title: WRITTEN QUESTION E-0872/00 by Alejandro Agag Longo (PPE-DE) to the Commission. Internet in schools.

eurovoc_concepts:
European social policy
Internet
access to information
educational institution
free service
medical centre
medical institution
telephone charges
universal service
university

text: 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/35 The Commission agrees with the Honourable Member that for effective competition to develop on 3. the internal electricity market it is of crucial importance that commercially sensitive business information is kept secret. That is why the provision in Article 9 of the directive is of eminent importance. The Commission will ensure that this provision is properly implemented by Member States and also will apply the competition rules should abuse of dominant position be revealed. (2001/C 53 E/038) WRITTEN QUESTION P-0867/00 by Michael Cashman (PSE) to the Commission (16 March 2000) Subject: Charter vessels in Greek waters I understand that Greece has a derogation from Council Regulation (EEC) No 3577/92 (1), under Article 6, paragraph 3, until 1 January 2004. Does this mean that Greece has the right to allow charter vessels in Greek waters only if they are registered in Greece (carry a Greek flag) and the skipper is Greek? (1) OJ L 364, 12. 12. 1992, p. 7. Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (10 April 2000) Greece enjoys a temporary exemption from the application of Council Regulation (EEC) No 3577/92 of 7 December 1992 applying the principle of freedom to provide services to maritime transport within Member States (maritime cabotage) until 1 January 2004 for two maritime cabotage sectors which are that of regular passenger and ferry services and that of services provided with vessels of less than 650 gross tonnage (gt) in island cabotage. This means that the Greek authorities may reserve such services to Greek registered vessels, flying the Greek flag. Charter vessels of less than 650 gt registered in other Member States and flying other Member States(cid:146) flags may, therefore, be excluded from Greek island cabotage until the above mentioned date. As regards the requirement that the captain has Greek nationality, the Commission is of the view that this is not incompatible with Community law. Indeed, taking into account the fact that the captain of the ship exercises aboard it sovereign powers (concerning, for example, investigation of crimes committed on board, respect of discipline as well as powers in relation to the civil status of passengers), the Commission considers that this post is covered by the derogation of Article 39(3) (ex Article 48) of the EC Treaty (cf. Commission observations in case Commission/France, C-334/94 (judgement of 7 March 1996)). (2001/C 53 E/039) WRITTEN QUESTION E-0872/00 by Alejandro Agag Longo (PPE-DE) to the Commission (22 March 2000) Subject: Internet in schools On 28 February this year the Commission sent the President of the Council its contribution with a view to the forthcoming Lisbon Summit on reform and employment. It mentions, as one of its priorities, that all schools should have access to the Internet by 2001. C 53 E/36 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 Does the Commission consider reasonably priced access to the Internet to be feasible, as a universal service, for the Member States? Similarly, a number of countries have mooted the idea of for schools, universities, hospitals and other healthcare structures, in order to prevent the different levels of income in the Union from creating a (cid:145)two-speed Europe(cid:146) as far as the information society is concerned. What is its opinion on this matter? free access to the Internet Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (25 May 2000) In its eEurope Initiative (1) the Commission set the target that all European schools should have access to Internet and multimedia resources by the end of 2001. It is a priority for the Commission to ensure that all citizens have the opportunity to be part of the emerging information society. The Commission policy to encourage Member States to connect schools to the Internet should be distinguished from the concept of universal service as it is understood in the telecommunications legislation (2). This legislation requires the authorities in Member States to place obligations on network operators to ensure that a defined minimum set of services of specified quality are available to all, independent of their geographical location, at an affordable price. The current definition of universal service includes the provision of voice telephony, fax and voice band data transmission via modems, i. e. access to the Internet. Internet access to schools, however, is not included in the current scope of universal service. Nevertheless, the current Community legislative framework (3) allows special tariffs to be provided for well-defined groups of users, such as schools. In many Member States incumbent operators have already developed special tariffs for Internet access to schools. These special (usage) tariffs should not serve to distort competition and operators should not abuse their dominant position through predatory pricing. National regulatory authorities have been involved in making sure that competing operators or service providers also have the opportunity to provide these special offers. Furthermore, the Member States are free to impose obligations outside the scope of universal service to provide further services at national level, but the Member States cannot oblige market players to contribute to the provision of such services. Such services, for example Internet access for schools, can be financed from public budgets, as long as they are in compliance with the competition law. The Commission encourages the Member States to equip schools, hospitals and libraries with computers and Internet access, particularly in the context of the interventions of the structural funds for the period 2000-2006. These investments indeed are necessary to ensure that the information society is socially inclusive. (1) COM(1999) 687. (2) The Voice telephony directive (Directive 98/10/EC of the Parliament and of the Council of 26 February 1998 on the application of open network provision (ONP) to voice telephony and on universal service for telecommunications in a competitive environment (cid:129) OJ L 101, 1. 4. 1998) and Interconnection directive (Directive 97/33/EC of the Parliament and of the Council of 30 June 1997 on interconnection in telecommunications with regard to ensuring universal service and interoperability through application of the principles of open network provision (ONP) (cid:129) OJ L 199, 26. 7. 1997). (3) The Voice telephony directive requires transparency and cost orientation (in the case of significant market power for tariffs and allow for the provision of special (or discounted) tariff schemes. The Interconnection directive (Article 5 and Annex III) states what is included in universal service and what can potentially be recovered or financed by universal funds where a net cost is demonstrated


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 615/2000 af 22. marts 2000 om fastsættelse af mindstesalgspriser for oksekød udbudt til salg i henhold til den i forordning (EF) nr. 397/2000 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention agency
minimum price
selling price

formats: pdf print

text: L 74/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 3. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 615/2000 af 22. marts 2000 om fastsættelse af mindstesalgspriser for oksekød udbudt til salg i henhold til den i forordning (EF) nr. 397/2000 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (3) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (1), særlig artikel 28, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Visse mængder oksekød er blevet udbudt til salg ved Kommissionens forordning (EF) nr. 397/2000 (2). I henhold til artikel 9 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2173/79 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2417/95 (4), skal mindstesalgspriserne for kød udbudt i licitation fastsættes under hensyntagen til de modtagne bud. De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Oksekød — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De mindstesalgspriser for oksekød i forbindelse med den licita- tion, som er omhandlet i forordning (EF) nr. 397/2000, og for hvilken indleveringsfristen udløb den 13. marts 2000 fastsættes i bilaget til denne forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 23. marts 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 21. (2) EFT L 50 af 23. 2. 2000, s. 3. (3) EFT L 251 af 5. 10. 1979, s. 12. (4) EFT L 248 af 14. 10. 1995, s. 39. 23. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 74/9 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Προϊόντα Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio mínimo expresado en euros por tonelada Mindstepriser i EUR/ton Mindestpreise ausgedrückt in EUR/Tonne Ελάχιστες πωλήσεις εκφραζόµενες σε Ευρώ ανά τόνο Minimum prices expressed in EUR per tonne Prix minimaux exprimés en euros par tonne Prezzi minimi espressi in euro per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in euro per ton Preço mínimo expresso em euros por tonelada Vähimmäishinnat euroina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i euro per ton a) Carne con hueso — Kød, ikke udbenet — Fleisch mit Knochen — Κρέατα µε κόκαλα — Bone-in beef — Viande avec os — Carni non disossate — Vlees met been — Carne com osso — Luullinen naudanliha — Kött med ben DEUTSCHLAND — Vorderviertel I ESPAÑA PORTUGAL — Hinterviertel I — Vorderviertel II — Hinterviertel II — Cuartos traseros — Quasrtos dianteiros — Quartos traseiros 1 095 1 803 1 030 1 753 2 164 — — b) Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött IRELAND — Intervention fillet (INT 15) — Intervention striploin (INT 17) — Intervention rump (INT 16) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention flank (INT 18) — Intervention forerib (INT 19) — Intervention shoulder (INT 22) — Intervention brisket (INT 23) — Intervention thick flank (INT 12) — Intervention forequarter (INT 24) — Intervention topside (INT 13) — Intervention shin (INT 21) — Intervention thank (INT 11) 14 755 8 401 4 380 3 539 1 211 3 917 1 913 1 337 3 205 1 827 3 334 1 721 1 721


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0891/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Utvärdering av dioxinkrisen i Belgien.

eurovoc_concepts:
EC Decision
European Commission
domestic waste
legislative drafting
manufactured feedingstuffs

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/179 Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 maj 2000) Kommissionen har inte mottagit n(cid:229)gon anm(cid:228)lan fr(cid:229)n den tyska regeringen om de flyttplaner f(cid:246)r Commercial Hydraulics som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren n(cid:228)mner. Inte heller fr(cid:229)n n(cid:229)gra andra k(cid:228)llor har det inkommit n(cid:229)gon information om att den tyska regeringen har beviljat anslag f(cid:246)r denna flytt. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r ingen m(cid:246)jlighet att avg(cid:246)ra om man, i den m(cid:229)n de (cid:228)r till(cid:228)mpliga, f(cid:246)ljer EG-f(cid:246)rdragets best(cid:228)mmelser om statligt st(cid:246)d. N(cid:229)gra anslag har inte heller beviljats av kommissionen. Kommissionen har inga n(cid:228)rmare upplysningar om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits av Ultra Hydraulic Ltd eller Commercial Hydraulics f(cid:246)r att informera och r(cid:229)dg(cid:246)ra med f(cid:246)retr(cid:228)darna f(cid:246)r de anst(cid:228)llda om st(cid:228)ngningen av anl(cid:228)ggningen i Cheltenham och de d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande upps(cid:228)gningarna. Ultra Hydraulic Ltd har dock enligt r(cid:229)dets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om kollektiva upps(cid:228)gningar (1) och de brittiska genom- f(cid:246)randebest(cid:228)mmelserna utan tvekan skyldighet att vidta s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder innan upps(cid:228)gningar f(cid:246)retas. Det (cid:229)ligger allts(cid:229) i f(cid:246)rsta hand de brittiska myndigheterna att bed(cid:246)ma huruvida skyldigheterna har uppfyllts. Gemenskapslagstiftningen medf(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inga uttalade skyldigheter att informera och r(cid:229)dg(cid:246)ra i t(cid:228)cka denna brist som f(cid:246)rv(cid:228)g vid flyttning och nedl(cid:228)ggning av verksamhet. Det var just kommissionen i november 1998 lade fram ett f(cid:246)rslag om inr(cid:228)ttande av en allm(cid:228)n ram f(cid:246)r information till och samr(cid:229)d med arbetstagare i gemenskapen (2) som handlar om att arbetstagarna permanent och regelbundet skall medverka vid den strategiska utvecklingen och f(cid:246)r(cid:228)ndringarna i anst(cid:228)llningssituationen inom f(cid:246)retagen. Kommissionen arbetar aktivt f(cid:246)r ett snart antagande av detta f(cid:246)rslag. f(cid:246)r att (1) EGT L 225, 12. 8. 1998. (2) EGT C 2, 5. 1. 1999. (2000/C 374 E/211) SKRIFTLIG FR¯GA E-0891/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (22 mars 2000) ˜mne: Utv(cid:228)rdering av dioxinkrisen i Belgien Dioxinkrisen i Belgien visade p(cid:229) nytt hur s(cid:229)rbara livsmedelskedjan och (cid:246)vervakningen (cid:228)r. En utv(cid:228)rdering av det slag som genomf(cid:246)rts av deputeradekammarens s(cid:229) kallade dioxinutskott kan bidra till att problema- tiska punkter (cid:229)tg(cid:228)rdas. S(cid:229)v(cid:228)l Europeiska unionen som EU:s femton medlemsstater m(cid:229)ste i detta samman- hang ta p(cid:229) sig en viktig roll. Parlamentsledam(cid:246)terna skriver bland annat att det inom unionen cirkulerar regler ang(cid:229)ende slam som skiljer sig (cid:229)t beroende p(cid:229) vilket spr(cid:229)k de (cid:228)r skrivna p(cid:229) och som hur som helst m(cid:229)ste kompletteras och definieras b(cid:228)ttre. Cirkulerar det enligt kommissionens uppfattning regler ang(cid:229)ende slam som skiljer sig (cid:229)t beroende p(cid:229) vilket spr(cid:229)k de (cid:228)r skrivna p(cid:229), vilket h(cid:228)vdas i rapporten fr(cid:229)n det s(cid:229) kallade dioxinutskottet? a) Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, hur skall kommissionen se till att dessa skillnader upph(cid:228)vs? b) Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet, har dioxinutskottet fel n(cid:228)r det h(cid:228)vdar att reglerna ang(cid:229)ende slam inom Europeiska unionen skiljer sig (cid:229)t beroende p(cid:229) vilket spr(cid:229)k de (cid:228)r skrivna p(cid:229)? C 374 E/180 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 maj 2000) F(cid:246)r att garantera en h(cid:246)g niv(cid:229) av folkh(cid:228)lsa och konsumentskydd fastst(cid:228)lls s(cid:228)rskilt i punkt 5 i bilagan till kommissions beslut 91/516/EEG av den 9 september 1991 om uppr(cid:228)ttande av en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver r(cid:229)varor foderblandningar (1) att anv(cid:228)ndning av slam fr(cid:229)n reningsverk som vilkas anv(cid:228)ndning (cid:228)r f(cid:246)rbjuden i behandlar avloppsvatten (cid:228)r f(cid:246)rbjudet. Inneh(cid:229)llet i denna best(cid:228)mmelser skiljer sig inte (cid:229)t beroende p(cid:229) vilket spr(cid:229)k den (cid:228)r avfattad p(cid:229). F(cid:246)r att det emellertid inte skall r(cid:229)da n(cid:229)got tvivel om f(cid:246)rbudets omfattning, lade kommissionen fram ett utkast till ett beslut om (cid:228)ndring av beslut 91/516/EEG f(cid:246)r St(cid:228)ndiga foderkommittØn den 29 februari 2000. I detta utkast till beslut, om vilket kommittØn yttrade sig positivt, fastst(cid:228)lls att alla typer av material som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n n(cid:229)got av de olika stegen i en reningsprocess f(cid:246)r avloppsvatten fr(cid:229)n t(cid:228)tbebyggelse, f(cid:246)r hush(cid:229)llsspillvatten eller f(cid:246)r industrispillvatten, oberoende av om materialet vidarebehandlats och oberoende av varifr(cid:229)n avloppsvattnet kommit, skall f(cid:246)rbjudas i foderblandningar. (1) EGT L 281, 9. 10. 1991. (2000/C 374 E/212) SKRIFTLIG FR¯GA E-0895/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (22 mars 2000) ˜mne: Utv(cid:228)rdering av dioxinkrisen i Belgien Dioxinkrisen i Belgien visade p(cid:229) nytt hur s(cid:229)rbara livsmedelskedjan och (cid:246)vervakningen (cid:228)r. En utv(cid:228)rdering av det slag som genomf(cid:246)rts av deputeradekammarens s(cid:229) kallade dioxinutskott kan bidra till att problema- tiska punkter (cid:229)tg(cid:228)rdas. S(cid:229)v(cid:228)l Europeiska unionen som EU:s femton medlemsstater m(cid:229)ste i detta samman- hang ta p(cid:229) sig en viktig roll. Parlamentsledam(cid:246)terna har p(cid:229) flera st(cid:228)llen f(cid:246)respr(cid:229)kat tydliga och bindande direktiv f(cid:246)r s(cid:228)ker anv(cid:228)ndning av animaliskt avfall. Anser kommissionen att nuvarande direktiv (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt tydliga och bindande f(cid:246)r att garantera s(cid:228)ker anv(cid:228)ndning av animaliskt avfall? a) Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, vilka argument har kommissionen f(cid:246)r att (cid:129) i motsats till det s(cid:229) kallade dioxinutskottet (cid:129) tala om tydliga och bindande direktiv f(cid:246)r s(cid:228)ker anv(cid:228)ndning av animaliskt avfall? b) Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet, kommer kommissionen att utarbeta f(cid:246)rslag till ett bindande och tydligt system f(cid:246)r s(cid:228)ker anv(cid:228)ndning av animaliskt avfall? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 maj 2000) Kommissionen delar de (cid:229)sikter som framf(cid:246)rts av den belgiska deputeradekammarens dioxinutskott n(cid:228)r det g(cid:228)ller animaliskt avfall. Man har under en tid diskuterat det t(cid:228)nkbara uteslutandet av visst animaliskt avfall fr(cid:229)n livsmedelskedjan p(cid:229) politisk, teknisk och vetenskaplig niv(cid:229). Mot bakgrund av dessa diskussioner anses det l(cid:228)mpligt att f(cid:246)rbjuda (cid:229)tervinning av animaliskt h(cid:246)griskavfall i livsmedelskedjan. I detta syfte h(cid:229)ller ett f(cid:246)rslag till r(cid:229)dets och parlamentets f(cid:246)rordning p(cid:229) att utarbetas. I f(cid:246)rordningen fastst(cid:228)lls nya best(cid:228)mmelser f(cid:246)r bortskaffande och bearbetning av animaliskt avfall. Man planerar att l(cid:228)gga fram det f(cid:246)r r(cid:229)det och parlamentet i juni 2000


title: PERGUNTA ESCRITA P-0952/00 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) à Comissão. Campo de tiro de Schloen.

eurovoc_concepts:
Mecklenburg-Western Pomerania
environmental impact
infringement of EU law
protection of animal life
sports facilities

text: C 374 E/192 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 12. 2000 apoio financeiro ou de assistŒncia na defini(cid:231)ªo de solu(cid:231)ıes financeiras alternativas, tais como a constitui- (cid:231)ªo de parcerias entre o sector pœblico e o sector privado. A Comissªo jÆ apoiou a beneficia(cid:231)ªo e constru(cid:231)ªo de diversos tro(cid:231)os da E6 e E18 no Tri(cid:226)ngulo N(cid:243)rdico. (1) «Relat(cid:243)rio sobre o progresso e a execu(cid:231)ªo dos 14 projectos de Essen», (COM(98) 356 final) e «Redes transeuropeias (cid:129) Relat(cid:243)rio anual (1998)», COM(1999) 410 final. (2000/C 374 E/225) PERGUNTA ESCRITA P-0952/00 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Campo de tiro de Schloen Segundo informa(cid:231)ıes da iniciativa local de cidadªos, bem como do Grupo Alian(cid:231)a 90/Os Verdes da circunscri(cid:231)ªo de M(cid:252)ritz, o governo estadual nªo adoptou atØ ao momento quaisquer medidas eficazes para inviabilizar o projecto do campo de tiro de Schloen (24 pistas). De acordo com um parecer encomendado pelas autoridades locais de Schloen (cid:224) Universidade de Greifswald, e tambØm na opiniªo do Prof. Dr. Succow, vice-presidente da Liga Alemª para a Protec(cid:231)ªo da Natureza (NABU), trata-se de uma regiªo extraordinariamente rica em termos de biodiversidade, onde existem mesmo espØcies prioritÆrias, o que justificaria a sua declara(cid:231)ªo como zona especial de conserva(cid:231)ªo ou zona de protec(cid:231)ªo especial das aves. TambØm a Liga Alemª para a Protec(cid:231)ªo do Ambiente e da Natureza (BUND) dirigiu solicita(cid:231)ªo nesse sentido ao governo estadual. Tem a Comissªo conhecimento de que a notifica(cid:231)ªo das zonas especiais de conserva(cid:231)ªo de 1. Meclemburgo-Pomer(cid:226)nia Ocidental se encontra, pois, incompleta? EstÆ a Comissªo de acordo em que urge declarar a regiªo em causa como zona de protec(cid:231)ªo especial, 2. no sentido da directiva comunitÆria relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo das aves, e ainda proceder (cid:224) notifica(cid:231)ªo correspondente? 3. Tem a Comissªo conhecimento de que, apesar de estar informado sobre as consequŒncias negativas (designadamente o abandono de um ninho de Æguias-marinhas, de um local de nidifica(cid:231)ªo de grous e de uma popula(cid:231)ªo de codornizıes, bem como a perturba(cid:231)ªo cont(cid:237)nua dos movimentos migrat(cid:243)rios das aves entre o Parque Nacional de M(cid:252)ritz e a regiªo dos lagos de Torgelow e Varchentin), Ø insuficiente o apoio do ministØrio responsÆvel (cid:224)s autoridades locais de Schloen, no sentido da inviabiliza(cid:231)ªo do campo de tiro? Tem a Comissªo conhecimento de que foram apresentadas diversas propostas (cid:224) associa(cid:231)ªo de tiro, a 4. fim de que esta realizasse o projecto em locais nªo problemÆticos do ponto de vista ambiental, tendo as referidas propostas sido sempre rejeitadas? Tem a Comissªo conhecimento de que as autoridades responsÆveis pelo licenciamento cometeram 5. graves erros no (cid:226)mbito do respectivo processo, os quais nªo foram ainda devidamente corrigidos? Resposta dada pela ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (27 de Abril de 2000) A Comissªo considera que, nªo s(cid:243) no Estado Federado de Meclemburgo-Pomer(cid:226)nia Ocidental, mas tambØm, de um modo mais geral, em toda a Alemanha, existe carŒncia de uma quantidade suficiente de s(cid:237)tios Natura 2000, na acep(cid:231)ªo da Directiva 92/43/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1992, relativa (cid:224) preserva(cid:231)ªo dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens (1). Consequentemente, hÆ jÆ cerca de um ano, apresentou a questªo ao Tribunal de Justi(cid:231)a, cuja delibera(cid:231)ªo se aguarda. EstÆ tambØm em curso uma ac(cid:231)ªo judicial contra a Alemanha, por omissªo de classifica(cid:231)ªo de uma quantidade suficiente de Æreas na acep(cid:231)ªo da Directiva 79/409/CEE do Conselho, de 2 de Abril de 1979, relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo das aves selvagens (2). A Comissªo decidiu apresentar igualmente esta questªo ao Tribunal de Justi(cid:231)a. A Comissªo nªo possui elementos suficientes para determinar se o s(cid:237)tio de Schloen pode ser inclu(cid:237)do na rede Natura 2000. Dado nªo ser fornecida informa(cid:231)ªo circunstanciada, tampouco estÆ em condi(cid:231)ıes de responder (cid:224)s perguntas espec(cid:237)ficas relativas a este projecto para Schloen (ou suas proximidades). Se existirem sinais concretos de infrac(cid:231)ªo ao direito comunitÆrio, convidamos a Senhora Deputada a fornecer informa(cid:231)ªo mais detalhada nos termos das directivas 92/43/CEE ou 79/409/CEE, o que incluiria uma avalia(cid:231)ªo da import(cid:226)ncia do s(cid:237)tio para diversos habitats e espØcies com interesse comunitÆrio, em conformidade com o disposto nas directivas. No que respeita ao projecto, teria de determinar-se o seu 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/193 efeito significativo no s(cid:237)tio, bem como a existŒncia de alternativas concretas. Outros elementos igualmente imprescind(cid:237)veis seriam a localiza(cid:231)ªo geogrÆfica, a delimita(cid:231)ªo e o valor Natura 2000, as medidas compensat(cid:243)rias jÆ previstas e outros dados com pertinŒncia para a investiga(cid:231)ªo do caso. (1) (2) JO L 206 de 22. 7. 1992. JO L 103 de 25. 4. 1979 (Edi(cid:231)ªo Especial Portuguesa: cap. 15, fasc. 2, p. 125). (2000/C 374 E/226) PERGUNTA ESCRITA E-0961/00 apresentada por Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Ambiente favorÆvel ao desenvolvimento da actividade dos inventores da UE Um dos mais importantes sectores produtivos no dom(cid:237)nio da economia Ø o mundo dos inventores, que, para alØm de dever analisar as mœltiplas solu(cid:231)ıes exigidas pelos seus inventos, tŒm de fazer face a uma complexa teia administrativa. Quando actualmente a nossa Comunidade procura realizar progressos significativos a fim de recuperar o terreno perdido na corrida tecnol(cid:243)gica a n(cid:237)vel planetÆrio, Ø fundamental facultar um ambiente novo aos inventores, por forma a que estes possam desenvolver adequadamente os seus inventos e registar as respectivas patentes com seguran(cid:231)a e fiabilidade, sem sucumbir aos entraves administrativos. Pode a Comissªo indicar se considera que deve promover um estudo profundo com o objectivo de conhecer a situa(cid:231)ªo real dos inventores na Comunidade, as suas preocupa(cid:231)ıes e dificuldades face ao bin(cid:243)mio Munique-Haia e, de um modo geral, a totalidade dos factores que lhes sªo decisivos, no (cid:226)mbito das realiza(cid:231)ıes com que os inventores podem contribuir para o dom(cid:237)nio da economia da Comunidade? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (3 de Maio de 2000) A Comissªo partilha a opiniªo do Senhor Deputado relativa (cid:224) necessidade de assegurar que os inventores beneficiem na Comunidade de um ambiente prop(cid:237)cio ao desenvolvimento das suas actividades. A inova(cid:231)ªo tornou-se, de facto, um dos vectores mais importantes do crescimento duradouro para as empresas e da prosperidade econ(cid:243)mica para a sociedade no seu conjunto. Para definir o quadro adequado para o desenvolvimento das inven(cid:231)ıes e das actividades inovadoras na Europa, a Comissªo desencadeou vÆrias consultas nos meios interessados, nomeadamente atravØs do seu livro verde sobre a inova(cid:231)ªo na Europa (1) e do seu Livro Verde sobre a patente comunitÆria e o sistema de patentes na Europa (2). No final destas consultas, apresentou planos de ac(cid:231)ªo ambiciosos contendo medidas concretas por forma a responder (cid:224)s necessidades dos meios industriais e dos inventores independentes. Entre as iniciativas mais importantes, a Comissªo anunciou que apresentaria propostas legislativas com vista (cid:224) cria(cid:231)ªo de uma patente comunitÆria que produza os mesmos efeitos em toda a Comunidade e que seja ao mesmo tempo fÆcil de gerir, confortÆvel de abordar e razoÆvel em termos de custo. A patente comunitÆria foi tambØm apresentada pela Comissªo na sua Comunica(cid:231)ªo de Janeiro de 2000 «Rumo a um espa(cid:231)o europeu da investiga(cid:231)ªo» (3), como uma alavanca potente para o desenvolvimento da investiga(cid:231)ªo na Europa. Por outro lado, a inova(cid:231)ªo deveria ser igualmente favorecida gra(cid:231)as a outras medidas, como o desenvolvi- mento do papel dos gabinetes nacionais de patentes com vista (cid:224) promo(cid:231)ªo da inova(cid:231)ªo, (cid:224) melhoria do acesso (cid:224)s informa(cid:231)ıes sobre as patentes ou ainda (cid:224) cria(cid:231)ªo do Servi(cid:231)o de Apoio Intellectual Property Rights (IPR), que se trata de um servi(cid:231)o de assistŒncia e de sensibiliza(cid:231)ªo dos protagonistas da inova(cid:231)ªo e da propriedade intelectual. (1) COM(97) 736 final. (2) COM(97) 314 final. (3) COM(2000) 6 final


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0896/00 di Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) alla Commissione. Inquinamento provocato da una fabbrica di calcestruzzo nel comune di O Corgo (Lugo, Galizia).

eurovoc_concepts:
Galicia
Spain
Structural Funds
bathing water
concrete
infringement of EU law
pollution of waterways

text: 20. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 53 E/37 (2001/C 53 E/040) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0878/00 di Ole Krarup (EDD) alla Commissione (22 marzo 2000) Oggetto: Ambizioni di politica di difesa dell(cid:146)UE Al Vertice UE di Helsinki a dicembre Ł stato deciso di dare nuove armi all(cid:146)Unione per gestire le crisi civili e militari, tra l(cid:146)altro attraverso la creazione di una forza di intervento di 60 000 uomini. La Presidenza portoghese a questo proposito ha dichiarato che la strutturazione della futura capacit(cid:224) dell(cid:146)UE influir(cid:224) sui nostri bilanci della difesa e sull(cid:146)opinione pubblica (dall(cid:146)invito della Presidenza ai governi dei paesi membri alla discussione delle ambizioni di politica di difesa dell(cid:146)Unione del 28 febbraio 2000). Ci(cid:242) detto chiedo alla Commissione UE di far conoscere l(cid:146)entit(cid:224) degli aumenti dei bilanci della difesa dei paesi membri che si aspetta comporter(cid:224) la strutturazione di una capacit(cid:224) militare UE. Dal computo deve risultare la percentuale complessiva di aumento e un computo definito in rapporto all(cid:146)aumento di spesa dei singoli Paesi membri. Risposta data dal sig. Patten a nome della Commissione (3 maggio 2000) L(cid:146)importante obiettivo militare annunciato al Consiglio europeo di Helsinki richieder(cid:224) certamente un impegno concertato da parte degli Stati membri, ma non va dimenticato che le spese militari sono di esclusiva responsabilit(cid:224) di questi ultimi. Le domande riguardanti i bilanci nazionali per la difesa dovrebbero pertanto, e a giusto titolo, essere rivolte agli Stati membri. Da parte sua, e nell(cid:146)ambito delle sue competenze specifiche, la Commissione contribuir(cid:224) al conseguimento degli obiettivi della ESDP (Prospettiva di sviluppo del territorio europeo), compreso quello di cui sopra. Il che Ł giusto e appropriato dato l(cid:146)evidente strettissimo legame tra la dimensione militare e quella non militare della prevenzione e risoluzione dei conflitti, nonchØ della gestione delle crisi. La Commissione ha una notevole esperienza e vaste responsabilit(cid:224) nel settore non militare. (2001/C 53 E/041) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0896/00 di Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) alla Commissione (22 marzo 2000) Oggetto: Inquinamento provocato da una fabbrica di calcestruzzo nel comune di O Corgo (Lugo, Galizia) Nel comune di O Corgo (Lugo, Galizia) Ł attualmente in costruzione una fabbrica di calcestruzzo, senza concessione edilizia e di esercizio. Questa fabbrica scarica quotidianamente un volume pari a 7 500 litri di acqua contaminata direttamente nei fiumi Chamoso e Da Lama, sulle cui rive l(cid:146)ente locale autonomo sta costruendo una spiaggia fluviale. Considerando che la costruzione di questa spiaggia fluviale beneficia di sovvenzioni provenienti dai fondi comunitari (programma PRODER (cid:129) Programma di sviluppo rurale e diversificazione delle zone rurali, parzialmente finanziato con fondi comunitari del FEAOG-Orientamento e del FESR per il periodo 1996- 1999: si tratta nella fattispecie di un progetto gestito dal PRODER MINHO della Deputazione provinciale di Lugo), ritiene la Commissione che questo fatto richieder(cid:224) un intervento dell(cid:146)Unione europea per far rispettare l(cid:146)ambiente? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (24 maggio 2000) La Commissione desidera informare l(cid:146)onorevole parlamentare che gli interventi effettuati nel quadro di progetti cofinanziati dai Fondi comunitari devono soddisfare i requisiti in materia di tutela e migliora- mento dell(cid:146)ambiente, conformemente alla regolamentazione applicabile e in particolare al regolamento (CE) C 53 E/38 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 n. 1260/1999 del Consiglio, del 21 giugno 1999, recante disposizioni generali sui Fondi strutturali (1). La Commissione trasmetter(cid:224) alle autorit(cid:224) spagnole le informazioni fatti denunciati. La direttiva 76/464/CEE del Consiglio, del 4 maggio 1976, concernente l(cid:146)inquinamento provocato da certe sostanze pericolose scaricate nell(cid:146)ambiente idrico della Comunit(cid:224) (2) prevede l(cid:146)eliminazione di 17 sostanze (elenco I) e la riduzione di un gran numero di altre sostanze e gruppi di sostanze (elenco II). Sono necessarie informazioni supplementari per poter valutare se il caso specifico costituisce un(cid:146)infrazione della direttiva. sui La normativa comunitaria in materia di qualit(cid:224) delle acque di balneazione presso le spiagge, che si tratti di acque interne o acque costiere, (direttiva 76/160/CEE del Consiglio, dell(cid:146)8 dicembre 1975, concernente la qualit(cid:224) delle acque di balneazione (3)) stabilisce obiettivi qualitativi per tali acque, impone agli Stati membri di rispettare detti obiettivi e di effettuare regolari controlli di qualit(cid:224) per tutte le zone di balneazione nonchØ di trasmettere ogni anno i risultati dei controlli alla Commissione. Quest(cid:146)ultima deve pubblicare i risultati annui dei controlli di qualit(cid:224) relativi all(cid:146)intera Comunit(cid:224) (l(cid:146)ultima relazione edita nel maggio 1999, la prossima nel maggio 2000). La relazione Ł disponibile su Internet. Nel territorio di Lugo lungo il fiume Mino, in Galizia, esistono attualmente cinque localit(cid:224) definite zone di balneazione e regolarmente controllate. Dalla piø recente relazione, pubblicata nel 1999, per le cinque localit(cid:224) risulta una qualit(cid:224) delle acque conforme alla direttiva. La presenza di un(cid:146)attivit(cid:224) industriale non consente deroghe all(cid:146)obbligo per gli Stati membri di adottare tutte le misure necessarie per il rispetto dei requisiti in materia di qualit(cid:224). La direttiva sulle acque di balneazione prevede due alternative: la qualit(cid:224) delle acque Ł garantita anche nelle nuove condizioni, oppure la spiaggia deve essere chiusa ed occorre quindi stabilire un divieto ufficiale di balneazione. (1) GU L 161 del 26. 6. 1999. (2) GU L 129 del 18. 5. 1976. (3) GU L 31 del 5. 2. 1976. (2001/C 53 E/042) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0911/00 di Hiltrud Breyer (Verts/ALE) alla Commissione (25 marzo 2000) Oggetto: Violazione della direttiva sulla flora, la fauna e gli habitat in relazione all(cid:146)ampliamento del campo da golf di Gersheim-Rubenheim 1. (cid:201) noto alla Commissione che il progettato ampliamento del campo da golf in oggetto avr(cid:224) un pesante impatto su un territorio che potrebbe diventare zona di conservazione ai sensi della direttiva sulla flora, la fauna e gli habitat, con gravi minacce per un habitat la cui protezione Ł prioritaria e in cui vivono fra l(cid:146)altro due specie di farfalle protette da tale direttiva, la Eurodryas aurinia e la Maculinea arion? Non ritiene la Commissione che una seria valutazione della compatibilit(cid:224) di tale progetto con la 2. suddetta direttiva possa essere effettuata solo prendendo in esame un periodo vegetativo completo? (cid:201) d(cid:146)accordo sul fatto che il consiglio comunale di Gersheim non pu(cid:242) allegramente ignorare il diritto 3. comunitario? (cid:201) d(cid:146)accordo sul fatto che in presenza di una violazione cos(cid:236) eclatante del diritto comunitario occorre 4. prendere in considerazione la possibilit(cid:224) di avviare una procedura d(cid:146)infrazione? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (18 maggio 2000) La Commissione Ł stata recentemente informata in merito ad un progetto di campo da golf a Gersheim/ Rubenheim, il cui ampliamento potrebbe risultare nocivo per un potenziale sito di importanza comunita- ria, un sito da proporre ai sensi della direttiva 92/43/CEE del Consiglio, del 21 maggio 1992, relativa alla conservazione degli habitat naturali e seminaturali e della flora e della fauna selvatiche (1) (direttiva Habitat)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 612/2000 af 22. marts 2000 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 23. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 74/3 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 612/2000 af 22. marts 2000 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2038/1999 af 13. september 1999 om den fælles markedsordning for sukker (1), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1422/ 95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser for import af melasse inden for sektoren for sukker og om forordning (EØF) nr. 785/68 (2), særlig artikel ændring af 1, stk. 2 og artikel 3, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I forordning (EF) nr. 1422/95 fastsættes, at cif-prisen ved import af melasse, i det følgende benævnt »den repræ- sentative pris«, i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EØF) nr. 785/68 (3). Denne pris fastsættes for den standardkvalitet, der er defineret i artikel 1 i nævnte forordning. fastsættes Den repræsentative pris for melasse beregnes for et EF- grænseovergangssted, som er Amsterdam. Denne pris skal beregnes på grundlag af de gunstigste købsmulig- heder på verdensmarkedet, som konstateres på grundlag af noteringer eller priser på dette marked, der er justeret under hensyntagen til eventuelle kvalitetsforskelle i forhold til standardkvaliteten. Standardkvaliteten for melasse blev defineret ved forordning (EØF) nr. 785/68. skal der tages hensyn til Ved konstateringen af de gunstigste købsmuligheder på verdensmarkedet samtlige oplysninger om tilbud på verdensmarkedet, om konsta- terede priser på vigtige markeder i tredjelande samt om købekontrakter indgået i den internationale samhandel, som Kommissionen har fået kendskab til enten gennem medlemsstaterne eller på eget initiativ. Ved denne konstatering kan et gennemsnit af flere priser lægges til grund i henhold til artikel 7 i forordning (EØF) nr. 785/68 på betingelse af, at dette gennemsnit kan anses som repræsentativt for markedets faktiske tendens. (4) Der skal ikke tages hensyn til oplysningerne, når det ikke drejer sig om produkter af sund og sædvanlig handels- tilbuddet nævnte pris kun kvalitet, eller når den i (1) EFT L 252 af 25. 9. 1999, s. 1. (2) EFT L 141 af 24. 6. 1995, s. 12. (3) EFT L 145 af 27. 6. 1968, s. 12. vedrører en ringe mængde, der ikke er repræsentativ for markedet. Der skal heller ikke tages hensyn til tilbuds- priser, som ikke kan anses for repræsentative for marke- dets faktiske udvikling. For at opnå sammenlignelige oplysninger vedrørende melasse af standardkvalitet skal priserne alt efter kvali- teten af den tilbudte melasse forhøjes eller nedsættes i det omfang, der følger af anvendelsen af artikel 6 i forordning (EØF) nr. 785/68. Undtagelsesvis kan en repræsentativ pris i et begrænset tidsrum opretholdes på uændret niveau, når den tilbuds- pris, der har tjent som grundlag for den foregående konstatering af den repræsentative pris, ikke er kommet til Kommissionens kendskab, og de foreliggende tilbuds- priser, som ikke synes at være tilstrækkeligt repræsenta- tive for markedets faktiske tendens, ville føre til pludse- lige og væsentlige ændringer i den repræsentative pris. Når der eksisterer en forskel mellem udløsningsprisen for det pågældende produkt og den repræsentative pris, bør der fastsættes tillægsimporttold på betingelserne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1422/95. Såfremt import- tolden suspenderes i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, bør der fastsættes særlige beløb for denne told. Anvendelse af disse bestemmelser giver anledning til at fastsætte de repræsentative priser og tillægsimporttolden for de pågældende produkter som anført i bilaget til nærværende forordning. De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Sukker — (5) (6) (7) (8) (9) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De repræsentative priser og tillægstolden ved import af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1422/95 omhandlede produkter fastsættes som angivet i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 23. marts 2000. L 74/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 3. 2000 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen til forordning om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker BILAG KN-kode Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (EUR) Told, der skal opkræves ved import som følge af suspension, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95, pr. 100 kg netto af det pågældende produkt (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,76 7,94 0,00 — — 0,27 (1) Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 785/68, som ændret. (2) Dette beløb erstatter i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 1422/95 toldsatsen i den fælles toldtarif fastsat for disse produkter


title: QUESTION ÉCRITE E-0893/00 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Analyse de la crise de la dioxine en Belgique.

eurovoc_concepts:
Belgium
animal nutrition
animal product
food additive
food inspection
food safety
foodstuffs legislation
toxic substance

text: 13. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 81 E/7 RØponse commune aux questions Øcrites E-0886/00, E-0888/00, E-0890/00, E-0892/00 et E-0894/00 (29 septembre 2000) Bien que le rapport auquel l(cid:146)Honorable Parlementaire se rØfŁre ne soit pas adressØ au Conseil et n(cid:146)ait pas ØtØ examinØ par lui, il est nØanmoins possible de commenter de maniŁre gØnØrale certaines des observations qui ont ØtØ relevØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Le nombre des problŁmes, y compris la crise de la dioxine en Belgique, qui sont apparus (cid:224) diffØrents niveaux de la cha(cid:238)ne alimentaire au cours des derniŁres annØes, indique clairement que la lØgislation de la CommunautØ europØenne en matiŁre de sØcuritØ alimentaire doit Œtre rØvisØe et renforcØe afin de rØtablir la confiance du consommateur non seulement dans la sØcuritØ alimentaire mais Øgalement dans les autoritØs qui en sont responsables. Le Livre blanc sur la sßretØ alimentaire, prØsentØ par la Commission au mois de janvier, esquissait et proposait un certain nombre de mesures visant (cid:224) Øviter (cid:224) l(cid:146)avenir les crises prØcitØes. Un plan d(cid:146)action comportant 84 mesures concrŁtes (la plupart Øtant des propositions lØgislatives) figure dans l(cid:146)annexe au Livre blanc. Ces mesures visent (cid:224) amØliorer et renforcer le cadre rØglementaire de l(cid:146)ensemble de la cha(cid:238)ne alimentaire. Actuellement, le Conseil Ølabore sa position (cid:224) l(cid:146)Øgard du Livre blanc et espŁre Øtudier conjointement avec le Parlement europØen les propositions spØcifiques de la Commission, en vue d(cid:146)adopter un cadre lØgislatif complet et cohØrent qui permettra d(cid:146)atteindre les objectifs convenus. Les sujets ayant trait (cid:224) la sßretØ alimentaire qui ont ØtØ spØcifiquement citØs dans les questions, (cid:224) savoir le cadre rØglementaire concernant la composition d(cid:146)aliments pour animaux et les contaminants, la rØglemen- tation concernant l(cid:146)obligation de notification aux autoritØs de l(cid:146)Union europØenne en cas de contamination des aliments pour animaux et l(cid:146)utilisation d(cid:146)abats, seront toutes examinØes dans le cadre des propositions de la Commission en matiŁre lØgislative. L(cid:146)introduction Øventuelle d(cid:146)une liste positive des substances dont la prØsence dans les aliments pour animaux est autorisØe doit faire l(cid:146)objet d(cid:146)un examen notamment en vue d(cid:146)une meilleure protection du consommateur. Les substances dont l(cid:146)utilisation est autorisØe ou interdite dans la production d(cid:146)aliments pour animaux, y compris les sous-produits animaux, doivent nØcessairement Œtre clairement dØfinies. Les avantages et la faisabilitØ (cid:224) moyen terme d(cid:146)une liste positive des matiŁres premiŁres pour aliments des animaux feront l(cid:146)objet d(cid:146)un examen. (cid:192) court terme, il faut s(cid:146)en remettre (cid:224) l(cid:146)actuelle liste nØgative que la Commission propose de complØter. En ce qui concerne la question des boues prØsentes dans les aliments pour animaux, M. Byrne, membre de la Commission, a informØ le Conseil «Agriculture» des problŁmes qu(cid:146)a soulevØs l(cid:146)interprØtation des diffØrentes versions linguistiques de la dØcision 516/91 de la Commission visant (cid:224) interdire l(cid:146)utilisation de boues dans les aliments pour animaux. Le Conseil a pris acte des mesures prises par la Commission en vue de clarifier la situation et de confirmer l(cid:146)interdiction. (2001/C 81 E/010) QUESTION (cid:201)CRITE E-0893/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Analyse de la crise de la dioxine en Belgique (22 mars 2000) La crise de la dioxine qu(cid:146)a connue la Belgique a de nouveau mis en lumiŁre la vulnØrabilitØ de la cha(cid:238)ne alimentaire et des contr(cid:244)les. Une analyse comme celle (cid:224) laquelle procŁde la commission dioxine de la Chambre des reprØsentants peut contribuer (cid:224) la rØsolution des difficultØs. Tant l(cid:146)Union europØenne que les quinze (cid:201)tats membres de celle-ci ont un r(cid:244)le important (cid:224) jouer dans ce contexte. Les membres de la commission font observer que la directive europØenne relative aux substances indØsirables contenues dans les aliments pour animaux ne mentionne pas les PCB et les dioxines. Ils estiment qu(cid:146)il y aurait lieu de rØtablir une liste positive des substances dont la prØsence dans les aliments pour animaux est autorisØe, telle qu(cid:146)elle existait avant la directive 96/25/CEE du 29 avril 1996 (1). C 81 E/8 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 3. 2001 La Commission entend-elle adapter la directive relative aux substances dont la prØsence est 1. indØsirable dans les aliments pour animaux en ajoutant les PCB et les dioxines (cid:224) la liste de ces substances? a) Dans l(cid:146)affirmative, dans quel dØlai pense-t-elle prØsenter cette modification au Parlement europØen? b) Dans la nØgative, pour quelle raison n(cid:146)estime-t-elle pas nØcessaire d(cid:146)ajouter les PCB et les dioxines (cid:224) cette liste, eu Øgard (cid:224) la position qu(cid:146)elle a prise sur la crise de la dioxine enregistrØe en Belgique? 2. Estime-t-elle qu(cid:146)il y a lieu de rØtablir une liste positive des substances dont la prØsence dans les aliments pour animaux est autorisØe, telle qu(cid:146)elle existait avant la directive 96/25/CEE du 29 avril 1996, comme le suggŁre la commission dioxine? a) Dans la nØgative, pour quelle raison rejette-t-elle l(cid:146)introduction d(cid:146)une liste positive, en dØpit des enseignements tirØs de la crise de la dioxine? b) Dans l(cid:146)affirmative, dans quel dØlai cette liste positive sera-t-elle Øtablie? (1) JO L 125 du 23. 5. 1996, p. 35. RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (4 mai 2000) La directive 1999/29/CE du Conseil du 22 avril 1999 concernant 1. les substances et produits indØsirables dans l(cid:146)alimentation des animaux (1) fixe les niveaux maximums des substances et produits indØsirables dans l(cid:146)alimentation des animaux. En ce qui concerne les biphØnyles polychlorØs (PCB) et les dioxines, une limite maximale a ØtØ fixØe pour les dioxines dans la pulpe d(cid:146)agrume aprŁs la dØcouverte de niveaux ØlevØs de dioxines dans des granules de pulpe d(cid:146)agrume provenant du BrØsil. AprŁs constatation d(cid:146)un niveau ØlevØ de dioxine dans l(cid:146)argile kaolinitique utilisØe comme additif dans les aliments pour animaux, une limite maximale de dioxines a Øgalement ØtØ Øtablie pour l(cid:146)argile kaolinitique par le les conditions rŁglement d(cid:146)autorisation des additifs appartenant au groupe des agents liants, antimottants et coagulants dans les aliments pour animaux (2). (CE) no 2439/1999 de la Commission du 17 novembre 1999 concernant Suite (cid:224) la crise belge de la dioxine, l(cid:146)Øtablissement de limites maximales aux dioxines et PCB dans d(cid:146)autres matiŁres premiŁres pour aliments pour animaux et dans les aliments pour animaux eux-mŒmes sera envisagØ sur la base d(cid:146)une Øvaluation des risques scientifiques. Le comitØ scientifique de l(cid:146)alimentation animale a ØtØ invitØ (cid:224) Øvaluer la contribution des aliments pour animaux contaminØs avec des dioxines, des PCB et des PCB du type dioxine (cid:224) la contamination des aliments d(cid:146)origine animale. Cette Øvaluation comporte l(cid:146)identification des matiŁres premiŁres pour aliments des animaux qui pourraient Œtre considØrØes comme des sources de contamination par les dioxines, les PCB et les PCB du type dioxine des aliments des animaux, y compris ceux (cid:224) base de poisson. Le comitØ scientifique de l(cid:146)alimentation animale Øvaluerait Øgalement la contribution des diffØrentes matiŁres premiŁres pour aliments des animaux identifiØes comme sources de contamination des aliments d(cid:146)origine animale. Il devrait prendre en considØration (cid:224) la fois les variations diØtØtiques par rapport aux catØgories animales, y compris le poisson, et le taux de transfert des dioxines et PCB dans les diffØrents produits animaux d(cid:146)origine animale. Comme l(cid:146)indique le Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire (3) sous l(cid:146)action 21 du plan d(cid:146)action en la matiŁre, la Commission a l(cid:146)intention d(cid:146)adopter les mesures d(cid:146)ici dØcembre 2000. ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 7, paragraphe 3, de la dØcision 1999/468/CE du Conseil du 28 juin 1999 fixant les modalitØs de l(cid:146)exercice des compØtences d(cid:146)exØcution confØrØes (cid:224) la Commission (4), la Commission informera le Parlement des projets de mesures soumis au comitØ permanent des aliments pour animaux. 2. La Commission tient (cid:224) souligner que si cette liste positive existait prØalablement dans certains (cid:201)tats membres, y compris la Belgique, il n(cid:146)y a jamais eu de liste positive de matiŁres premiŁres pour aliments des animaux au niveau communautaire. Toujours d(cid:146)aprŁs le Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire, la Commission reconna(cid:238)t la nØcessitØ de dØfinir clairement les matiŁres premiŁres qui peuvent ou ne peuvent pas Œtre utilisØes dans la fabrication d(cid:146)aliments pour animaux, y compris les sous-produits animaux. Une liste positive de matiŁres premiŁres pour aliments des animaux constituerait la rØponse la plus claire, mais c(cid:146)est une t(cid:226)che longue et complexe. NØanmoins, la Commission s(cid:146)est engagØe (cid:224) Ølaborer une liste positive (cid:224) moyen terme. (cid:192) court terme, la liste nØgative actuelle doit Œtre rapidement dØveloppØe. 13. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 81 E/9 (cid:192) l(cid:146)action 22 de son plan d(cid:146)action, le Livre blanc sur la sØcuritØ alimentaire indique que la Commission pourrait adopter une proposition visant (cid:224) modifier la directive 96/25/CEE du Conseil sur la circulation des matiŁres premiŁres pour aliments des animaux (5), (cid:224) soumettre au Conseil et au Parlement d(cid:146)ici dØcembre 2002, aprŁs avoir rØflØchi (cid:224) l(cid:146)Øtablissement Øventuel d(cid:146)une liste positive exclusive de matiŁres premiŁres autorisØes pour aliments des animaux. En outre, conformØment (cid:224) l(cid:146)action 30 de ce plan d(cid:146)action, une proposition de rŁglement du Parlement et du Conseil Øtablissant de nouvelles rŁgles pour l(cid:146)Ølimination et le traitement des dØchets animaux et des sous-produits animaux est en prØparation. Cette proposition contiendra une liste positive de sous-produits animaux pouvant Œtre utilisØs dans la prØparation de matiŁres premiŁres pour aliments des animaux d(cid:146)origine animale. Cette proposition devrait Œtre prØsentØe au Conseil et au Parlement en juin 2000. JO L 115 du 4. 5. 1999. JO L 297 du 18. 11. 1999. (1) (2) (3) COM(1999) 719 final. (4) (5) JO L 184 du 17. 7. 1999. JO C 261 du 19. 8. 1998. (2001/C 81 E/011) QUESTION (cid:201)CRITE E-0933/00 posØe par Helmuth Markov (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: ProcØdures de vØrification de la Commission (cid:224) l(cid:146)Øgard du Land fØdØral de Thuringe (Allemagne) 1. Quelles procØdures de vØrification des subventions concernant des programmes et des directives de l(cid:146)UE la Commission europØenne a-t-elle menØes ou mŁne-t-elle actuellement (cid:224) l(cid:146)Øgard du Land fØdØral de Thuringe, et depuis quelle date? 2. Quels sont les rØsultats des procØdures de vØrification dØj(cid:224) menØes (cid:224) bien concernant le droit de la concurrence? Quel est le volume financier des procØdures vØrifiØes, et quels sont les domaines spØcifiques dont elles relŁvent? 3. Le gouvernement rØgional a-t-il ØtØ associØ (cid:224) la procØdure de vØrification et informØ des rØsultats? Des modifications ont-elles ØtØ rØclamØes concrŁtement? Dans l(cid:146)affirmative, dans quels domaines, (cid:224) quelle date et lesquelles? Quelles sont 4. Commission? les rØpercussions Øventuelles sur le Land fØdØral de Thuringe, et qu(cid:146)en pense la Quelles sont les procØdures d(cid:146)Øvaluation qui ne sont pas encore achevØes? Quand peut-on escompter 5. leur conclusion et sur quels domaines portent-elles? 6. Est-il nØcessaire de modifier les procØdures appliquØes habituellement dans le Land fØdØral de Thuringe pour transposer les programmes et les directives de l(cid:146)UE? Dans l(cid:146)affirmative, lesquelles et dans quels domaines? RØponse complØmentaire donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (7 septembre 2000) 1. Les programmes opØrationnels au titre des fonds structurels sont mis en (cid:156)uvre dans le Land de Th(cid:252)ringen depuis le 29 mars 1991. Ces programmes sont examinØs sur base de la rØglementation des fonds structurels, en particulier ses dispositions en matiŁre d(cid:146)Øvaluation. Il s(cid:146)agit d(cid:146)un processus permanent, qui porte sur la totalitØ des volumes financiers en question. Dans le cadre de la mise en (cid:156)uvre du Fond social europØen, la Commission a procØdØ (cid:224) des visites de contr(cid:244)le en Allemagne (comme dans les autres (cid:201)tats membres) et entre autres dans le Land de Th(cid:252)ringen. (cid:192) la suite d(cid:146)un de ces contr(cid:244)les, les autoritØs allemands ont acceptØ, en 1999, de renoncer aux dØpenses non-Øligibles d(cid:146)un programme du FSE gØrØ par le ministŁre de la Culture de Th(cid:252)ringen. Le montant de ces dØpenses non-Øligibles s(cid:146)Ølevait (cid:224) 5,7 millions d(cid:146)euros


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0866/00 esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle. Kuluttajien suojeleminen uudella DAB-teknologialla varustettujen äänentoistolaitteiden puutteilta.

eurovoc_concepts:
European social policy
audiovisual equipment
consumer protection
indemnification
product quality

text: 13. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 46 E/67 (2001/C 46 E/070) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0866/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Erik Meijer (GUE/NGL) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Kuluttajien suojeleminen uudella DAB-teknologialla varustettujen (cid:228)(cid:228)nentoistolaitteiden puutteilta Onko komissio tietoinen New Scientist -lehdess(cid:228) 12. helmikuuta 2000 ja Hifi Choice -lehden joissa kerrotaan uudella digitaaliradiotekniikalla 1. helmikuun 2000 numerossa ilmestyneist(cid:228) kirjoituksista, (Digital Audio Broadcasting, DAB) toteutetuista l(cid:228)hetyksist(cid:228) seuraavaa: a) vaikka DAB-radioiden ostajille luvataan (cid:148)melkein CD-tason(cid:148) (cid:228)(cid:228)nenlaatua, todellisuudessa joidenkin musiikkilajien kohdalla (cid:228)(cid:228)nenlaatu on heikompi kuin FM-radiol(cid:228)hetyksiss(cid:228); b) DAB-tekniikka suodattaa osan (cid:228)(cid:228)nest(cid:228) pois ja lis(cid:228)(cid:228) joskus h(cid:228)ly(cid:228), jonka johdosta (cid:228)(cid:228)ni, jota ei alkuper(cid:228)isess(cid:228) (cid:228)(cid:228)nityksess(cid:228) heti tallennettu CD-levylle tai DAB-nauhalle, voi v(cid:228)(cid:228)risty(cid:228) huomattavasti; c) DAB-radioiden hinnat vaihtelevat t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) 800 euron ja yli 1600 euron v(cid:228)lill(cid:228); d) ongelmat johtuvat suurelta osin tekniikan riippuvuudesta 48 kilohertsin kansainv(cid:228)lisest(cid:228) standardista ja radioissa k(cid:228)ytetyist(cid:228) siruista, jotka on tehty kyseisen standardin mukaisesti, vaikka 32 kilohertsin standardi antaisi laadukkaamman lopputuloksen, toisin kuin alunperin arvioitiin? Onko komissio kanssani yht(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) kallis DAB-teknologia tulee l(cid:228)hitulevaisuudessa 2. yh(cid:228) useamman kuluttajan ulottuville ja ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) voi johtaa siihen, ett(cid:228) myynnin kasvaessa yh(cid:228) suurempi kuluttajien joukko joutuu k(cid:228)rsim(cid:228)(cid:228)n kyseisen tekniikan haittapuolista, joten ei ole en(cid:228)(cid:228) syyt(cid:228) siirt(cid:228)(cid:228) toimenpiteit(cid:228), joilla kuluttajia suojellaan heikkotasoisen tuotteen levi(cid:228)miselt(cid:228)? 3. a) Onko komissio valmis toteuttamaan toimenpiteit(cid:228), jotka: tekev(cid:228)t uuden DAB-teknologian hankkineille henkil(cid:246)ille, tuotteen, mahdolliseksi saada tuottajalta korvauksen; jotka uskoivat saaneensa korkealaatuisen b) johtavat toimiin kyseisen tekniikan muuttamiseksi tai parantamiseksi; c) saavat radioasemat muuttamaan signaaliaan (cid:228)(cid:228)nen vastaanoton parantamiseksi? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (3. toukokuuta 2000) 1. Komissio on tietoinen parlamentin j(cid:228)senen esille tuomista seikoista. Mainituissa artikkeleissa keskityt(cid:228)(cid:228)n uusiin digitaalisiin radiol(cid:228)hetyksiin (Digital Audio Broadcasting, DAB), jonka Eureka 147 -tutkimuksen osapuolet ovat kehitt(cid:228)neet ja joka on standardoitu Euroopan telealan standardointilaitoksessa (ETSI) (1). Artikkeleissa k(cid:228)sitelty ongelma on kuitenkin yleisluonteisempi. Miss(cid:228) tahansa digitaalista tiivist(cid:228)mist(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) siirtoj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) on samat vaikeudet, jos ohjelman l(cid:228)hdema- teriaali on ohjelman tuotantovaiheessa jo kertaalleen tiivistetty. T(cid:228)m(cid:228) niin kutsuttu digitaalisten tiivist(cid:228)misj(cid:228)rjestelmien ketjuttaminen heikent(cid:228)(cid:228) loppuk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle v(cid:228)litetyn ohjelman laatua. jotka siirtyv(cid:228)t ketjussa eteenp(cid:228)in. Tuloksena l(cid:228)hetyksen lopullinen laatu voi olla alkuper(cid:228)isen l(cid:228)hdemateriaalin laatua heikompi. Jokaisen tiivist(cid:228)misen yhteydess(cid:228) syntyy puutteita, C 46 E/68 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 2. 2001 Ongelma on jo tunnistettu ja siihen on puututtu digitaalitelevisioalalla. Tiivist(cid:228)mistekniikkaa on jo mahdollista k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tuotannossa ja tuotannon j(cid:228)lkeisiss(cid:228) ty(cid:246)vaiheissa ja tiivist(cid:228)(cid:228) materiaali uudelleen digitaalista siirtoa varten ilman, ett(cid:228) laatu merkitt(cid:228)v(cid:228)sti heikkenee. On mahdollista, ett(cid:228) samantapaisia tekniikoita voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s digitaalisissa radiol(cid:228)hetyksiss(cid:228), mutta valmista teknist(cid:228) ratkaisua ei komission tietojen mukaan radiol(cid:228)hetyksille ole olemassa. 2. Mit(cid:228) tulee kuluttajansuojeluun, komission mielest(cid:228) kuluttajille ei tarvitse maksaa korvauksia. DAB- tekniikka on edelleen standardi, jota radiotoiminnan harjoittajat haluavat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228). Komissio pyrkii puuttu- maan tekniikkaan ja standardeihin mahdollisimman v(cid:228)h(cid:228)n dynaamisilla markkinoilla, joilla viestint(cid:228)(cid:228)n liittyv(cid:228)t eri alat l(cid:228)hentyv(cid:228)t toisiaan. Markkinoiden ja kuluttajien pit(cid:228)isi tehd(cid:228) sopivat valinnat. Vaikka DAB on eurooppalainen standardi, sen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ei ole yhteis(cid:246)n tasolla s(cid:228)(cid:228)detty pakolliseksi. 3. Komission mielest(cid:228) radiotoiminnan harjoittajien olisi tunnistettava ketjutetun tiivist(cid:228)misen ongelmiin soveltuvat tekniset ratkaisut mahdollisimman nopeasti. Ongelmaa voitaisiin k(cid:228)sitell(cid:228) esimerkiksi esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) soveltuvaa hanketta viidenteen puiteohjelmaan. Ep(cid:228)ilem(cid:228)tt(cid:228) on muitakin toimenpiteit(cid:228), joita alan teollisuus voisi suorittaa tuodakseen asiaa esille ja kehitt(cid:228)(cid:228)kseen hyvi(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). (1) ETS 300 401 jne. : DAB-tekniikan m(cid:228)(cid:228)rittelyt. (2001/C 46 E/071) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0874/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) neuvostolle (23. maaliskuuta 2000) Aihe: Irakille asetettu vientikielto ja (cid:246)ljynhinta Jalostettujen (cid:246)ljytuotteiden hinta on viimeisten 12 kuukauden aikana noussut voimakkaasti (21,1 prosenttia Italiassa), ja viime p(cid:228)ivin(cid:228) raaka(cid:246)ljyn hinta nousi New Yorkin p(cid:246)rssiss(cid:228) yli 32 dollariin barrelilta. T(cid:228)m(cid:228) polttoaineiden ja niiden johdannaisten huolestuttava hinnannousu johtuu yksinomaan siit(cid:228), ett(cid:228) Opec- maista markkinoille tulevan (cid:246)ljyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) on supistettu. Samanaikaisesti Irak k(cid:228)rsii huomattavasti vientikiellosta, joka koskettaa voimakkaimmin kaikkien heikoim- pia v(cid:228)est(cid:246)nosia (Maailman terveysj(cid:228)rjest(cid:246) ilmoitti jo vuonna 1996, ett(cid:228) pakotteet olivat aiheuttaneet suoraan yli miljoonan ihmisen kuoleman, joista puolet oli lapsia). Eik(cid:246) neuvosto katso, ett(cid:228) vientikielto, jolla rangaistaan ainoastaan v(cid:228)est(cid:246)n heikoimpia osia, on hy(cid:246)kk(cid:228)ys kaikkein perustavanlaatuisimpia ihmisoikeuksia vastaan? Eik(cid:246) neuvosto katso, ett(cid:228) sen olisi puututtava asiaan, jotta Yhdistyneet Kansakunnat harkitsisi kiireellisesti uudelleen Irakin vientikiellon tarpeellisuutta? Eik(cid:246) neuvosto katso, ett(cid:228) Irakin paluu raaka(cid:246)ljymarkkinoille saattaisi pehment(cid:228)(cid:228) Opecin tiukkaa kantaa? Vastaus (10. hein(cid:228)kuuta 2000) Euroopan unionin jatkaa YK:n turvallisuusneuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) vientikieltoa. Alueen kest(cid:228)v(cid:228) turvallisuus ja vakaus sek(cid:228) Irakin kansan elinolot ovat unionille ensisijaisen t(cid:228)rkeit(cid:228) seikkoja. Unioni on huolestunut Irakin humanitaarisesta tilanteesta ja yritt(cid:228)(cid:228) helpottaa sit(cid:228) asiaan kuuluvien YK:n turvallisuusneuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmien puitteissa. T(cid:228)m(cid:228)n vaikuttamatta hy(cid:246)tyyn, joka Irakille koituu viimeisten kahdentoista kuukauden aikana tapahtuneesta (cid:246)ljyn hinnan voimakkaasta noususta, Euroopan unioni huomauttaa, ett(cid:228) on my(cid:246)s t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Irakin hallitus noudattaa t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmia ja tekee yhteisty(cid:246)t(cid:228) humanitaarisen tilanteen parantamiseksi


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0862/00 esittäjä(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle. Komission kanta mainostamiseen julkisissa oppilaitoksissa.

eurovoc_concepts:
EU competence
European social policy
advertising
educational institution

text: C 72 E/8 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 6. 3. 2001 T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa komissiolla ei ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n tietoja, joiden perusteella voitaisiin laskea ehdotuk- 4. sen vaikutuksia j(cid:228)senyytt(cid:228) hakeneille maille. (1) EYVL C 89 E, 28. 3. 2000. (2001/C 72 E/008) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0860/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa MiguØlez Ramos (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle Aihe: Kalastussopimus Meksikon kanssa (22. maaliskuuta 2000) ˜skett(cid:228)isen EU:n ja Meksikon vapaakauppasopimuksen allekirjoittamisen j(cid:228)lkeen Meksikon viranomaiset ovat ilmaisseet tyytyv(cid:228)isyytens(cid:228) saavutuksiinsa mm. kalastusta koskevassa kappaleessa. Jokin aika sitten er(cid:228)s Meksikon hallituksen j(cid:228)sen kehuskeli, ett(cid:228) Meksikolla on laajat kalastusalueet ja pieni kalan kulutus, p(cid:228)invastoin kuin Euroopassa. Koska Meksiko ei sitoutunut sopimuksessa my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kalastuslupia eurooppalaisille, samojen l(cid:228)hteiden mukaan on odotettavissa Meksikon Eurooppaan suuntautuvan kalan- viennin voimakas kasvu. Miten kalastusalan kehityst(cid:228) on arvioitu EU:n ja Meksikon vapaakauppasopimuksessa? Sis(cid:228)ltyyk(cid:246) arvioihin eurooppalaisille aluksille my(cid:246)nnett(cid:228)vi(cid:228) lupia kalastaa Meksikon vesill(cid:228)? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 2000) Yhteis(cid:246)n ja Meksikon yhteisen neuvoston 23. maaliskuuta 2000 tekem(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228), joka tulee voimaan 1. hein(cid:228)kuuta 2000, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n erityisesti yhteis(cid:246)n ja Meksikon v(cid:228)lisen vapaakauppa-alueen luomisesta. T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti suurin osa kalastustuotteiden kaupasta, jonka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 74 miljoonaa euroa ja osuus 0,3 prosenttia kokonaiskaupasta, vapautetaan enint(cid:228)(cid:228)n kymmenen vuoden mittaisen siirtym(cid:228)kau- den aikana. T(cid:228)llaisen Meksikon kanssa luodun vapaakauppa-alueen luonnollisena seurauksena on kahdenv(cid:228)lisen kau- pan lis(cid:228)(cid:228)ntyminen sek(cid:228) yhteis(cid:246)n ett(cid:228) Meksikon eduksi. On kuitenkin syyt(cid:228) huomauttaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n teollisuuden erityisen herk(cid:228)t alueet on otettu huomioon kyseisten tuotteiden lyk(cid:228)tyll(cid:228) tai osittaisella vapauttamisella (kiinti(cid:246)ill(cid:228)). T(cid:228)ss(cid:228) kauppasopimuksessa ei sit(cid:228) vastoin ole kalavaroja koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Meksiko ei n(cid:228)in ollen ole velvollinen tarjoamaan kalastuslupia yhteis(cid:246)n kalastusaluksille. Sopimus ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n aseta kauppamy(cid:246)n- nytysten voimaantuloa kalastussopimuksen ennakkoedellytykseksi. N(cid:228)in ollen meksikolaisen kalan viennin mahdollinen lis(cid:228)(cid:228)ntyminen yhteis(cid:246)(cid:246)n ei johtuisi kalastussopimuksen puuttumisesta, vaan vapaakauppaso- pimuksesta. (2001/C 72 E/009) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0862/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marielle De Sarnez (PPE-DE) komissiolle Aihe: Komission kanta mainostamiseen julkisissa oppilaitoksissa (22. maaliskuuta 2000) jo usean vuoden ajan tehneet julkisissa oppilaitoksissa mainosten, Yritykset ovat sponsoroinnin, tuotemerkkien tai kauko-opetuksen v(cid:228)lityksell(cid:228). Kyseinen k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246), joka yritt(cid:228)(cid:228) muuttaa nuoria koululaisia kuluttajiksi, on kasvanut Ranskassa ja er(cid:228)iss(cid:228) muissa Euroopan unionin maissa jo huolestuttaviin mittasuhteisiin. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena on julkisissa oppilaitoksissa tunnustettu tasa-arvon periaate vaarantunut. Aivan liian usein n(cid:228)m(cid:228) yksityiset yritykset k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t hyv(cid:228)ksi opettajien ty(cid:246)ns(cid:228) hoitamiseen liittyv(cid:228)(cid:228) resurssipulaa. itse(cid:228)(cid:228)n tunnetuksi 6. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 72 E/9 Koska kyseinen ilmi(cid:246) on yleistym(cid:228)ss(cid:228) ja levi(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) koko unionin alueella, haluaisin toisaalta tiet(cid:228)(cid:228) komission kannan t(cid:228)h(cid:228)n asiaan, ja toisaalta tiedustelisin, ollaanko t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) valmistelemassa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- t(cid:246)(cid:228), joka rajoittaisi julkisissa oppilaitoksissa harjoitettavaa kaupallista toimintaa? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (27. hein(cid:228)kuuta 2000) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esiin nostaman aiheen t(cid:228)rkeydest(cid:228) sek(cid:228) kyseisen kaupallisen toiminnan positiivisista ja negatiivisista puolista. T(cid:228)m(cid:228)n voi todeta komission rahoittamasta joka on ollut saatavana Internetist(cid:228) (1) vuoden 1998 lopusta (cid:148)Markkinointi koulussa(cid:148) -tutkimuksesta, l(cid:228)htien. Jos t(cid:228)llaisen toiminnan seurauksena on valheellisen mainonnan ja piilomainonnan lis(cid:228)(cid:228)ntyminen, sovelle- taan neuvoston harhaanjohtavaa mainontaa koskevien j(cid:228)senvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 10. syyskuuta 1984 antaman direktiivin 84/450/ETY (2) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Komissio soveltaa toissijaisuuden ja suhteellisuuden periaatteita eik(cid:228) niiden mukaisesti usko, ett(cid:228) tarkem- mat yhteis(cid:246)tasoiset s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset olisivat paras tapa l(cid:246)yt(cid:228)(cid:228) ratkaisu kyseiseen ongelmaan. Komissio on jo ollut t(cid:228)t(cid:228) asiaa koskien yhteydess(cid:228) asianosaisiin, mukaanluettuna kuluttajaj(cid:228)rjest(cid:246)t, rohkaistakseen niit(cid:228) k(cid:228)ynnis- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n keskustelu aiheesta, jotta voitaisiin luoda ei-sitovia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) lapsia ja nuoria koskevalle kaupalliselle toiminnalle. (1) http://europa. eu. int/comm/dg24/library/surveys/sur03_en. html. (2) EYVL L 250, 19. 9. 1984. (2001/C 72 E/010) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0947/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa MiguØlez Ramos (PSE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Galician (cid:228)yri(cid:228)istenpyyt(cid:228)jien tulot ja sosiaaliturva Galiciassa on 8 500 naista, jotka rantavedess(cid:228) kahlaten ker(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t (cid:228)yri(cid:228)isi(cid:228) Galician autonomian hallituksen kalastusviranomaisten my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) luvalla. Vuonna 1993 hyv(cid:228)ksyttiin Galician kalastuslaki, jossa s(cid:228)(cid:228)det- tiin, ett(cid:228) n(cid:228)iden (cid:228)yri(cid:228)istenpyyt(cid:228)jien olisi rekister(cid:246)it(cid:228)v(cid:228) itsens(cid:228) itsen(cid:228)isiksi ammatinharjoittajiksi merity(cid:246)nte- kij(cid:246)it(cid:228) koskevan eritysj(cid:228)rjestelm(cid:228)n sosiaaliturvaan. Koska n(cid:228)iden ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden tulot ovat hyvin alhaiset ja viranomaiset ja ala ovat tehneet sanattoman sopimuksen, (keskim(cid:228)(cid:228)rin 300 000 pesetaa vuodessa) sosiaaliturvamaksuja ei ole t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) maksettu. T(cid:228)m(cid:228) maksu olisi 168 000 pesetaa vuodessa, eli 56 prosenttia kokonaistuloista. Galician autonominen hallitus on (cid:228)skett(cid:228)in alkanut vaatia, ett(cid:228) (cid:228)yri(cid:228)istenpyyt(cid:228)j(cid:228)t rekister(cid:246)ityv(cid:228)t merity(cid:246)n- tekij(cid:246)it(cid:228) koskevaan j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n (merenkulkualan sosiaalivirasto), koska p(cid:228)invastaisessa tapauksessa ty(cid:246)n- tekij(cid:246)iden lupaa ei uudistettaisi. Ty(cid:246)ntekij(cid:228)t ovat vaatineet neuvotteluja autonomisten ja kansallisten viranomaisten kanssa, jotta vahvistettaisiin sosiaaliturvamaksumallit joko saatujen tulojen tai ty(cid:246)skennellyn ajan (keskim(cid:228)(cid:228)rin nelj(cid:228) tuntia p(cid:228)iv(cid:228)ss(cid:228), kahdeksan tai kymmenen p(cid:228)iv(cid:228)n ajan kuukaudessa, kymmenen kuukautta vuodessa) mukaisesti. Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on siit(cid:228), ett(cid:228) ty(cid:246)l(cid:228)isilt(cid:228) vaaditaan sosiaaliturvamaksuksi 56 prosenttia heid(cid:228)n tuloistaan? Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio Euroopan unionissa toista tapausta, ty(cid:246)ntekij(cid:228)n tuloista? jossa sosiaaliturvamaksu olisi yli 50 prosenttia Voisiko komissio kyseess(cid:228) olevan j(cid:228)senvaltion pyynn(cid:246)st(cid:228) tarjota apua, ty(cid:246)skentely(cid:228)(cid:228)n ilman, ett(cid:228) heid(cid:228)n olisi k(cid:228)rsitt(cid:228)v(cid:228) rajoittuneiden tulojensa liioitellusta laskusta? jotta n(cid:228)m(cid:228) naiset voivat jatkaa


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0881/00 från Harlem Désir (PSE) till kommissionen. Planer på nedskärning efter fusionen mellan ABB-gruppen och Alstom.

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
energy production
industrial restructuring
infringement of EU law
job cuts
merger

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/177 Den danska staten har sedan den 1 januari 1999 k(cid:246)pt offentliga transporttj(cid:228)nster fr(cid:229)n DSB. Enligt avtalet betalar staten ett bruttotill(cid:228)gg p(cid:229) 2,9 miljarder DKK. D(cid:229) skatteministeriet 1999 beslutade att moms skulle tas ut p(cid:229) avgiften f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av bron (cid:246)ver Stora B(cid:228)lt, h(cid:246)jdes DSB:s avtalsenliga till(cid:228)gg med f(cid:246)ljande motivering: Som f(cid:246)ljd av att DSB skall betala moms p(cid:229) j(cid:228)rnv(cid:228)gsavgiften 1999 ut(cid:246)kas DSB:s nettotill(cid:228)gg med 192,5 miljoner DKK. Med andra ord betalar DSB moms p(cid:229) broavgiften, men denna moms betalas tillbaka till DSB genom avtalet med staten. Det privat(cid:228)gda bussbolaget mottar d(cid:228)remot ingen typ av offentligt st(cid:246)d och betalar moms som det inte f(cid:229)r tillbaka. Anser kommissionen att den form av momskompensation som DSB mottar (cid:228)r f(cid:246)renlig med gemenskaps- best(cid:228)mmelserna om konkurrens och statligt st(cid:246)d? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 april 2000) Kommissionen vill upplysa parlamentsledamoten om att den redan har f(cid:229)tt information om den fr(cid:229)ga som tas upp och att den f(cid:246)r n(cid:228)rvarande unders(cid:246)ker de aktuella avtalen. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r bett de danska myndigheterna att f(cid:246)rse kommissionen med all relevant information f(cid:246)r att den skall kunna g(cid:246)ra en bed(cid:246)mning av avtalet enligt de g(cid:228)llande reglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d. (2000/C 374 E/209) SKRIFTLIG FR¯GA E-0881/00 fr(cid:229)n Harlem DØsir (PSE) till kommissionen (22 mars 2000) ˜mne: Planer p(cid:229) nedsk(cid:228)rning efter fusionen mellan ABB-gruppen och Alstom I november 1999 godk(cid:228)nde Europeiska kommissionen fusionen mellan ABB-gruppen och Alstom vilket gav upphov till en v(cid:228)rldsledande kraftproducent, ABB-Alstom-Power. likhet med vad arbetstagarna fruktade presenterar gruppen idag en nedsk(cid:228)rningsplan d(cid:228)r 10 000 arbetstillf(cid:228)llen, varav 5 460 i Europa, fr(cid:228)mst i Frankrike och Tyskland, f(cid:246)rsvinner. I Kommissionen b(cid:228)r ett stort ansvar f(cid:246)r den h(cid:228)r aff(cid:228)ren. Genom att bevilja fusionen mellan ABB-gruppen och Alstom har den (cid:229)tagit sig att p(cid:229) alla s(cid:228)tt garantera syssels(cid:228)ttningen och i enlighet med direktiv 94/45/ EG (1) se till att informationen till och samr(cid:229)det med arbetstagare fungerar i gemenskapsf(cid:246)retag och grupper av gemenskapsf(cid:246)retag. Europaparlamentet p(cid:229)minde i en resolution av den 17 februari 2000 kommissionen om denna f(cid:246)rpliktelse, men kommissionen har inte beaktat den och gruppen har absolut inte efterlevt kravet p(cid:229) information till arbetstagarna i samband med en omstrukturering. Blev kommissionen underr(cid:228)ttad av gruppens ledning om att den avs(cid:229)g att minska antalet arbetstillf(cid:228)llen d(cid:229) den ans(cid:246)kte om tillst(cid:229)nd till fusionen? Om den underr(cid:228)ttades, varf(cid:246)r accepterade kommissionen? Om ledningen har tigit om sina planer, som utan tvekan var klara redan i november 1999, f(cid:246)r kommissionen, har d(cid:229) inte kommissionen r(cid:228)tt att v(cid:228)nda sig mot gruppen f(cid:246)r att den f(cid:246)rtigit samh(cid:228)llskonsekvenserna av fusionen? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder planerar kommissionen att vidta i ett s(cid:229)dant h(cid:228)r fall f(cid:246)r att reagera mot denna kr(cid:228)nkning av gemenskapsr(cid:228)tten och f(cid:246)rm(cid:229) gruppen att dra tillbaks nedsk(cid:228)rningsplanen? (1) EGT L 254, 30. 9. 1994, s. 64. C 374 E/178 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 maj 2000) Kommissionen godk(cid:228)nde denna fusion inom ramen f(cid:246)r de uppgifter som (cid:229)lagts den enligt EG-f(cid:246)rdraget och i enlighet med g(cid:228)llande gemenskapslagstiftning. N(cid:228)r kommissionen ut(cid:246)var denna specifika beh(cid:246)righet begr(cid:228)nsar den sig, i enlighet med g(cid:228)llande regler, till de konkurrensr(cid:228)ttsliga aspekterna. Fusionsf(cid:246)rordningen grundas delvis p(cid:229) de best(cid:228)mmelser i EG-f(cid:246)rdraget i vilka fastsl(cid:229)s att snedvridna konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llanden kan hindra gemenskapens medborgare fr(cid:229)n att ta del av f(cid:246)rdelarna av den gemensamma europeiska marknaden f(cid:246)r varor och tj(cid:228)nster. Med andra ord (cid:228)r det konkurrensutsatta marknader, d(cid:228)r k(cid:246)pare och s(cid:228)ljare kan agera (cid:246)ppet och fritt, som enligt EG-f(cid:246)rdraget ger b(cid:228)sta m(cid:246)jliga resultat f(cid:246)r medborgarna i hela gemenskapen (cid:129) med avseende p(cid:229) pris, effektivitet, valfrihet, produktkva- litet, arbetstillf(cid:228)llen och annat. F(cid:246)ljaktligen (cid:228)r de kriterier som kommissionen skall till(cid:228)mpa p(cid:229) fusioner fokuserade p(cid:229) fusionens verkningar p(cid:229) konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llandena. Kommissionen unders(cid:246)kte noggrant konsekvenserna av fusionen mellan ABB och Alstom p(cid:229) konkurrensstrukturen p(cid:229) de ber(cid:246)rda marknaderna inom Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det (EES), genom skriftliga f(cid:246)rfr(cid:229)gningar om konkurrenternas, kundernas och leverant(cid:246)rernas reaktioner. Utifr(cid:229)n resultaten av denna unders(cid:246)kning kunde kommissionen dra slutsatsen att det inte f(cid:246)rel(cid:229)g n(cid:229)gon risk f(cid:246)r allvarliga konkurrensproblem. I enlighet med de kriterier som anges i fusionsf(cid:246)rordningen godk(cid:228)nde d(cid:228)rf(cid:246)r kommissionen transaktionen. Kommissionen m(cid:229)ste dock, i egenskap av EG-f(cid:246)rdragets och sekund(cid:228)rr(cid:228)ttens v(cid:228)ktare, granska den h(cid:228)r typen av aff(cid:228)r ur olika synvinklar. Kommissionen skall ocks(cid:229), med hj(cid:228)lp av alla de medel som fastst(cid:228)llts i EG-f(cid:246)rdraget, kontrollera och garantera att annan lagstiftning som (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229) detta slags aff(cid:228)rer ur andra aspekter, t. ex. i fr(cid:229)ga om information till och samr(cid:229)d med arbetstagarna, f(cid:246)ljs. Eftersom dessa regler (cid:229)terfinns dels i gemenskapsdirektiv, dels i de nationella best(cid:228)mmelser som (cid:246)verf(cid:246)r direktiven till nationell r(cid:228)tt, (cid:228)r det i f(cid:246)rsta hand nationella domstolar som skall bed(cid:246)ma om reglerna (cid:246)vertr(cid:228)tts, n(cid:228)r talan v(cid:228)cks inf(cid:246)r domstol f(cid:246)r att f(cid:246)rsvara de r(cid:228)ttigheter som (cid:229)syftas i dessa nationella best(cid:228)mmelser. S(cid:229) snart kommissionen f(cid:229)r k(cid:228)nnedom om att det finns tecken som tyder p(cid:229) att best(cid:228)mmelserna (cid:246)vertr(cid:228)tts, beg(cid:228)r kommissionen upplysningar fr(cid:229)n de nationella myndigheterna. Mer allm(cid:228)nt inst(cid:228)mmer kommissionen helt och fullt i parlamentsledamotens (cid:229)sikt att arbetstagarnas f(cid:246)retr(cid:228)dare skall informeras och r(cid:229)dfr(cid:229)gas om de f(cid:246)rutsebara sociala konsekvenserna av ett beslut som fattas i en f(cid:246)retagsledning p(cid:229) ett s(cid:229) tidigt stadium som m(cid:246)jligt, s(cid:229) att man finna l(cid:228)mpliga l(cid:246)sningar f(cid:246)r att bevara syssels(cid:228)ttningen. Det (cid:228)r m(cid:229)let f(cid:246)r de f(cid:246)rslag som kommissionen nyligen lagt fram p(cid:229) detta omr(cid:229)de, och som den hoppas skall konkretiseras snart. (2000/C 374 E/210) SKRIFTLIG FR¯GA E-0883/00 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (22 mars 2000) ˜mne: Commercial Hydraulics flytt fr(cid:229)n England till Tyskland Ultra Hydraulic Ltd. (en avdelning inom Commercial Hydraulics) har nyligen presenterat sina planer p(cid:229) att l(cid:228)gga ned sin verksamhet i Cheltenham, Gloucestershire, F(cid:246)renade kungariket och flytta den till Tyskland. Beskedet kom utan att fackf(cid:246)reningar meddelats i f(cid:246)rv(cid:228)g och flytten kommer att medf(cid:246)ra att 252 arbets- tillf(cid:228)llen f(cid:246)rsvinner fr(cid:229)n anl(cid:228)ggningen i Cheltenham. Har Europeiska kommissionen beviljat n(cid:229)gra anslag till Commercial Hydraulics f(cid:246)r denna flytt? Har den ocks(cid:229) f(cid:246)rs(cid:246)kt kontrollera om den tyska regeringen har beviljat n(cid:229)gra anslag till f(cid:246)retaget f(cid:246)r flytten, och om s(cid:229) (cid:228)r fallet, huruvida detta (cid:246)verensst(cid:228)mmer med EU:s lagstiftning om statliga st(cid:246)d? Anser kommis- sionen att det bristande samr(cid:229)det om flytten motsvarar andan eller bokstaven i lagen om samr(cid:229)d med arbetstagarna?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0861/00 esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle. Euroopan unionin rahoittamissa monikansallisissa tutkimusprojekteissa esiintyneet ongelmat.

eurovoc_concepts:
EU research policy
ethics
fishery research
intellectual property

text: 13. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 46 E/65 Mainittakoon viel(cid:228), ett(cid:228) hanke ei saa yhteis(cid:246)n tukea Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). Perustamissopimusten valvojana komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin taatakseen yhteis(cid:246)n oikeuden noudattamisen t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa. (2001/C 46 E/069) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0861/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin rahoittamissa monikansallisissa tutkimusprojekteissa esiintyneet ongelmat Kalatutkimusprojektissa (FAIR CT-97-3508) yksi osanottajalaitos otti omiin nimiins(cid:228) yhteisen tutkimus- idean, tutkimuskonseptin sek(cid:228) yhdess(cid:228) saadut alustavat tulokset ja julkisti ne omissa nimiss(cid:228)(cid:228)n. Jokaisen laitoksen kanssa oli aikaisemmin yhdess(cid:228) sovittu, ett(cid:228) tulokset pidet(cid:228)(cid:228)n toistaiseksi poissa julkisuudesta, koska ne olivat viel(cid:228) alustavia ja toisaalta tulosten jatkohy(cid:246)dynt(cid:228)misen kannalta julkistamisajankohta oli tarkkaan harkittava. EU-koordinaattori ilmoitti t(cid:228)st(cid:228) kirjeitse my(cid:246)s kyseisen laitoksen johdolle. Kyseisess(cid:228) laitoksessa toimittiin niin salaisesti, ett(cid:228) muut EU-partnerit saivat tiet(cid:228)(cid:228) vasta noin vuoden kuluttua, mit(cid:228) yhteiselle konseptille ja tuloksille oli tapahtunut. Kyseinen toiminta vahingoitti taloudellisesti ja tieteellisesti EU:ta, muita laitoksia ja maailman tiedeyhteis(cid:246)(cid:228) sek(cid:228) monia projektin yhteisty(cid:246)yrityksi(cid:228). Vahinkojen suuruutta ei voida viel(cid:228) arvioida. Kyseist(cid:228) projektia pystyttiin tosin jatkamaan, koska se oli perusteiltaan eritt(cid:228)in vahva ja hyvin suunniteltu ja osanottajalaitokset olivat huippuja alallaan. EU:lla ei ole selvitysj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), esim. (cid:148)ylikansallista eettist(cid:228) komiteaa(cid:148), joka toimisi t(cid:228)llaisissa tapauksissa nopeasti, jotta tutkimusprojektit eiv(cid:228)t asioiden pitkittymisen takia h(cid:228)iriintyisi. T(cid:228)llainen tieteelliseen tutkimukseen ja sen metodeihin perehtynyt eettinen komitea ei olisi tuomioistuin, mutta se voisi antaa kehotuksia, suosituksia ja rahoittajan ominaisuudessa se tarvittaessa voisi panna ilmeisen itsekk(cid:228)(cid:228)n ja hallitsemattoman osanottajan erikoisseurantaan. Jo ylikansallisen elimen olemassaolo saattaisi est(cid:228)(cid:228) tieteel- list(cid:228) ep(cid:228)rehellisyytt(cid:228). Mik(cid:228)li asia kaikesta huolimatta menee oikeusk(cid:228)sittelyyn, saattaa kansainv(cid:228)linen lausunto olla avuksi paikalliselle oikeudelle t(cid:228)ss(cid:228) immateriaalisessa asiassa ja siten siit(cid:228) saattaa muodostua kaikkien oikeusturvaa parantava tekij(cid:228). Monimutkaisiin sopimuksiin ja oikeuslaitokseen turvautuva systeemi on tiedemaailmalle (cid:228)(cid:228)rimm(cid:228)isen vieras ja lis(cid:228)ksi hidas. Tuloksekkaan tieteellisen yhteisty(cid:246)n perustana tulee edelleenkin olla keskin(cid:228)inen luottamus ja oman osaamisen tiedostaminen, ts. tietyt eettiset normit, jotka onneksi ovatkin valtaosalle tiedemiehi(cid:228) itsest(cid:228)(cid:228)nselvi(cid:228). Jotta ongelmiin voitaisiin kuitenkin vastedes puuttua entist(cid:228) nopeammin, haluan nyt kysy(cid:228) komissiolta: 1. Miten komissio aikoo suhtautua t(cid:228)llaisiin sopimusrikkeisiin? 2. Millaisiin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228), jotta rikkeit(cid:228) ei en(cid:228)(cid:228) tapahtuisi? Miten EU aikoo selvitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)llaiset tapaukset? C 46 E/66 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 2. 2001 3. Tuleeko komissio ryhtym(cid:228)(cid:228)n toimiin tutkimuseettisen komitean perustamiseksi tai vastaavasti esit- t(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio oman mallinsa t(cid:228)m(cid:228)nkaltaisten ongelmien ratkaisemiseksi jossain muussa vastaavassa menettelyss(cid:228)? 4. Kuinka tutkijoiden immateriaaliset oikeudet voidaan taata koko hankkeen ajan? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (19. toukokuuta 2000) Parlamentin j(cid:228)sen tarkoittaa kalojen kysteiiniproteinaasi-inhibiittoreita ja tartuntatauteja koskevaa hanketta (tutkimussopimus FAIR 5-CT97-3508), jota tuetaan tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen (TTK) 4. puiteohjelmasta. Hanke p(cid:228)(cid:228)ttyy 30. marraskuuta 2000, ja siit(cid:228) odotetaan merkitt(cid:228)vi(cid:228) tieteellisi(cid:228) tuloksia. 1. Tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen 4. puiteohjelmassa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n vakiosopimuksen mukaan komissio voi irtisanoa sopimuksen tai p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) jonkin sopimuspuolen osallistumisen (i) sellaisten t(cid:228)rkeiden teknisten tai taloudellisten syiden vuoksi, jotka vaikuttavat olennaisesti hankkeeseen, tai jos hankkeesta jos konsortio tai saatavien tulosten hy(cid:246)dynt(cid:228)mismahdollisuudet ovat v(cid:228)hentyneet merkitt(cid:228)v(cid:228)sti tai sopimuspuoli, joka ei ole t(cid:228)ytt(cid:228)nyt sopimusvelvoitteitaan, ei ole ryhtynyt mihink(cid:228)(cid:228)n korjaustoimenpiteisiin. Komissio voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) mahdollisuutta esimerkiksi, julkaisee ennenaikaisesti hankkeen tutkimustuloksia ilman muiden osallistujien suostumusta. jos jokin sopimuspuoli (ii) Kyseisess(cid:228) tapauksessa komissiolle ilmoitettiin, ett(cid:228) muuan v(cid:228)it(cid:246)skirjan tekij(cid:228) julkaisi ennenaikaisesti tietty(cid:228) taustatietoa, joka oli tuotettu ennen hankkeen k(cid:228)ynnist(cid:228)mist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) ei haitannut hankkeen edistymist(cid:228). Kun komissio oli saanut tiet(cid:228)(cid:228) n(cid:228)ist(cid:228) ongelmista, se muistutti hankekumppaneita heid(cid:228)n sopimukseen perustuvista oikeuksistaan ja velvoitteistaan sek(cid:228) mahdollisista korjaustoimenpiteist(cid:228). Mik(cid:228)(cid:228)n sopimuspuoli ei ole viel(cid:228) pyyt(cid:228)nyt t(cid:228)llaisia toimenpiteit(cid:228) toteutettavaksi. Koska asia ei vaikuttanut itse hankkeeseen, ei ollut my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n komission asia ryhty(cid:228) muihin toimenpiteisiin. Tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen 4. ja 5. puiteohjelmassa k(cid:228)ytett(cid:228)vien vakiosopimusten 2. mukaan hankkeessa tuotetut tulokset ovat niiden sopimuspuolten omaisuutta, jotka ovat ne tuottaneet. N(cid:228)iden tulosten suojaamiseksi toteutettavista toimista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n tavallisesti osallistujien v(cid:228)lisess(cid:228) konsor- tiosopimuksessa, jossa komissio ei ole sopimuspuolena. Konsortiosopimus, joka tehd(cid:228)(cid:228)n hankkeen toteut- tamista varten, t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) tutkimussopimusta, ja sen mukaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyy my(cid:246)s se, mit(cid:228) kansallista lakia sovelletaan. Tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen 5. puiteohjelmassa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) vakiosopimuksessa on vahvis- tettu hankekumppanien suojaa hankkeesta saatavien tulosten ennenaikaista julkaisemista vastaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)ll(cid:228) hanketta koskevan tiet(cid:228)myksen suojelemisesta ja hankkeeseen liittyv(cid:228)st(cid:228) teknologian k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto- suunnitelmasta, julkisuudesta ja tiedottamisesta sek(cid:228) luottamuksellisuudesta. Komissio uskoo, ett(cid:228) tutkimussopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset yhdess(cid:228) asiaa koskevien konsortiosopimusten 3. kanssa riitt(cid:228)v(cid:228)t t(cid:228)llaisten tapausten selvitt(cid:228)miseen. Jos konsortion j(cid:228)senten v(cid:228)lill(cid:228) syntyy kiistaa, heid(cid:228)n on itse ryhdytt(cid:228)v(cid:228) tarvittaviin toimenpiteisiin suojellakseen teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksiaan, tavallisesti konsortio- sopimuksen perusteella. Komissio on aina t(cid:228)hdent(cid:228)nyt hankekumppaneille, ett(cid:228) teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksia koskevien konsortiosopimusten tekeminen on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ja suositellut sit(cid:228) kaikissa hankkeissa, vaikka tutkimussopimuksessa ei siihen velvoitettaisikaan. N(cid:228)ytt(cid:228)isi silt(cid:228), ett(cid:228) teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksia koskevien kiistojen k(cid:228)sittely ja ratkaisu onnistuu paremmin t(cid:228)llaisen oikeudellisen kehyksen turvin kuin komiteassa, joka pystyisi antamaan vain suosituksia (jotka eiv(cid:228)t ole sitovia) eik(cid:228) voisi oikaista mahdollisia rikkomisia. 4. Teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksia (omistus- ja k(cid:228)ytt(cid:246)oikeudet mukaan luettuina) koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ovat voimassa koko tutkimussopimuksen keston ajan. Lis(cid:228)ksi tutkimuksen ja teknologisen kehitt(cid:228)misen 5. pui- teohjelmassa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n vakiosopimuksen mukaan kaikki teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksiin liittyv(cid:228)t tutkimus- sopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset s(cid:228)ilyv(cid:228)t voimassa my(cid:246)s sopimuksen voimassaolon p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen