text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 14. 3. 2000 KOM(2000) 114 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Kommissionens kompletterande bidrag till regeringskonferensen om institutionella reformer Beslut med kvalificerad majoritet inom de delar av skatte- och socialförsäkringsområdet som berör den inre marknaden 1. Inledning Perspektivet att unionen kan komma att utvidgas till 28 medlemsstater innebär en kraftig ökning av antalet nationella ekonomier och rättssystem. Det innebär dessutom större skillnaderna mellan de olika systemen. Antalet aktörer på den inre marknaden, antingen de är privata eller offentliga, kommer nästan att fördubblas. Därtill kommer skillnader i ekonomisk styrka mellan medlemsstaternas ekonomier att ge en mer splittrad bild av den inre marknaden. Ett stort antal av de nya medlemsstaterna kommer att genomgå långsiktiga strukturella förändringar, vilket för unionen innebär en föränderlig miljö. Dessa tre faktorer tillsammans kommer att lyfta fram och understryka de återstående bristerna på den inre marknaden, särskilt när det gäller social- och skattepolitik. Olikheter i tillämpningen av gemenskapsrätten, oförenliga nationella bestämmelser och snedvridningar av konkurrensen kan komma att påverka den inre marknaden så att det krävs samordnade motåtgärder från gemenskapens sida. Med Ekonomiska och monetära unionen har behovet av bättre samordning av skatte- och strukturpolitiken ökat. Dessutom har globaliseringen ökat risken för spridningseffekter mellan medlemsstater, vilket kan störa den inre marknadens funktion. Det måste dock erkännas att olika nivåer och system för beskattning och socialt skydd också kan återspegla att per capita-inkomsten och produktiviteten skiljer sig åt och därför inte nödvändigtvis skadar konkurrensen på den inre marknaden. Enda sättet för unionen att komma till rätta med problemet är att skapa en effektivare beslutsprocess. Därför krävs det att fler beslut kan fattas genom kvalificerad majoritet när det är nödvändigt för upprättandet och funktionen av den inre marknaden. nuvarande Förändringen behörighetsfördelningen i fördraget. Skiftet från enhällighet till kvalificerad majoritet kommer enbart att förbättra institutionernas förmåga att fatta beslut. beslutsfattandet kommer påverka inte den att i I sitt yttrande av den 26 januari 2000 "Institutionella reformer - en förutsättning för utvidgningen" klargjorde kommissionen att den skulle lämna ytterligare ett bidrag om beslutsfattande genom kvalificerad majoritet på skatte- och socialförsäkringsområdet. Den väg som kommissionen föreslår innebär en granskning i detalj av de aktuella artiklarna i fördraget för att särskilja de beslut som bör fattas med kvalificerad majoritet från dem som också i fortsättningen bör fattas enhälligt. 2 2. för Riktlinjerna socialförsäkringsområdet beslutsfattande på skatte- och Nationella socialförsäkrings- och skattebestämmelser återspeglar den nationella lagstiftarens grundläggande preferenser när det gäller den ekonomiska politiken och socialpolitiken. Nivån på det sociala skyddet och de sociala förmånerna samt beskattningen som metod för att finansiera dessa förmåner är grunden i den suveränitet som utövas av de nationella parlamenten. Allmänt sett är dessa bestämmelser ett uttryck för nationella val rörande graden av solidaritet och stöd mellan de offentliga organen och medborgarna. Sådana val är i normala fall "neutrala" i förhållande till den "europeiska dimensionen". finns dock ett Det fåtal klart definierade typer av nationella skatte- och socialförsäkringsbestämmelser som inte kan betraktas som "neutrala" i förhållande till den inre marknadens funktion. Dessa bestämmelser kan påverka den inre marknaden antingen genom sitt innehåll eller genom sin natur. Effekterna kan i grova drag delas in i två kategorier: bestämmelser som är oförenliga med målen för den inre marknaden och bestämmelser som ger upphov till snedvridningar av konkurrensen på den inre marknaden. a. Nationella bestämmelser som är oförenliga med målen för den inre marknaden Nationella skatte- och socialförsäkringsbestämmelser är av tradition endast tillämpliga inom en strikt nationell ram. Det finns per definition inga "gränsöverskridande" inslag i dessa. Detta kan dock innebära en risk för att dessa nationella regler hindrar utövandet av de fyra grundläggande friheterna i fördraget (fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital). Trots att den inre marknaden är fullbordad och den ekonomiska och monetära unionen har införts, så har framstegen generellt sett varit långsamma när det gäller att avskaffa hinder som föreligger när flera länder är inblandade. Många sådana hinder kvarstår. Det vakuum som uppstått har till stor del fyllts av EG-domstolen som i åtskilliga domar hävdat att delar av den nationella lagstiftningen på båda de aktuella områdena är oförenliga med den inre marknadens fyra friheter. I dessa fall måste medlemsstaterna ändra sin skattelagstiftning för att undanröja risken för diskriminering på grund av nationalitet i strid med fördraget. Sådana ensidiga eller bilaterala ändringar är dock inte tillräckliga och tar ofta inte hänsyn till situationer där fler än två länder är involverade. Det är otillfredsställande om allmänheten måste vidta rättsliga åtgärder för att tillskansa sig rättigheter som skall säkerställas genom fördraget. Samtidigt är det för medlemsstaterna om gemenskapsrätten på detta område utvecklas ad hoc på grundval av EG-domstolens domar snarare än via den politiska processen. Ändringar som sker på detta sätt ger dessutom upphov till osäkerhet och kan leda till motstridig tillämpning av gemenskapsregler över hela fältet. Administrativa kostnader och osäkerhet om rättsläget medför att medborgare och företag inte fullt ut kan utnyttja sin rätt att flytta till eller investera i en annan medlemsstat. ifrån idealiskt långt En lösning på gemenskapsnivå skulle i många fall innebära att en enhetlig tillämpning av lagstiftningen rörande den inre marknaden inte skulle vara direkt beroende av att en enskild ekonomisk aktör, eventuellt på grundval av en dom från EG-domstolen, tar initiativ för att övertyga myndigheterna i en medlemsstat att ändra i en viss del av den 3 nationella lagstiftningen. Genom lösningar på gemenskapsnivå främjas en ordnad politik, i motsats till när problemen måste lösas från fall till fall. b. Snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden Redan idag tenderar nationella skatte- och socialförsäkringsbestämmelser att påverkas av politiska beslut i andra medlemsstater. Faktum är att skillnaderna i utveckling mellan unionens medlemsstater kommer att öka allteftersom antalet medlemsstater ökar. Sannolikt kommer sådana skillnader att vidga klyftan mellan olika nationella ekonomier. Nya uppgifter1 visar att BNI per capita för de tio central- och östeuropeiska kandidatländerna, justerad med hänsyn till köpkraft, är en tredjedel av EU-genomsnittet; bland de central- och östeuropeiska länderna har landet med lägst BNI en tredjedel lägre BNI än landet med högst BNI. Om det finns skillnader i utvecklingsnivå mellan de nationella ekonomierna så kommer detsamma att gälla för de politiska överväganden som ligger till grund för lagstiftarens och motsvarande intäktsgenerering genom skattepolitiken. Politiska val mot så olika bakgrunder kan komma i konflikt med den övergripande målsättningen att främja en harmonisk, väl avvägd utveckling av näringslivet samt hållbar tillväxt och en hög grad av ekonomisk konvergens (artikel 2 i EG-fördraget). Det är således viktigt att se till att samordnade åtgärder på gemenskapsnivå fortfarande kan vidtas för att angripa eventuella snedvridningar av konkurrensen på den inre marknaden. skyddsnivån om den sociala fråga val i c. Slutsats Kommissionen anser att en knapp fördubbling av antalet medlemsstater inom en överskådlig framtid kommer att tvinga fram och accentuera de kvarstående bristerna på den inre marknaden, särskilt vad gäller socialpolitik och beskattning. Ojämn och snedvriden konkurrens måste avhjälpas genom åtgärder på gemenskapsnivå. Om gemenskapen inte använder sig av effektiva instrument för att åtgärda dessa problem på gemenskapsnivå, så kommer dessa negativa sidoeffekter att hindra en harmonisk utveckling av unionen. 3. Tillgängliga instrument När instrumenten utformas avser kommissionen att använda sig av de erfarenheter som hittills vunnits när det gäller integration på skatte- och socialförsäkringsområdet. a. Typ av ingripande Gemenskapens insatser för att etablera den inre marknaden kan innefatta olika grader av reglering. EG-fördraget kan i vid bemärkelse sägas skilja mellan samordning av lagstiftning, införande av minimibestämmelser och harmonisering av bestämmelser. Samordning av nationella bestämmelser genom gemenskapslagstiftning lämnar de nationella systemen i stort sett orörda, men klargör förhållandet mellan de nationella ordningarna och gränsöverskridande inslag. Exempel på sådan samordning är 1 Se Change and Choise in social protection. The experience of Central and Eastern Europe, Consensus 1999. 4 förordning nr 1408/712 (socialförsäkring) samt, i fråga om indirekt beskattning, rådets direktiv om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater och rådets direktiv om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater3. Direktiven påverkar inte nationella bestämmelser om koncerner och företagsomstruktureringar. De innehåller endast bestämmelser om transaktioner där företag från mer än en medlemsstat är inblandade. En annan form av ingripande är att anta minimikrav. Sådana krav är begränsade till upprättandet av en gemensam bas av minimiregler i de olika nationella lagstiftningarna. I princip löser minimikrav, liksom samordning, frågan om samspelet mellan olika nationella lagar. Ett exempel på minimikrav återfinns i direktiv 92/77 EEG4 om mervärdesskattesatser. I direktivet fastställs minimisatser men det föreskrivs ingen specifik nivå. När det gäller socialförsäkring föreskrivs i artikel 137. 3 i EG- fördraget att minimikrav skall antas. Det främsta syftet med sådana minimistandarder är naturligtvis att säkra en rimlig social skyddsnivå, men i andra hand tjänar sådana regler också till att förebygga konkurrenssnedvridningar. Fullständig harmonisering, slutligen, kan vara nödvändig när samordning av nationella bestämmelser eller minimikrav inte räcker för att uppnå målet att upprätta den inre marknaden. Det sådan sjätte momsdirektivet harmonisering, trots att detta direktiv även innehåller åtskilliga undantag. exempel på är ett b. Beslutsfattande Kravet på enhällighet har på senare år försvårat framstegen på en rad områden där insatser är helt nödvändiga för att säkra att den inre marknaden fungerar som avsett och att fördragets rättigheter kan utövas utan hinder. Sedan den inre marknaden fullbordades och EMU infördes, har det inte varit möjligt att vidta några ytterligare åtgärder för att undanröja skattemässiga hinder för gränsöverskridande verksamhet. I fråga om social trygghet har medlemsstaterna ännu inte enats om några åtgärder på grundval av artikel 137. 3 första strecksatsen, som föreskriver åtgärder för social trygghet och socialt skydd för arbetstagarna. Kommissionen anser att nuvarande utrymme för enhälligt beslutsfattande i fördraget måste begränsas av effektivitetsskäl. c. Slutsats Kommissionen föreslår att beslut skall fattas med kvalificerad majoritet när det gäller instrument för samordning av nationella bestämmelser eller införande av minimikrav på skatte- och socialförsäkringsområdet (som tas upp mer i detalj nedan). I fråga om 2 3 4 Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juli 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare och deras familjer flyttar inom gemenskapen. EGT L 225/6 och L 225/1, 1990 Rådets direktiv 92/77/EEG av den 19 oktober 1992 med tillägg till det gemensamma systemet för mervärdesskatt och med ändring av direktiv 77/338/EEG (harmonisering av mervärdesskattesatser), EGT L 316, 31. 10. 1992, s. 1–4. 5 indirekt beskattning, där en avsevärd harmonisering redan har uppnåtts, gäller särskilda överväganden. 4. Praktiska konsekvenser av denna syn på beskattning a. Samordning av nationella bestämmelser i syfte att undanröja de direkta hindren för att utöva de fyra friheterna (säkra att det finns överensstämmelse mellan nationella bestämmelser och målen för den inre marknaden) Kommissionen anser att alla beslut om gemenskapsbestämmelser som krävs för att undanröja ett direkt hinder för utövandet av de fyra friheterna i framtiden måste fattas med kvalificerad majoritet. Dessa bestämmelser kommer att ha till syfte att definiera förhållandet mellan nationella system och därigenom undanröja de extra bördor som kan drabba skattebetalare i situationer där inblandade, särskilt diskriminering och dubbelbeskattning. Gemenskapslagstiftningen kommer därmed att få karaktären av samordningsbestämmelser. Dessa bestämmelser kommer inte att vara riktade mot hinder som uppstår enbart ur behovet av att följa bestämmelser i mer än ett skattesystem eller bristande enhetlighet mellan olika skattesystem. Enhällighet skulle därför exempelvis kvarstå krav vid harmonisering av bolagsskattesatser. Vidare skulle bestämmelser som antagits med kvalificerad majoritet endast omfatta situationer där mer än en medlemsstat är involverad. Gemenskapsbestämmelser som behövs för den inre marknadens funktion och som även har betydelse för rent interna situationer skulle även i fortsättningen kräva enhällighet. flera länder är En bestämmelse som föreskriver avdragsrätt i värdlandet för pensionsavgifter som inbetalas av migrerande arbetstagare till ett tilläggspensionssystem i hemlandet är ett exempel på en fråga som borde vara föremål för beslutsfattande genom kvalificerad majoritet. Bilaterala lösningar kanske inte omfattar alla sidor av de problem som drabbar individer som arbetar i mer än två länder under sitt arbetsliv. Ett annat exempel är det föreslagna direktivet om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater. Förslaget är utformat för att eliminera skatt som tas ut vid källan på betalningar av räntor och royalties mellan närstående bolag i olika medlemsstater i syfte att undvika dubbelbeskattning. En gemenskapslösning skulle för sådana fall ha två fördelar. De skulle eliminera de källskatter som för närvarande inte elimineras enligt vissa bilaterala ofullständiga skattelättnaden i dubbelbeskattningssituationer där mer än två länder är inblandade, situationer som av naturliga skäl inte kan lösas genom bilaterala avtal. Däremot skulle bestämmelser om harmonisering av skatt på ränte- och royaltybetalningar också i fortsättningen kräva enhällighet. beskattningsavtal och problemet med angripa den b. Den särskilda situationen beträffande fri rörlighet för varor och tjänster Mervärdesskatt Den fria rörligheten för varor och tjänster är ett särfall eftersom frågor om den fria rörligheten för varor har behandlats utförligt i bland annat det sjätte direktivet om mervärdesbeskattning5, som skapade en gemensam grund för uttag av mervärdesskatt. 5 Direktiv 77/338 av den 17 maj 1977, EGT L 145/1. 6 Bortsett från 1992 års ändringar för att avskaffa den fysiska kontrollen vid gränserna, har gemenskapens momssystem inte utvecklats i någon betydande omfattning sedan det antogs 1977. Systemet utformades under det tidiga sjuttiotalet innan den inre marknaden hade införts och innan tjänstesektorn fått sitt uppsving. Det är knappast anpassat till dagens ekonomiska situation. Införandet av den inre marknaden har medfört en storskalig avreglering av de ekonomiska verksamheterna. Tjänster av allmänt intresse var antingen undantagna från mervärdesbeskattning enligt ett visst system eller så var de inte aktuella för sådan beskattning eftersom de tillhandahölls av offentliga myndigheter. Denna situation ger nu upphov till snedvridningar av konkurrensen i en avreglerad miljö (transporten av ett brev via ett privat postföretag är momsbelagd, medan det frimärke som utfärdats av en statlig myndighet och som fungerar som betalning för motsvarande tjänst inte är det). Dessutom är det svårt att komma åt nya former av ekonomisk verksamhet som elektronisk handel med nuvarande regler. Detta ger i sin tur upphov till skatteplanering som leder till inte längre behoven hos urholkning av skatteunderlaget. Direktivet uppfyller aktörerna som vill ha enkla, moderna och mer enhetliga regler på den inre marknaden. Otillräckliga regler kan vara lika skadliga för den inre marknaden som fullständig avsaknad av regler. Med tanke på den betydande harmoniseringen på området för mervärdesskatt, måste eventuella nya instrument ge möjlighet till anpassning av nuvarande bestämmelser så att det som hittills har uppnåtts inte går förlorat. Kommissionen föreslår att det specificeras i detalj vilka aspekter av moms- bestämmelserna som nu bör bli föremål för beslutsfattande genom kvalificerad majoritet. Beslutsfattande genom kvalificerad majoritet bör tillämpas för beslut som syftar till att • modernisera och förenkla befintliga gemenskapsregler i syfte att undanröja snedvridningar av konkurrensen, • säkra en enhetlig tillämpning av befintliga skatteregler och garantera enkel och öppen tillämpning av sådana regler. Det står helt klart att en övergång till ett gemensamt momssystem, som innebär grundläggande förändringar lokaliseras och momsintäkter för hur verksamheter fördelas mellan medlemsstaterna måste drivas igenom enhälligt. Detsamma gäller för bestämmelser om fastställande av mervärdesskattesatsen (normal och reducerad skattesats, den reducerade skattesatsens för bestämmelser som skiljer sig åt mellan medlemsstaterna men som inte i sig utgör ett hinder för den inre marknadens funktioner (t. ex. systemen med momsbefrielse för transaktioner på fastighetsmarknaden eller momsbefrielse inom den sociala sektorn och utbildningssektorn). icke-obligatoriska karaktär) eller Punktskatter De ovannämnda problemen rörande momsbestämmelserna avspeglas i gemenskapens punktskattebestämmelser. På grund av den snabba utvecklingen av produkter som omfattas av gemenskapens punktskattebestämmelser behöver dessa skatter anpassas fortlöpande, vilket det nuvarande kravet på enhällighet inte ger något utrymme för. De produkter som omfattas av punktskatter fastställdes för tio år sedan och definitionen 7 motsvarar inte utvecklingen av kraven på marknaden (smak, mode). När det gäller alkohol och alkoholdrycker finns det ett antal nya produkter som inte omfattas av de produktkategorier som anges i direktivet. Frågan om en ny produkt faller inom en viss kategori eller en annan är därför viktig för beskattningsfrågan. I frånvaro av klara regler skulle konkurrenssnedvridningar och möjligen också bedrägerirelaterade frågor uppstå, särskilt i en situation med över 20 medlemsstater. En liknande situation kan iakttas i fråga om tobaksvaror och mineraloljor. Kommissionen föreslår att beslutsfattande genom kvalificerad majoritet skall gälla för beslut som syftar till att • modernisera och förenkla befintliga gemenskapsregler för att eliminera snedvridningar av konkurrensen, • säkra en enhetlig tillämpning av gällande skatteregler och garantera enkel och öppen tillämpning av sådana regler. Givetvis kommer bestämmelser om platsen för beskattning eller fastställande av som punktbeskattas att beslutas enhälligt även i skattesatser fortsättningen. för produkter Skattebestämmelser på miljöområdet Skyddet av miljön är ett av unionens prioriterade områden (artiklarna 2 och 6 i fördraget). På senare tid har medlemsstaterna i ökad utsträckning använt skattebestämmelser som ett sätt att angripa miljöproblem genom att försöka ändra aktörernas beteende i en mer miljövänlig riktning. Samtidigt som genomförandet av sådana bestämmelser är ett sätt att främja det övergripande målet att skydda miljön, kan sådan lagstiftning ha bieffekten att skapa hinder för den inre marknadens funktion. Anslutningen av nya medlemsstater vilkas ekonomier genomgår omfattande strukturförändringar kommer att kräva ökad användning av lagstiftning, inklusive skattelagstiftning, för att se till att miljömålen i fördraget uppfylls. Fördraget innehåller bestämmelser om hållbar utveckling (artikel 6) och om bevarande och att förbättrande skattebestämmelser som har till främsta syfte att skydda miljön och som har en direkt och påtaglig effekt på miljön också bör kräva beslutsfattande genom kvalificerad majoritet. 174). Därför kommissionen av miljön (artikel anser Till exempel: en avgift baserad på svavelhalten i vissa fossila bränslen har uppenbarligen ett miljöskyddande ändamål, eftersom svavelutsläpp är en viktig orsak till försurningen. Beskattning av produkter som innehåller svavel skulle motverka användning och spridning av sådana produkter. Ett beslut om differentiering av skattesatserna med hänsyn till svavelinnehållet kunde därför fattas med kvalificerad majoritet. Å andra sidan är en enhetlig höjning av punktskatten på mineralolja inte en miljöskyddande åtgärd i sig, även om den kunde ha sekundära effekter på miljön. Ett sådant beslut skulle därför fattas enhälligt också i fortsättningen. Kommissionen erinrar om att en sådan ändring av beslutsförfarandet inte påverkar de rådande fördelningen av behörighet enligt fördraget. I synnerhet kan man inte se en sådan ändring som en möjlighet att införa skattebestämmelser på gemenskapsnivå till 8 förmån för gemenskapsbudgeten. Det framgår klart och tydligt av artikel 269. 2 i EG- fördraget att beslut om egna medel skall fattas enhälligt. c. Bestämmelser om bekämpning av skatteflykt, skatteundandragande och skatteplanering att förebygga skatteflykt, att befintliga bestämmelser kringgås, skatteundandragande6 och skatteplanering7 Bestämmelser som direkt reglerar uttaget av direkta och indirekta skatter och syftar till är nödvändiga för att undanröja fall av ickebeskattning i gränsöverskridande situationer och förebygga fråga om mervärdesskatt. Sådana åtgärder kan få till följd att urholka skatteunderlaget i de aktuella medlemsstaterna. Det finns redan utrymme för medlemsstaterna att frångå gemenskapslagstiftningen och att skatteplanering, vilket ibland har använts som ett argument sätt att ge flera medlemsstater möjlighet att tillämpa samma undantag. Det skulle i sådana fall vara att föredra om bestämmelserna i sjätte momsdirektivet8 kunde ändras genom beslut med kvalificerad majoritet. skatteundandragande bekämpa särskilt syfte i i När det gäller direkt beskattning skulle syftet med en ny bestämmelse i fördraget vara att tillåta en mer effektiv hantering av dubbelbeskattningssituationer, särskilt genom att göra det möjligt att anta gemenskapsbestämmelser med samordnande funktion med kvalificerad majoritet. Kommissionens förslag om beskattning av ränteinkomster tar upp frågan om skatteundandragande på området för direkt beskattning9. Sådana bestämmelser syftar inte till att begränsa företags och individers frihet att utnyttja skillnader i de nationella skattesatserna för att sänka sin skatt. d. Ömsesidigt bistånd och samarbete mellan skattemyndigheterna Bestämmelser om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan skattemyndigheterna omfattas för närvarande av den allmänna rättsliga grunden i artikel 95 i EG-fördraget och är därför redan föremål för beslutsfattande med kvalificerad majoritet. Ett exempel på en sådan åtgärd är Fiscalis-programmet, som antogs i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget. Ett annat exempel är förslaget till direktiv om ändring av direktiv rörande vissa 76/308/EEG om ömsesidigt bistånd för jordbruksavgifter, tullar och skatter samt andra bestämmelser som har föreslagits enligt artikel 95. förbättra rättssäkerheten och förståelsen för bestämmelserna i fråga, föredrar kommissionen att sammanföra dessa i ett enda kapitel i fördraget som behandlar både skattebestämmelser och bestämmelser om bistånd och samarbete mellan skattemyndigheter. indrivning av fordringar I ett försök att 6 7 8 9 Med skatteundandragande förstås olagligt undanhållande av skatt från skattemyndigheterna. Skattesmitning är per definition olagligt enligt den nationella lag som är tillämplig på transaktionen i fråga. Skatteplanering är att minimera beskattningen av en verksamhet genom att utnyttja luckor i den tillämpliga lagstiftningen. Skatteplanering är per definition lagligt. Direktiv 77/388 av den 17 maj 1977, EGT L 145/1. KOM(98) 295, EGT C 150, 28. 5. 1999, s. 184. 9 Praktiska följder av kommissionens inställning i frågan om 5. social trygghet a. Avskaffandet av direkta hinder för den inre marknaden (säkerställande av att nationell lagstiftning är förenlig med målen för den inre marknaden) I artikel 42 i EG-fördraget, som redan omfattas av medbeslutandeförfarandet, föreskrivs att de åtgärder skall antas som är nödvändiga för att uppnå fri rörlighet för arbetstagare. Det viktigaste rättsliga instrumentet som antagits på denna grund är förordning nr 1408/71. Denna förordning innehåller grundläggande regler för hur nationella bestämmelser om social trygghet skall samordnas för att ta hänsyn till gränsöverskridande element. Allteftersom nationella bestämmelser utvecklas bör detsamma ske med gemenskapsinstrumenten, för att bibehålla de fördelaktiga effekterna på den fria rörligheten för arbetstagare. De många anpassningarna av inte alltid uppfyllt målsättningarna på grund av förordning nr 1408/71 har enhällighetskravet i artikel 42. Dessutom behöver detta instrument förenklas och moderniseras. Behovet av en generell översyn av lagstiftningen stod klar så tidigt som 1992 när rådet vid mötet i Edinburgh framställde önskemål om förenkling av samordningsbestämmelserna. I sitt meddelande från 1997: "En handlingsplan för fri rörlighet för arbetstagare"10, erkände kommissionen också att det är mycket viktigt att modernisera och förenkla bestämmelserna om samordning av de sociala trygghetssystemen för att göra dem "mer effektiva och användarvänliga". Därför en ny förenklad antog kommissionen den 21 december samordningsförordning11. Kravet på beslutsfattande med kvalificerad majoritet enligt artikel 42 gör att förhandlingarna om förslaget i rådet försvåras avsevärt. förslag till ett Kommissionen föreslår därför att gemenskapens beslut om samordning för att underlätta den fria rörligheten för arbetstagare i framtiden skall antas med kvalificerad majoritet12. Därutöver anser kommissionen att målgruppen måste utvidgas till att inte endast gälla arbetstagare. De rättsinstrument som antagits på grundval av artikel 42 (förordning nr 1408/71 och 574/72 samt direktiv 49/98) har artikel 308 som en andra rättslig grund. Denna rättsliga grund har lagts till särskilt för att göra det möjligt att utsträcka förordning 1408/71 till att omfatta egenföretagare (genom förordning nr 1390/81). Det finns faktiskt ingen särskild rättslig grund för samordning av den sociala tryggheten för andra än arbetstagare. Senare medgavs genom artikel 308 en utvidgning till studerande (genom förordning 307/1999). Om inte den grupp av personer som omfattas av artikel 42 utvidgas skulle beslutsfattande med kvalificerad majoritet förbli en teoretisk lösning. Nya bestämmelser om social trygghet för andra personer än arbetstagare på den inre marknaden skulle fortfarande kräva tillämpning av artikel 308, och därmed enhällighet. 10 11 12 KOM(97) 586 slutl. KOM(98) 779 slutl. Se även den uttryckliga hänvisningen till förordning 1408/71 i meddelandet av den 26 januari 2000 (KOM(00) 34), punkt 10 iii. 10 täcker migrerande Därför bör denna artikel utformas så att den inte endast arbetstagare, utan alla personer som utövar sin rätt att förflytta och bosätta sig fritt inom unionen13. Slutligen bör rådet ges möjlighet att fullt ut eller delvis utsträcka de instrument som antas enligt den omarbetade artikeln till icke EU-medborgare som är bosatta i en medlemsstat. Detta ligger i linje med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors som innefattade önskemål om att anta en gemensam status för medborgare i tredje land som lagligen vistas i medlemsstaterna. Vid Tammerfors- mötet underströks vidare att sådana bestämmelser i största möjliga utsträckning borde göras förenliga med de regler som gäller för unionsmedborgarna. tillämpas Avsaknaden av en specifik rättslig grund gör det svårare att uppnå dessa mål. Artikel 63 kan inte gäller tredjelandsmedborgares inresa och bosättning. Därför anser kommissionen att det bästa sättet att gå vidare skulle vara att utvidga tillämpningsområdet för artikel 42 som adekvat rättslig grund för att anta bestämmelser som, i den utsträckning det behövs, svarar mot de bestämmelser som antagits för unionsmedborgarnas räkning14. sammanhang eftersom den endast i detta b. Förebygga snedvridning av konkurrensen Artikel 137. 3 första strecksatsen är rättslig grund för att anta bestämmelser rörande social trygghet. Bestämmelser som grundar sig på artikel 137 skall inskränka sig till minimikrav för gradvis genomförande och får inte medge fullständig harmonisering. Kommissionen anser att sådana minimikrav måste beslutas med kvalificerad majoritet för att förebygga rörlighet snedvridningar av konkurrensen. skall kunna utnyttjas och för att rätten till fri Det ligger helt i linje med målsättningarna i artikel 136 att på detta sätt utvidga beslutsfattandet med kvalificerad majoritet till arbetstagarnas sociala trygghet och sociala skydd. Kommissionen erinrar om att den i sitt yttrande av den 26 januari 2000 föreslog att beslutsfattande genom kvalificerad majoritet skulle tillämpas vid allt beslutsfattande enligt EG-fördraget. Som en följd av denna hållning skulle beslut enligt artikel 137 andra till femte strecksatserna fattas med kvalificerad majoritet eftersom sådana beslut inte uppfyller de kriterier som enligt kommissionen (i yttrandet av den 26 januari 2000) skulle berättiga att enhällighetskravet upprätthålls. Den återstående frågan rörde artikel 137. 3 första strecksatsen. Frågorna om social trygghet och socialt skydd är intimt och oupplösligt sammankopplade med de flesta av dessa målsättningar på socialpolitikens område (t. ex. förbättrade levnadsvillkor, adekvat socialt skydd, utveckling av mänskliga resurser och kampen mot utslagning) och det finns därmed stor anledning att även till detta område utsträcka den beslutsmekanism som redan används för att säkra bättre förhållanden på andra områden av betydelse för konkurrenskraften och den inre marknaden, t. ex. hälsa och från av säkerhet, arbetsvillkor, integrering utestängda som är personer 13 14 Se fotnot ** i bilaga 2 till meddelandet av den 26 januari 2000. I det gällande fördraget föreskrivs redan sådant utvidgat beslutsfattande med kvalificerad majoritet i fråga om tjänsteleverantörer som är medborgare i tredje land men etablerade inom gemenskapen. ("Rådet får med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen besluta att bestämmelserna i detta kapitel skall tredje land som tillhandahåller tjänster och som etablerat sig inom gemenskapen"). tillämpas även på medborgare i 11 och män. arbetsmarknaden och aspekter Gemenskapens insatser i fråga om social trygghet och socialt skydd skulle naturligtvis begränsas av de krav på att respektera nationell praxis och bevara konkurrenskraften som anges i artikel 136, och av de klara gränser som artikel 137. 2 sätter ut när det gäller typen av åtgärder som antas och följderna av dessa. jämställdhet mellan kvinnor på 6. Slutsats Sammanfattningsvis föreslår kommissionen konferensen att kvalificerad majoritet bör införas för följande: • Beslut om samordnande bestämmelser som syftar till att undanröja ett direkt hinder för utövandet av de fyra friheterna, i synnerhet till att förebygga diskriminering och dubbelbeskattning. • Bestämmelser som moderniserar och förenklar gällande gemenskapsbestämmelser på området för indirekt beskattning i syfte att undanröja snedvridningar av konkurrensen. • Bestämmelser som säkrar enhetlig tillämpning av befintliga regler om indirekt beskattning och garanterar enkel och öppen tillämpning av sådana bestämmelser. • Skattebestämmelser som har skyddet av miljön som främsta syfte och en direkt och betydande effekt på miljön. • Antagande av bestämmelser som direkt reglerar skatteuttaget och syftar till att förebygga bedrägeri, skattesmitning eller skatteflykt med målet att undanröja fall av dubbel ickebeskattning i gränsöverskridande situationer (fall där flera länder är inblandade, men skatt inte tas ut i något av dessa) och förebygga att de nuvarande reglerna kringgås, särskilt på mervärdesbeskattningens område. • Bestämmelser för samordning av sociala trygghetssystemen för att underlätta den fria rörligheten för personer. • Bestämmelser om minimikrav i syfte att effektivt kunna utöva den fria rörligheten för att förebygga snedvridningar av konkurrensen genom för personer eller konstlade sänkningar av de sociala skyddsnivåerna. I avsikt att konsolidera fördraget och införa mer lättbegripliga bestämmelser föreslår kommissionen dessutom följande: • Utvidga räckvidden av artikel 42 i EG-fördraget, så att den inte enbart gäller arbetstagare, utan alla personer som utövar sin rätt till fri rörlighet och att låta rådet helt eller delvis utvidga nuvarande instrument till att gälla personer som inte är EU-medborgare. • I skattekapitlet inkludera de bestämmelser om ömsesidigt bistånd och samarbete mellan skattemyndigheter som för närvarande skulle antas på grundval av en bestämmelse i ett annat kapitel i fördraget. 12 EG-fördragets nuvarande lydelse ARTIKEL 93 Bilaga Föreslagen lydelse ARTIKEL 93 skall enhälligt på förslag av kommissionen och efter att ha hört Rådet Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén anta bestämmelser om harmonisering av lagstiftningen om omsättningsskatter, punktskatter och andra indirekta skatter eller avgifter, i den mån en sådan harmonisering är nödvändig för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar inom den tid som anges i artikel 14. 1. Rådet skall enhälligt på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén anta bestämmelser […]som avser medlemsstaternas lagstiftning om […] direkta och […] indirekta skatter, i den mån sådana bestämmelser är nödvändiga för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar inom den tid som anges i artikel 14. 2. Med avvikelse från punkt 1 skall rådet enligt förfarandet i artikel 251 och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén besluta om åtgärder för samordning av bestämmelser i medlemsstaternas lagar och andra författningar i syfte att undanröja direkta hinder för den fria rörligheten för varor, personer, tjänster eller kapital vilka härrör från skattebestämmelser, särskilt vad gäller att förebygga diskriminering och dubbelbeskattning, åtgärder för samordning av bestämmelser i medlemsstaternas lagar och andra författningar om direkt beskattning i syfte att förebygga skatteflykt, skatteundandragande och skatteplanering, åtgärder som avser mervärdesskatter, punktskatter och stämpelavgifter och befintliga gemenskapsbestämmelser eller säkerställer enhetlig, enkel och öppen tillämpning av sådana bestämmelser, dock med undantag för bestämmelser som avser fastställande av skattesatser eller innebär en allmän förändring av skattesystemet, åtgärder som avser indirekt beskattning i syfte att förebygga skatteflykt, skatteundandragande och skatteplanering samt förebygga kringgående av befintliga bestämmelser, som medför modernisering i syfte att förenkling eller av 13 - - - - beskattningsåtgärder som har som främsta syfte att tillmötesgå fördragets miljömål, särskilt som dessa framgår av artikel 174, och som har en direkt och betydan inverkan på miljön. 15 3. Rådet skall enligt förfarandet i artikel 251 och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén anta de bestämmelser som behövs för ömsesidigt bistånd, samarbete och utbyte av information mellan skattemyndigheterna inom gemenskapen, skatteflykt, skatteundandragande och skatteplanering. bekämpa särskilt syfte att i 15 Artikel 175. 2 bör strykas, eftersom de återstående frågorna skulle omfattas av den allmänna regeln om kvalificerad majoritet, i enlighet med vad kommissionen förklarade i sitt meddelande av den 26 januari 2000. 14 - ARTIKEL 42 ARTIKEL 42 Rådet skall enligt förfarandet i artikel 251 besluta om sådana åtgärder inom den sociala trygghetens område som är nödvändiga för att genomföra fri rörlighet för införa ett system som tillförsäkrar migrerande arbetstagare och därvid särskilt arbetstagare och deras familjemedlemmar att: Rådet skall enligt förfarandet i artikel 251 besluta om sådana åtgärder inom den sociala trygghetens område som är nödvändiga för att genomföra fri rörlighet för införa ett system som tillförsäkrar migrerande personer och därvid särskilt arbetstagare och deras familjemedlemmar att: (a) (b) alla perioder som beaktas enligt lagstiftningen i de olika länderna läggs samman för förvärvande och bibehållande av rätten till förmåner och för beräkning av förmånernas storlek, förmånerna betalas ut till personer bosatta inom medlemsstaternas territorier. (a) (b) alla perioder som beaktas enligt lagstiftningen i de olika länderna läggs samman för förvärvande och bibehållande av rätten till förmåner och för beräkning av förmånernas storlek, förmånerna betalas ut till personer bosatta inom medlemsstaternas territorier. Rådet skall besluta enhälligt under hela förfarandet enligt artikel 251. [ struket ] Rådet får enligt samma förfarande helt eller delvis utsträcka förmånerna enligt detta system till att omfatta medborgare i tredje land vilka är lagligt bosatta inom en medlemsstats territorium. ARTIKEL 137 ARTIKEL 13716 1. För att uppnå målen i artikel 136 skall gemenskapen understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom följande områden: - Förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och 1. För att uppnå målen i artikel 136 skall gemenskapen understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom följande områden: - Förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet. - Arbetsvillkor. - - Information till och samråd med arbetstagarna. Integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 150. Jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen. säkerhet. - Arbetsvillkor. - - Information till och samråd med arbetstagarna. Integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 150. Jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen. - - 16 Utkastet innefattar även de delar som ingick i kommissionens meddelande av den 26 januari 2000. 15 - Social trygghet och socialt skydd för arbetstagarna. - Skydd för arbetstagarna då deras anställningsavtal slutar gälla. - Företrädande och kollektivt tillvaratagande av arbetstagarnas och arbetsgivarnas intressen inbegripet medbestämmande, om inte annat följer av punkt 5. - Anställningsvillkor för medborgare i tredje land som lagligt vistas inom gemenskapens territorium. - Ekonomiska bidrag till åtgärder för att främja sysselsättning och skapa av tillämpningen påverkar dock utan det att arbetstillfällen, bestämmelserna om Socialfonden. 2. I detta syfte kan rådet genom direktiv anta minimikrav, som skall genomföras gradvis, varvid hänsyn skall tas till rådande förhållanden och tekniska bestämmelser i var och en av medlemsstaterna. I dessa direktiv skall sådana administrativa, finansiella och rättsliga ålägganden undvikas som motverkar tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag. 2. I detta syfte kan rådet genom direktiv anta minimikrav, som skall genomföras gradvis, varvid hänsyn skall tas till rådande förhållanden och tekniska bestämmelser i var och en av medlemsstaterna. I dessa direktiv skall sådana administrativa, finansiella och rättsliga ålägganden undvikas som motverkar tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag. Rådet skall besluta enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Rådet skall besluta enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Rådet kan enligt samma förfarande besluta om åtgärder som är avsedda att främja samarbetet mellan medlemsstaterna genom initiativ som syftar till att öka kunskapen, utveckla utbytet av information och beprövade erfarenheter, främja nyskapande tillvägagångssätt och utvärdera erfarenheter för att bekämpa social utslagning. Rådet kan enligt samma förfarande besluta om åtgärder som är avsedda att främja samarbetet mellan medlemsstaterna genom initiativ som syftar till att öka kunskapen, utveckla utbytet av information och beprövade erfarenheter, främja nyskapande tillvägagångssätt och utvärdera erfarenheter för att bekämpa social utslagning. 3. På följande områden skall rådet dock besluta enhälligt på förslag av kommissionen efter att ha hört Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: [ struket ] - Social trygghet och socialt skydd för arbetstagarna. - Skydd för arbetstagarna då deras anställningsavtal slutar gälla. - Företrädande och kollektivt tillvaratagande av arbetstagarnas och arbetsgivarnas intressen inbegripet medbestämmande, om inte annat följer av punkt 5. - Anställningsvillkor för medborgare i tredje land som lagligt vistas inom gemenskapens territorium. 16 - Ekonomiska bidrag till åtgärder främja sysselsättning och skapa för att arbetstillfällen, dock utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om Socialfonden. 4. En medlemsstat kan på gemensam begäran av arbetsmarknadens parter överlåta åt dessa att genomföra direktiv som har antagits enligt punkterna 2 och 3. 3. En medlemsstat kan på gemensam begäran av arbetsmarknadens parter överlåta åt dessa att genomföra direktiv som har antagits enligt punkterna 2 och 3. I så fall skall medlemsstaten se till att arbetsmarknadens parter, senast då ett direktiv skall vara genomfört enligt artikel 249, i samförstånd har vidtagit de åtgärder som behövs; den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att kontinuerligt kunna säkerställa de resultat som föreskrivs i direktivet. I så fall skall medlemsstaten se till att arbetsmarknadens parter, senast då ett direktiv skall vara genomfört enligt artikel 249, i samförstånd har vidtagit de åtgärder som behövs; den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att kontinuerligt kunna säkerställa de resultat som föreskrivs i direktivet. 5. De bestämmelser som antagits enligt denna artikel skall inte hindra någon medlemsstat från att bibehålla eller införa sådana mera långtgående skyddsåtgärder som är förenliga med detta fördrag. 4. De bestämmelser som antagits enligt denna artikel skall inte hindra någon medlemsstat från att bibehålla eller införa sådana mera långtgående skyddsåtgärder som är förenliga med detta fördrag. 6. Bestämmelserna i denna artikel skall föreningsrätt, strejkrätt eller rätt till lockout. inte tillämpas på löneförhållanden, 5. Bestämmelserna i denna artikel skall föreningsrätt, strejkrätt eller rätt till lockout. inte tillämpas på löneförhållanden, 17


title: 2000/264/CE: Kommissionens beslut av den 14 mars 2000 om upprättande av förteckningen över de områden som omfattas av strukturfondernas mål 2 i Spanien för perioden 2000-2006 [delgivet med nr K(2000) 571]

eurovoc_concepts:
Spain
Structural Funds
economic conversion
eligible region
less-favoured region
rural development

formats: html pdf print

text: L 84/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 4. 2000 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 14 mars 2000 om upprättande av förteckningen över de områden som omfattas av strukturfondernas mål 2 i Spanien för perioden 2000–2006 [delgivet med nr K(2000) 571] (2000/264/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (4) med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfon- derna (1), särskilt artikel 4. 4 första stycket i denna, efter samråd med Kommittén för utveckling och omställning av regioner, Kommittén för jordbrukets struktur och landsbygdens utveckling och Kommittén för fiskets och vattenbrukets struktur, och (5) av följande skäl: Enligt artikel 1 första stycket punkt 2 i förordning (EG) nr 1260/1999 syftar strukturfondernas mål 2 till att stödja den ekonomiska och sociala omställningen i regioner med strukturella problem. Enligt artikel 4. 2 första stycket i förordning (EG) nr 1260/1999 skall kommissionen och medlemsstaterna bemöda sig om att säkerställa att stödåtgärderna verk- ligen koncentreras till de områden i gemenskapen som drabbats mest och på den geografiska nivå som är lämp- ligast. (1) (2) (3) ramen för strukturfondernas mål 2 för perioden 2000 till och med 2006. Taket för Spanien är 8 809 000 invånare. Enligt artikel 4. 4 i förordning (EG) nr 1260/1999 skall förslag och kommissionen utifrån medlemsstaternas med hänsyn till nationella prioriteringar i nära samar- bete med den berörda medlemsstaten upprätta förteck- ningen över de områden som omfattas av mål 2, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6. 2 i den förordningen. Enligt artikel 4. 11 i förordning (EG) nr 1260/1999 skall förteckningen över de områden som omfattas av mål 2 gälla i sju år från och med den 1 januari 2000. Om det uppstår en allvarlig kris i en region får kommissionen emellertid på förslag av en medlemsstat under 2003 göra ändringar i förteckningen över områden enligt bestämmelserna i punkterna 1–10 i artikel 4, men utan att utöka befolkningsandelen inom varje region som avses i artikel 13. 2 i den förordningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 i I kommissionens beslut 1999/503/EG (2) enlighet med artikel 4. 2 i förordning (EG) nr 1260/ 1999, ett tak för folkmängden per medlemsstat inom fastställs, De områden som berättigar till stöd enligt strukturfondernas mål 2 i Spanien för perioden 2000–2006 skall vara de som anges i bifogade förteckning. (1) EGT L 161, 26. 6. 1999, s. 1. (2) EGT L 194, 27. 7. 1999, s. 58. Denna förteckning får ändras under 2003. 5. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 84/27 Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien. Artikel 2 Utfärdat i Bryssel den 14 mars 2000. På kommissionens vägnar Michel BARNIER Ledamot av kommissionen L 84/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 4. 2000 BILAGA FÖRTECKNING ÖVER REGIONER SOM BERÄTTIGAR TILL STÖD ENLIGT STRUKTURFONDERNAS MÅL 2 I SPANIEN Region på NUTS III-nivå Álava Guipúzcoa Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) 189 583 606 194 2000–2006 Stödberättigade områden Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Områden som uppfyller kriterierna i artikel 4. 5 i förordning (EG) nr 1260/1999 Kommunerna: Amurrio Asparrena Llodio Salvatierra/Agurain Legutiano Vitoria-Gasteiz (utom områdena 2 [zon 1–4], 3 [zon 3–40, 43 och 45], 5 [zon 9] och 6 [zon 11]) Iruña Oka/Iruña de Oca Kommunerna: Aduna Aizarnazabal Alegia Altzo Amezketa Andoain Anoeta Antzuola Aretxabaleta Azkoitia Azpeitia Beasain Belauntza Berrobi Zegama Zikurkil Deba Eibar Elgoibar Elgeta Eskoriatza Hondarribia Getaria Hernani Ibarra Idiazábal Ikaztegieta Irún Irura 5. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 84/29 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Itsasondo Lazkao Leaburu Legazpi Legorreta Lezo Arrasate/Mondragón Mutriku Olaberria Oñati Orio Ormaiztegi Oiartzun Pasaia Soraluze-Placencia de las Armas Rentería Leintz-Gatzaga Donestia-San Sebastian (utom områ- dena 2 [zon 1–9], 3 [zon 1–19 och 24–29] och 6 [zon 1, 2, 3, 5, 6, 7, 18]) Segura Tolosa Umieta Usurbil Bergara Villabona Ordizia Urretxu Zarautz Zumárraga Zumaia Mendaro Lasarte-Oria Astigarraga Kommunerna: Abadiño Abanto y Ciervana Amorebieta-Etxano Arrankudiaga Arrigorriaga Bakio Barakaldo Barrika Basauri Berango Bermeo 1 044 028 Vizcaya L 84/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 4. 2000 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Berriz Bilbao (utom områdena 1 [zon 36, 37, 39, 40 och 44], 3 [zon 1, 13–23] och 6 [zon 4–9, 11, 12, 14–29 och 31–48]) Busturia Durango Etxebarri Etxebarria Elantxobe Elorrio Ermua Galdakao Garay Gatika Gautegiz-Arteaga Gorliz Getxo Güeñes Gernika-Lumo Izurtza Larrabetzu Laukiz Leioa Lemoa Lemoiz Lekeitio Mallabia Mañaria Markina-Xemein Maruri/Jatabe Ugao-Miraballes Mundaka Mungia Muskiz Ondarroa Orduña Sukarrieta Plentzia Portugalete Valle de Trapaga Lezama Santurtzi Ortuella Sestao Sopelana Urduliz Balmaseda 5. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 84/31 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Comunidad Foral de Navarra 182 752 Atxondo Bedia Igorre Zaldibar Zalla Zaratamo Derio Erandio Loiu Sondika Zamudio Forua Murueta Iurreta Alonsotegui Zierbena Kommunerna: Adiós Altsasu/Alsasua Andosilla Añorbe Aoiz Araitz Arantza Aranguren Arano Arakil Arbizu Areso Arguedas Arruazu Azagra Bakaiku Barásoain Barillas Betelu Biurrun-Olcoz Cadreita Caparroso Cascante Castejón Cintruénigo Ziordia Cizur Corella Etxalar Etxarri-Aranatz Etxauri Egüés Noáin (Valle de Elorz) L 84/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 4. 2000 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Enériz Ergoiena Estella Fitero Funes Galar Garínoain Goizueta Huarte Uharte-Arakil Ibargoiti Irañeta Iturmendi Iza Izagaondoa Juslapeña Lakuntza Larraga Larraun Legarda Leitza Lesaka Lizoáin Lodosa Lónguida Marcilla Mendavia Milagro Monreal Monteagudo Murchante Muruzábal Obanos Olazti/Olazagutía Olite Olza Oteiza Pamplona (endast statistikzon 14 i område 3, zon 19 i område 4, zon 7, 10 och 11 i område 5, zon 9 och 12 i område 7) Peralta Puente la Reina Pueyo San Adrián 5. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 84/33 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Sartaguda Tafalla Tiebas-Muruarte de Reta Tirapu Tudela (endast zon 1 och 2 i område 1, zon 1 i område 2, zon 5 i område 3) Tulebras Úcar Unciti Urdiain Urroz Uterga Valtierra Bera/Vera de Bidasoa Viana Villafranca Villatuerta Igantzi Berrioplano Irurtzun Beriáin Orcoyen Lekunberri La Rioja Kommunerna: 16 151 Logroño (endast följande zoner: Område 6: zon 2 [Cantabria I och II], Område 2: zon 10 [La Portalada I och II], Område 2: zon 17 [Universidad de La Rioja], Område 1: zon 1 [Casco Antiguo], Område 1: zon 2 [Casco Antiguo], Område 6: zon 2 [Casco Antiguo], Område 4: zon 9, 29 [San Lázaro]) Calahorra (endast följande zoner: Område 3: zon 7 [Azucarera], Område 2: zon 2 [El Carmen, Terjerías och en del av Casco Antiguo], Område 2: zon 1 [Casco Antiguo], Område 3: zon 1 [Casco Antiguo]) L 84/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 4. 2000 Region på NUTS III-nivå Zaragoza Barcelona Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) 442 433 2 880 039 Stödberättigade områden Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Kommunerna: Alagón Alfajarín El Burgo de Ebro Cabañas de Ebro Cadrete Cuarte de Huerva Figueruelas La Joyosa Pedrola Pinseque Puebla de Alfindén San Mateo de Gállego Sobradiel Torres de Berrellén Utebo Villanueva de Gállego Zaragoza (endast följande områden: Område 1 [Casco Antiguo] Område 3a [Portillo] Område 4 [Sagasta] Område 5 [San José] Område 6 [Las Fuentes] Område 7 [Almozara] Område 8 [Oliva] Område 10 [Margen Izquierda] Område 11 [B. Rurales NE] Område 12 [B. Rurales Oeste]) Zuera Följande ”comarcas”: Alt Penedès Anoia Bages Baix Llobregat Berguedà (B) Garraf Maresme Osona (B) Selva (B) Vallès Occidental Vallès Oriental Kommunerna: Badalona (endast följande ”secciones censales”: 001, 003 och 005–015 i område 2, 001 och 006 i område 4, 003–005 i område 5, 001 i område 6, 5. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 84/35 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) 002–004, 006–009, 013, 015–018 och 022–031 i område 7, 001–003 och 005–011 i område 8, 017, 028, 032, 047, 048 och 056 i område 9) Barcelona (endast följande ”unidades estadisticas”: 001, 012, 016, 017, 024, 025, 088, 089, 094–096, 102–104, 123 och 125 i område 1, 008, 126 och 131 i område 2, 059–070 i område 3, 008, 077, 078 och 080 i område 4, 184 i område 5, 187 och 203 i område 7, 087, 091, 156–160, 164 och 197–210 i område 8, 029, 030, 112, 128, 129, 132, 133, 136 och 145–154 i område 9, 002, 003, 012, 014–023, 025–035, 041–051, 059–061, 064–068, 073–074, 092, 095, 097, 105–108, 166, 194–196 och 226 i område 10) l'Hospitalet de Llobregat (endast följande ”secciones censales”: 011, 013, 014, 017, 025, 026, 032 och 040 i område 1, alla zoner i område 2, 001, 002, 004 och 018 i område 3, 002, 004, 010, 018–021, 029 och 033–042 i område 4, 003–006 i område 5, 001, 008, 016, 017, 022, 026, 029 och 032 i område 6) Sant Adriá de Besòs Santa Coloma de Gramenet (endast följande ”secciones censales”: alla zonerna i område 3, 5 och 6, och zonerna 006 och 009 i område 4) Områden som uppfyller kriterierna i artikel 4. 6 i förordning (EG) nr 1260/1999 Álava Kommunerna: Alegria-Dulantzi Aramaio Artiniega 29 652 L 84/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 4. 2000 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Armiñón Arrazua-Ubarrundia Ayala/Aiara Baños de Ebro/Mañueta Barrundia Berantevilla Bemedo Campezo/Kanpezu Zigoitia Kripan Kuartango Elburgo Elciego Elvillar/Bilar Iruaiz-Gauna Labastida Lagrán Laguardia Lanciego/Lantziego Lapuebla de Labarca Leza Arraia-Maeztu Moreda de Álava Navaridas Okondo Oyón-Oion Peñacerrada-Urizaharra Ribera Alta Ribera Baja/Erribera Beitia Añana Samaniego San Millán/Donemiliaga Urkabustaiz Valdegovia Harana/Valle de Arana Villabuena de Álava/Eskuergano Yécora Zalduondo Zambrana Zuia Lantarón Kommunerna: Abaigar Abárzuza Abaurregaina/Abaurre Abaurrepea/Abaurrea Aberin Ablitas Aguilar de Codés Aibar 91 915 Comunidad Foral de Navarra 5. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 84/37 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Allín Allo Améscoa Baja Ancín Anue Aranarache Aras Arce Los Arcos Arellano Aria Aribe Armañanzas Arróniz Artajona Artazu Atez Ayegui Azuelo Barbarin Bargota Basaburua Baztan Beire Belascoáin Berbinzana Bertizarana Buñuel Auritz/Burguete Burgui El Busto Cabanillas Cabredo Cárcar Carcastillo Cáseda Castillo Nuevo Cirauqui Ciriza Cortes Desojo Dicastillo Donamaria Echarri Elgorriaga Eratsun Erro Ezcároz Eslava Esparza Espronceda L 84/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 4. 2000 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Esteribar Etayo Eulate Ezcabarte Ezkurra Ezprogui Falces Fontellas Fustiñana Gallipienzo Gallués Garaioa Garde Garralda Genevilla Goñi Güesa Guesálaz Guirguillano Igúzquiza Imotz Isaba Ituren Izalzu Jaurrieta Javier Beinza-Labaien Lana Lantz Lapoblación Larraona Lazagurría Leache Legaria Leoz Lerga Lerín Lezáun Liédena Lumbier Luquin Mañeru Marañón Mélida Mendaza Mendigorría Metauten Mirafuentes Miranda de Arga Morentin Mués 5. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 84/39 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Murieta Murillo el Cuende Murillo el Fruto Navascués Nazar Oco Ochagavía Odieta Oitz Olaibar Olejua Olóriz Ollo Orbaitzeta Orbara Orísoain Oronz Oroz-Betelu Petilla de Aragón Piedramillera Pitillas Ribaforada Romanzado Roncal Orreaga/Roncesvalles Sada Saldías Salinas de Oro Sangüesa San Martín de Unx Sansol Santacara Doneztebe/Santesteban Sarriés Sesma Sorlada Sunbilla Torralba del Río Torres del Río Ujué Ultzama Unzué Urdazubi/Urdax Urraúl Alto Urraúl Bajo Urrotz Urzainqui Uztárroz Luzaide/Valcarlos Vidángoz Vidaurreta L 84/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 4. 2000 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Kommunerna: Logroño Calahorra Kommunerna: Alagón Alfajarín El Burgo de Ebro Cabañas de Ebro Cadrete Cuarte de Huerva Figueruelas La Joyosa Pedrola Pinseque Puebla de Alfindén San Mateo de Gállego Sobradiel Torres de Berrellén Utebo Villanueva de Gállego Zaragoza Zuera La Rioja Huesca Teruel Zaragoza Girona 122 174 206 916 138 211 200 810 362 050 Villamayor de Monjardín Hiriberri/Villanueva Yerri Yesa Zabalza Zubieta Zugarramurdi Zúñiga Hela regionen Hela regionen Följande ”comarcas”: Baix Empordà Cerdanya (Gi) Garrotxa Osona (Gi) Pla de l'Estany Ripollès Selva (Gi) Kommunerna: Agullana Albanyà L'Armentera Biure Boadella d'Empordà Borrassà Cabanelles 5. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 84/41 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Cadaqués Cantallops Capmany Castelló d'Empúries Cistella Colera Damius L'Escala Espolla Garriguella La Jonquera Lladó Llançà Llers Maçanet de Cabrenys Masarac Mollet de Peralada Navata Ordis Palau-saverdera Pau Pedret i Marzà Pont de Molins El Port de la Selva Portbou Rabós Roses Sant Climent Sescebes Sant Llorenç de la Muga Sant Pere Pescador La Selva de Mar Terrades La Vajol Vilajuïga Vilamaniscle Vilanant Canet d'Adri Girona (endast följande ”secciones censales”: 02. 006, 02. 015, 02. 016, 03. 002, 04. 002) Sant Martí de Llémena Följande ”comarcas”: Alt Urgell Alta Ribagorça Berguedà (LI) Cerdanya (LI) Garrigues Noguera Pallars Jussà Pallars Sobirà 157 021 Lleida L 84/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 4. 2000 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Segarra Solsonès Val d'Aran Kommunerna: Alcanó Alfés Almatret Aspa Llardecans Lleida (endast följande ”secciones censales”: 02. 009, 04. 004, 06. 011, 08. 001, 08. 002, 09. 001) Maials Sarroca de Lleida Sunyer Torrebesses Torres de Segre Agramunt Belianes Ciutadilla Guimerà Maldà Nalec Els Omells de na Gaia Ossó de Sió Puigverd d'Agramunt Sant Martí de Riucorb Vallbona de les Monges Verdú Tarragona Hela regionen 574 676 Områden som uppfyller kriterierna i artikel 4. 9 c i förordning (EG) nr 1260/1999 Guipúzcoa 15 759 Kommunerna: Albaltzisketa Albiztur Alkiza Arama Asteasu Ataun Aia Beizama Berastegi Bidegoyan Zerain Zestoa Elduain Ezkio-Itsaso Gaintza Gabiria Hernialde 5. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 84/43 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Vizcaya 28 733 Larraul Lizartza Mutiola Orexa Errezil Zaldibia Baliarrain Orendain Altzaga Gaztelu Kommunerna: Amoroto Arakaldo Arantzazu Munitibar Arcentales Arrieta Berriatua Carranza Artea Zeanuri Zeberio Dima Ea Ereño Fruiz Galdames Gamiz-Eika Gordexola Guizaburuaga Ibarrangelu Ispaster Lanestosa Mendata Mendexa Meñaka Morga Muxika Aulesti Otxandio Orozko Errigoiti Sopuerta Trucios-Turtzioz Ubide Areatza Kortezubi Nabamiz Ajangiz Arratzu L 84/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 4. 2000 Region på NUTS III-nivå Comunidad de Madrid Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) 1 237 169 Stödberättigade områden Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Kommunerna: Loeches Torres de la Alameda Campo Real Villalbilla Aranjuez Ciempozuelos Colmenar de Oreja Chinchón Morata de Tajuña Perales de Tajuña San Martín de Vega Titulcia Valdelaguna Villaconejos Moralzarzal Hoyo de Manzanares Madrid (endast zon 2, 4 och 130 i område 8, zon 33 och 43 i område 9) Acebeda (La) Alameda del Valle Atazar (El) Berrueco (El) Berzosa del Lozoya Braojos Buitrago de Lozoya Bustarviejo Cabanillas de la Sierra Cabrera (La) Canencia Cervera de Buitrago Garganta de los Montes Gargantilla del Lozoya Gascones Guadalix de la Sierra Hiruela (La) Horcajo de la Sierra Horcajuelo de la Sierra Lozoya Lozoyuela-Navas-Sieteiglesias Madarcos Manzanares el Real Miraflores de la Sierra Molar (El) Montejo de la Sierra Navalafuente 5. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 84/45 Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Stödberättigade områden Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Navarredonda Patones Pedrezuela Pinilla del Valle Piñuécar Prádena del Rincón Puebla de la Sierra Puentes Viejas Rascafría Redueña Robledillo de la Jara Robregordo San Augustín de Guadalix Serna del Monte (La) Somosierra Soto del Real Torrelaguna Torremocha del Jarama Valdemanco Valdepielágos Vellón (El) Venturada Villavieja del Lozoya Parla (utom ”secciones censales”: 001–006) San Fernando de Henares Humanes de Madrid Torrejón de Ardoz (utom område 4) Mejorada del Campo Alcalá de Henares (utom område 5) Alcorcón (utom område 4) Fuenlabrada (utom område 1 och zon 1 i område 3) Getafe (utom område 1) Leganés (utom område 2) Móstoles (utom område 1) Navalcarnero Torrejón de Velasco Arganda del Rey Valdemoro Pinto Ajalvir Meco Kommunerna: Alaró Binissalem Búger Campanet Consell 281 883 Illes Balears L 84/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 4. 2000 Folkmängd i regionen på NUTS III-nivå i de stödberättigade områ- dena (antal invånare) Stödberättigade områden Region på NUTS III-nivå Hela regionen på NUTS III-nivå, utom Endast följande områden i regionen på NUTS III-nivå Inca Lloseta Mancor de la Vall Santa Maria del Camí Selva Algaida Andratx Artà Banyalbufar Bunyola Campos Costitx Deià Escorca Esporles Estellencs Fornalutx Lloret de Vistalegre Llubí Manacor (utom ”sección censal” 2 i område 7) Maria de la Salut Montuïri Petra Porreres Sa Pobla Puigpunyent Sencelles Sant Joan Santa Eugènia Sineu Sóller Valldemossa Vilafranca de Bonany Ariany Palma de Mallorca (endast ”sección censal” 33 i område 04) Alaior Ciutadella Ferreries Maó Es Mercadal Sant Lluís Es Castell Es Migjorn Gran Sant Antoni de Portmany Sant Josep Sant Joan de Labritja Santa Eulària des Riu Formentera