det. Kommissionens beslut betr(cid:228)ffande urvalet (cid:228)r inte slutgiltigt (cid:150) syn- punkter fr(cid:229)n andra generaldirektorat (cid:228)r mycket v(cid:228)lkomna och kan beaktas vid avtalsf(cid:246)rhandlingarna. Samr(cid:229)d i samband med ett kommissionsbeslut om urval av pro- jekt (cid:228)r ett beslut om genomf(cid:246)rande (2). Det fattas inom ramen f(cid:246)r den strategi som har fastst(cid:228)llts genom de grundl(cid:228)ggande best(cid:228)m- melserna. Samordningen av idØer och strategier sker n(cid:228)r nya f(cid:246)r- slag l(cid:228)ggs fram av kommissionen och genomg(cid:229)r samma interna samr(cid:229)dsf(cid:246)rfaranden. De f(cid:246)reg(cid:229)s ocks(cid:229) av f(cid:246)rberedande arbete och m(cid:246)ten inom enheterna. 65. Eftersom EIB-l(cid:229)n till enstaka projekt i de flesta fall beviljas endast p(cid:229) uttrycklig beg(cid:228)ran av regionala eller nationella akt(cid:246)rer har EIB lagt fram en (cid:246)vergripande ber(cid:228)kning av den egna verk- samheten inom ramen f(cid:246)r ett fler(cid:229)rigt program. F(cid:246)r perioden 2000(cid:150)2006 har banken f(cid:246)rklarat sig beredd att utveckla ett n(cid:228)r- mare operativt samarbete mellan bankens och kommissionens enheter, s(cid:229) att EIB kan delta i ett s(cid:229) tidigt skede som m(cid:246)jligt n(cid:228)r planerna och programmen f(cid:246)r strukturfonderna utarbetas. 66. Det skriftliga samr(cid:229)dsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)rb(cid:228)ttrar den strategiska samordningen eftersom (cid:151) det fungerar som ett filter och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt stramar upp EIB:s urval av f(cid:246)rslag som f(cid:246)rel(cid:228)ggs kommissionen f(cid:246)r yttrande och g(cid:246)r dessa mer strukturerade, (1) KOM(97) 7, 23. 1. 1997. (2) Se artikel 17. 1 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2236/95 av den 18 septem- ber 1995. C 166/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 6. 2000 (cid:151) enskilda enheter inom kommissionen d(cid:228)rigenom f(cid:229)r m(cid:246)jlig- het att granska f(cid:246)rslag mot bakgrund av deras respektive poli- tikomr(cid:229)de och kan f(cid:246)resl(cid:229) (cid:228)ndringar. Kommissionens yttran- den f(cid:246)reg(cid:229)s ofta av en beg(cid:228)ran om ytterligare upplysningar fr(cid:229)n EIB och diskussioner mellan kommissionens olika enhe- ter. tionen av verksamhetsomr(cid:229)det, investeringsperspektiv och finansieringsstruktur (cid:228)r olika. Omr(cid:229)det f(cid:246)r offentliga tj(cid:228)nster, omr(cid:229)det f(cid:246)r globala tj(cid:228)nster samt omr(cid:229)det f(cid:246)r tillv(cid:228)xtfr(cid:228)m- jande tj(cid:228)nster, d(cid:228)r det sistn(cid:228)mnda (cid:228)r inriktat p(cid:229) riskkapital- marknaden. S(cid:228)rskild gemensam arbetsgrupp f(cid:246)r avdelningarna 67. Vissa rekommendationer har visserligen inte genomf(cid:246)rts, men kommissionen har vidtagit andra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r f(cid:246)rst(cid:228)rkt sam- ordning. De tre TEN-sektorerna har samordnats. Den grupp kom- missionsledam(cid:246)ter som ansvarar f(cid:246)r TEN (1) har sammantr(cid:228)tt vid ett flertal tillf(cid:228)llen mellan 1995 och 1999. Gruppen rekommen- derade i oktober 1997 ett antal s(cid:228)rskilda samordnings(cid:229)tg(cid:228)rder (2) med beaktande av varje instruments speciella s(cid:228)rdrag. ˜ven om samordningen i f(cid:246)rsta hand g(cid:228)ller omr(cid:229)den d(cid:228)r det (cid:228)r likartade projekt som f(cid:229)r st(cid:246)d via de olika instrumenten, sker hela tiden en bevakning av omr(cid:229)den som kan komma ifr(cid:229)ga i framtiden f(cid:246)r samordningen inom telekom. Enheterna har samarbetat om rikt- linjerna f(cid:246)r n(cid:228)sta programplaneringsperiod (2000(cid:150)2006) f(cid:246)r strukturfonds(cid:229)tg(cid:228)rderna. En f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r EIB deltar vid TEN- Telekom-seminarier och i medlemsstaternas TEN-Telekom- kommittØer. Kontakter har ocks(cid:229) uppr(cid:228)tttats med EIF ang(cid:229)ende finansieringen av teleinfrastrukturen. SLUTSATS OCH REKOMMENDATIONER 68. En grundlig utv(cid:228)rdering av (cid:229)tg(cid:228)rden kommer att g(cid:246)ras fr(cid:229)n maj till september 2000, varvid f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor s(cid:228)rskilt kommer att belysas: i vilken utstr(cid:228)ckning (cid:229)tg(cid:228)rdens m(cid:229)l och prioriteringar samt genomf(cid:246)rande(cid:229)tg(cid:228)rderna alltj(cid:228)mt (cid:228)r relevanta, (cid:229)tg(cid:228)rdens genomslagskraft och resultat, (cid:229)tg(cid:228)rdens effektivitet och kostnads- effektivitet, (cid:229)tg(cid:228)rdens nytta och h(cid:229)llbarhet, orsakssammanhanget mellan anv(cid:228)nda resurser, utf(cid:246)rd verksamhet och f(cid:246)rv(cid:228)ntade resul- tat (sambandet mellan de olika stegen i (cid:229)tg(cid:228)rden), l(cid:228)rdomar som kan dras i fr(cid:229)ga om r(cid:228)ttslig grund, resurser och genomf(cid:246)rande- metoder inf(cid:246)r eventuella framtida insatser av liknande slag. Kom- missionen skall sedan utifr(cid:229)n denna utv(cid:228)rdering och den tekniska utvecklingen l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag till omarbetning av riktlinjerna. Utan att f(cid:246)regripa n(cid:229)gra politiska beslut skulle detta kunna omfatta f(cid:246)ljande: (cid:151) Insatserna skall klart s(cid:228)rskiljas fr(cid:229)n det som omfattas av forsk- ningen. En uppdelning i tre klart avgr(cid:228)nsade omr(cid:229)den f(cid:246)re- sl(cid:229)s, d(cid:228)r deltagande akt(cid:246)rer, marknadspotentialen och defini- (1) I gruppen ing(cid:229)r f(cid:246)rutom kommissionsledam(cid:246)terna med ansvar f(cid:246)r telekommunikationer, energi och transport (cid:228)ven kommissionsleda- m(cid:246)terna med ansvar f(cid:246)r budget, milj(cid:246), regionalpolitik, inre markna- den, ekonomi och finans och ibland kommissionsledam(cid:246)terna med ansvar f(cid:246)r yttre f(cid:246)rbindelser och konkurrens. (2) Dessa rekommendationer var resultatet av sju sammantr(cid:228)den mellan olika enheter, i vissa fall med deltagande av EIB och EIF. (cid:151) Insatserna blir mer fokuserade. Bilaga 1 i g(cid:228)llande riktlinjer f(cid:229)r till f(cid:246)ljd att b(cid:229)de f(cid:246)r stora och f(cid:246)r komplexa omr(cid:229)den t(cid:228)cks in. Ett enklare system f(cid:246)resl(cid:229)s, som bygger p(cid:229) de (cid:229)tg(cid:228)rder som prioriteras inom ramen f(cid:246)r eEuropa-initiativet. (cid:151) Arbetsprogrammet h(cid:229)lls tillr(cid:228)ckligt allm(cid:228)nt s(cid:229) att s(cid:229)v(cid:228)l tek- niska f(cid:246)r(cid:228)ndringar som nya marknadstendenser kan beaktas vid utarbetandet av inbjudningarna att l(cid:228)mna f(cid:246)rslag. (cid:151) Struktureringen av projekten och d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande gemenskapsst(cid:246)d kommer ocks(cid:229) att bli tydligare. (cid:151) St(cid:246)rre tonvikt kommer att beh(cid:246)va l(cid:228)ggas p(cid:229) den transeurope- iska dimensionen av insatserna. (cid:151) Den externa dimensionen m(cid:229)ste ocks(cid:229) beaktas, s(cid:229) att EES- l(cid:228)nderna kan delta liksom associerade l(cid:228)nder inom ramen f(cid:246)r deras avtal med gemenskapen. TEN-Telekom skall bygga vidare p(cid:229) det politiska st(cid:246)d som givits genom eEuropa-initiativet, som fokuserar p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bryta de barri(cid:228)rer som h(cid:229)ller tillbaka snabb framv(cid:228)xt av ett informa- tionssamh(cid:228)lle i Europa, i synnerhet (cid:148)en offentlig sektor som spelar en alltf(cid:246)r passiv roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller att m(cid:246)jligg(cid:246)ra utvecklingen av nya till(cid:228)mpningar och tj(cid:228)nster(cid:148) och (cid:148)fr(cid:229)nvaron av en tillr(cid:228)ckligt dynamisk, f(cid:246)retagsinriktad och tj(cid:228)nsteorienterad kultur(cid:148). TEN- Telekom (cid:228)r ett viktigt gemenskapsinstrument f(cid:246)r fr(cid:228)mjandet av de m(cid:229)l som fastst(cid:228)llts p(cid:229) f(cid:246)ljande omr(cid:229)den: tillg(cid:229)ng till multimedie- baserad allm(cid:228)n och yrkesinriktad utbildning, st(cid:246)dtj(cid:228)nster f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag f(cid:246)r transeuropeisk e-handel och s(cid:228)ker till- g(cid:229)ng, riskkapital till investeringsfonder f(cid:246)r innovativa projekt med h(cid:246)g tillv(cid:228)xtpotential, n(cid:228)tbaserade tj(cid:228)nster inom h(cid:228)lso- och sjuk- v(cid:229)rden, f(cid:246)rst(cid:228)rkta transporttj(cid:228)nster, t. ex. innovativa s(cid:228)kerhetstj(cid:228)ns- ter, larm- och jourservice-tj(cid:228)nster, dynamisk ortsspecifik rese- och trafikinformation, r(cid:228)ddningstj(cid:228)nstsystem och system f(cid:246)r den all- m(cid:228)nna s(cid:228)kerheten, tillg(cid:229)ng till information online fr(cid:229)n den offent- liga sektorn. 69. Kommissionen har utarbetat nya riktlinjer f(cid:246)r strukturfonds- (cid:229)tg(cid:228)rderna p(cid:229) telekomomr(cid:229)det inom ramen f(cid:246)r den nya program- planeringsperioden 2000(cid:150)2006. Dessa riktlinjer har redan f(cid:246)re- lagts medlemsstaterna i samband med arbetet i R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r utveckling och omvandling av regioner. 15. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 166/27 Inom telekom, som (cid:228)r en global sektor best(cid:229)ende av ett antal 70. olika skikt (basinfrastruktur, generiska tj(cid:228)nster/systemanpassad programvara och applikationer), kommer samordningen mellan de olika finansieringsinstrumenten att f(cid:246)rst(cid:228)rkas. Projektens olika karakt(cid:228)r m(cid:229)ste beaktas: det r(cid:246)r sig dels om infrastrukturprojekt, dels om generiska tj(cid:228)nster och applikationer av gemensamt intresse med till(cid:228)mpning av den underliggande infrastrukturen. Detta g(cid:228)l- ler i synnerhet kandidatl(cid:228)nderna, d(cid:228)r det (cid:228)r mycket viktigt med synergieffekter mellan de infrastrukturinvesteringar som g(cid:246)rs via internationella finansinstitut som EIB eller EBRD och gemenskaps- (cid:229)tg(cid:228)rder via strukturfonderna eller TEN-Telekom f(cid:246)r utveckling av applikationer. Under alla f(cid:246)rh(cid:229)llanden skall principerna f(cid:246)r fr(cid:228)m- jande av en avreglering och uppr(cid:228)ttandet av ett stabilt och kon- kurrenskraftigt regelverk f(cid:246)r denna sektor beaktas och genom- f(cid:246)ras i dessa l(cid:228)nder f(cid:246)r att trygga en kommersiell finansiering av infrastrukturerna. Utvecklingen av nya f(cid:246)rbindelser med kandi- datl(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa (cid:228)r en fr(cid:229)ga som f(cid:246)refaller mer komplex (cid:228)n att bara r(cid:246)ra samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)gan mellan olika nationella infrastrukturer. 71. F(cid:246)rutom den uppf(cid:246)ljning, granskning och kontroll av pro- jekten som g(cid:246)rs utifr(cid:229)n avtalsbest(cid:228)mmelserna skulle fler kontrol- ler p(cid:229) plats kunna genomf(cid:246)ras med motsvarande anslag f(cid:246)r detta. Dessa kontroller skulle kunna ers(cid:228)tta n(cid:229)gra av de (cid:229)rliga gransk- ningar som sker i Bryssel