title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 404/93 om den fælles markedsordning for bananer»

eurovoc_concepts:
EU production
Lomé Convention
United States
World Trade Organisation
import
tropical fruit

text: C 140/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 404/93 om den fælles markedsordning for bananer« (2000/C 140/03) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 29. november 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Pedro Barato Triguero til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 15. marts 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 371. plenarforsamling af 29. -30. marts 2000, mødet den 29. marts 2000, følgende udtalelse med 73 stemmer for, 2 imod og 4 hverken for eller imod. 1. Indledning Kommissionen ændrer i sit forslag de aspekter af 1. 1. bananordningen, som er blevet fordømt i den seneste rapport fra WTO’s panel. Kommissionen går endda videre end rappor- tens konklusioner, idet den foreslår at erstatte kontingentord- ningen med en standardtoldsatsordning. 1. 2. Det nye ændringsforslag kan medføre et fald i EU’s bananproduktion set i forhold til den ordning, som blev indført i 1993, og som muliggjorde en forbedring af infrastruk- turerne og markedsføringskanalerne samt en bedre tilpasning til miljøkravene. Dette resulterede i storinvesteringer fra pro- duktionssektorens side med det sigte at forbedre sektorens konkurrenceevne over for produkter fra andre lande. 1. 3. Den ændring, som Kommissionen lægger op til, strider klart imod EU- og AVS-landeproducenters fortrinsstilling og kan sågar komme til at ramme producenter fra andre tredjelan- de, idet forslaget efter al sandsynlighed vil medføre et betydeligt prisfald på EU’s marked. 1. 4. Kommissionens tekst er baseret på følgende elementer: 1. 4. 1. standardtoldsatsordning senest den 1. januar 2006. Den nuværende toldkontigentordning erstattes af en 1. 4. 2. toldkontingenter: I den seksårige overgangsperiode vil der være tre kontingent A 2,2 mio. t med en sats på 75 euro/t kontingent B 353 000 t med en sats på 75 euro/t kontingent C 850 000 t (med en variabel sats). 1. 4. 2. 2. Ordningen for forvaltningen af kontingent A og B er ikke nærmere beskrevet. Forslaget anfører blot, at licenserne kan fordeles på basis af de traditionelle handelsstrømme (metoden med traditionelle importører/nytilkomne erhvervs- drivende) eller andre metoder. Der fastsættes imidlertid ikke nogen referenceperiode, og det vil blive overladt til en kommis- sionsforordning at tage stilling til dette spørgsmål og alle øvrige spørgsmål vedrørende fordeling af licenser. Det foreslåede tillægstoldkontingent kan forhøjes, 1. 4. 2. 3. når efterspørgslen i Fællesskabet stiger, på grundlag af en prognose for produktion og forbrug samt indførsler og udførsler. Fastsættelsen af, hvilke elementer der skal indgå i overslaget, dettes vedtagelse samt forhøjelse af tillægstoldkon- tingentet, sker efter forvaltningskomitéproceduren. Kommissionen kan på grundlag af en aftale med 1. 4. 2. 4. de kontraherende parter i WTO, der har en væsentlig interesse i at forsyne EU-markedet (Costa Rica, Colombia, Ecuador og Panama) tildele hver af disse fire lande en fast procentsats af toldkontingenterne. 1. 4. 2. 5. Hvis forsyningen af fællesskabsmarkedet berøres af ekstraordinære problemer, der påvirker vilkårene for produk- tion og indførsel, kan Kommissionen træffe de fornødne særlige foranstaltninger efter forvaltningskomitéproceduren. 1. 4. 3. Den nye ordning træder i kraft den 1. april 2000. 1. 4. 2. 1. For kontingent C foreslår Kommissionen en bud- procedure med en præference på 275 euro/t for AVS-produ- center. AVS-landenes toldpræference inden for kontingent A og B er anvendelse af en nultoldsats. 1. 5. Forslaget til en ændring af den fælles markedsordning for bananer er ledsaget af en henstilling om en rådsafgørelse, som giver Kommissionen bemyndigelse til med tredjelande at forhandle ændringen af den WTO-bundne toldsats for bananer. 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/7 2. Generelle bemærkninger 2. 1. ØSU anerkender Kommissionens yderligere indsats for at bringe forordning (EØF) nr. 404/93 i overensstemmelse med de internationale forpligtelser, der følger af WTO og den fjerde Lomé-konvention. ØSU er opmærksom på, at EU som følge af WTO- 2. 2. panelets dom af 12. april 1999 er forpligtet til igen at ændre den fælles markedsordning for bananer. ØSU beklager, at WTO’s organ til bilæggelse af tvister ikke arbejder på en måde, der er gennemsigtig, og at det i konkurrencemæssig henseende ikke tager højde for de konkrete produktionsbetingelser set ud fra et socialt, miljømæssigt og bæredygtighedsmæssigt synspunkt. ØSU anmoder Kommissionen om i WTO-regi at fortsætte bestræbelserne for, at der tages hensyn til disse problemer. 2. 3. ØSU mener imidlertid ikke, at Kommissionens forslag giver den fornødne garanti for markedsføring af EU- og AVS- bananer, fordi dets bestemmelser er mindre gunstige end dem, der indgik i den sidste ændring af den fælles markedsordning for bananer, der trådte i kraft den 1. januar 1999. Indførelsen af en standardtoldsats vil i praksis give de store erhvervsdriven- de en kommerciel fordel i forhold til de små producenter og kooperativer og deres markedsføringskanaler, idet førstnævnte kan udnytte nogle stordriftsfordele og midler, som sætter dem i stand til med lavere omkostninger at afsætte en større produktion på markedet. 2. 4. ØSU er derfor bekymret over, at de foreslåede ændrin- ger, og især den automatiske overgang til en standardtoldsats- ordning, kan få EU- og AVS-bananproducenter til systematisk at bukke under. Det samme kan ske for hovedparten af de erhvervsdrivende, som ikke er multinationale. 2. 7. ØSU mener, at man fortsat bør sikre forbrugerne et varieret udbud af de forskellige banansorter, der for øjeblikket er på markedet. Forbrugerne vil således kunne vælge økologi- ske produkter og solidaritetsprodukter. Den nye ordning må derfor garantere, at bananer fra såvel EU som AVS-landene og Latinamerika kan eksistere side om side på markedet, og at de opfylder de forskellige kvalitetskriterier, samt at der tages hensyn til produktions- og markedsføringsvilkårene. Tages der hensyn til, at WTO ikke tillader diskriminering mellem beslægtede produkter, som er blevet produceret under forskel- lige miljø- og sociale forhold, kan de europæiske forbrugere få gavn af den forbedring, som de økologiske produktionssyste- mer udgør, og af en frivillig kontrolleret etikettering, som kendetegner »Fair trade«-bananproduktionen, sådan som det f. eks. er tilfældet på Windward Islands. 2. 8. ØSU mener ligeledes, at EU-producenterne i stigende grad bør satse på kvalitet, der ikke blot skal forstås som smag, men også som ernæringsværdi og præsentation og tager hensyn til miljøet og undgår overdreven anvendelsen af pesticider. 3. Særlige bemærkninger 3. 1. ØSU mener, at den automatiske overgang til den standardtoldsatsordning, Kommissionen foreslår, er uberetti- get. En sådan ordning kræves ikke af WTO-panelet og ønskes heller ikke af hovedparten af de sagsøgende lande eller af de erhvervsdrivende. ØSU kan derfor ikke acceptere indførelsen af en standardtoldsats og mener, at der bør opretholdes en ikke-diskriminerende toldkontigentordning i mindst 10 år samtidig, med at muligheden for at indføre en anden ordning efter udløbet af denne periode undersøges. I løbet af denne periode vil man især kunne vurdere den nye ordnings konse- kvenser i de forskellige producentregioner i EU for beskæftigel- se, produktionsstrukturer, producentindkomster og prisudvik- lingen på markedet. 2. 5. ØSU mener, at markedsføringen af bananer, som er produceret under ordentlige sociale vilkår, bør øges, så producenterne garanteres ret til en indkomst, som giver dem en anstændig levestandard, som fastsat i artikel 33 i EU- traktaten, og så deres ansatte sikres en rimelig løn og arbejds- forhold i overensstemmelse med deres grundlæggende rettig- heder. ØSU mener, at det nuværende tillægstoldkontingent 3. 2. på 353 000 t er for stort, og at det i de senere år har ført til en overforsyning af markedet, især i 1999, hvor priserne var særligt lave. Af denne grund bør dette kontingent efter ØSU’s mening revideres i henhold til markedskravene på en mere realistisk måde. 2. 6. ØSU mener, at også markedsføringen af bananer, som er produceret under ordentlige miljømæssige vilkår, bør øges ved at fremme bæredygtige landbrugsmetoder og andre miljø- foranstaltninger i landbruget, som kan bidrage til at bevare vores miljøarv. Ligeledes bør man værdsætte den økologiske produktion, samt den rolle, som landbruget spiller inden for arealforvaltning, pleje af miljøet på landet, bevarelse af etnografiske værdier, osv. 3. 3. ØSU mener, at den metode, som man har valgt at benytte ved tildeling af importlicenser, skulle kunne sætte SMV’er inden for produktion og distribution i stand til at operere på markedet på samme vilkår som de store multinationale foretagender, idet sigtet skal være at give forbrugeren et frit valg og at tilvejebringe et forhold mellem kvalitet og pris, som på én gang opfylder sundheds- og miljøkravene. C 140/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 3. 3. 1. I overensstemmelse hermed mener ØSU, at man ved licenstildelingen bør foretrække metoden med »traditionelle importører/nytilkomne erhvervsdrivende«, som bygger på im- portoplysningerne i tolddokumenterne og på en længere referenceperiode, inden for hvilken importøren får mulighed for at vælge den bedste treårsperiode. ØSU vurderer, at den metode, hvor licensansøgningerne behandles samtidig, også fordele importlicenserne. Da de vil være velegnet ansøgende lande imidlertid går kraftigt imod denne ordning, skønnes det, at der vil kunne opstå nye stridigheder i WTO, hvis man vælger at lægge sig fast på denne ordning. til at 3. 3. 2. Følgelig mener ØSU, at ordningen med »traditionelle importører/nytilkomne erhvervsdrivende« egner sig bedst til at opfylde WTO-panelets krav samtidig med, at den positivt imødekommer AVS-landenes og EU-producenternes forvent- ninger. Mere generelt skulle denne løsning kunne sikre en bedre funktionsdygtighed og gennemsigtighed på markedet. 3. 3. 3. Af ovennævnte årsager opfordrer ØSU Kommissio- nen til at videreføre sine bestræbelser på at nå frem til en konsensusholdning baseret på en ordning med historiske referenceperioder, som kan opnå den nødvendige tilslutning fra WTO’s side. ØSU finder det nødvendigt at indføre en række ledsage- 3. 4. foranstaltninger for at råde bod på: — manglerne i forordning (EØF) nr. 404/93 med hensyn til beregningen af udligningsstøtte; — den manglende iagttagelse af visse bestemmelser i Luxem- bourg-kompromisset fra juni 1998 og den deraf følgende forskelsbehandling; — de virkninger, som den nye ændring af importordningen vil få for EU’s producenter. 3. 4. 1. Sådanne foranstaltninger bør omfatte en forhøjelse af den faste referenceindtægt, der anvendes til beregning af udligningsstøtten, samt øvrige tiltag, der anses for nødvendige for at sikre bananproducenterne et passende indkomstniveau, så ugunstige markedsforhold eller følgerne af naturkatastrofer ikke rammer dem for hårdt. Et retsgrundlag for denne forhøjel- se kan findes i den nye artikel 299 i EU-traktaten, som tillader, at der fastsættes særlige betingelser for anvendelse af fællesskabsforanstaltninger i ultraperifere regioner. Bruxelles, den 29. marts 2000. 3. 5. ØSU finder det nødvendigt, at der tages hensyn til den ustabile politiske situation i Somalia, som for øjeblikket forhindrer landet i at have en regelmæssig eksport af bananer til EU-markedet. De somaliske producenter bør derfor omfattes af nogle særlige støtteforanstaltninger. 3. 6. Multinationale virksomheder i udviklingslandene bør i højere grad tage OECD’s retningslinjer i betragtning, hvad social adfærd og miljø- og forbrugeradfærd angår. 4. Konklusion 4. 1. ØSU er klar over nødvendigheden af at bringe den bananimportordning, der blev indført med forordning (EØF) nr. 404/93, i overensstemmelse med WTO-panelets afgørelse og således få en ende på de gengældelsesforanstaltninger, USA ensidigt har iværksat over for import af visse EU-produkter. ØSU beklager på den ene side såre, at kriterier såsom ret til udvikling, produktionens bæredygtighed og den sociale ikke indgår i WTO’s referencemål, hvor der dimension, hverken tages hensyn til de faktiske produktionsvilkår eller til selskabernes eller regionernes balancemålsætninger. ØSU er på den anden side modstander af ensidige og vilkårlige foranstaltninger, som strider mod princippet om en multilate- ral holdning og mod en samordnet indsats for at finde frem til de rette løsninger på handelskonflikter. ØSU fastholder, at overensstemmelse med panelets konklusioner ikke må betyde, at den fælles markedsordning gøres mindre effektiv til at opfylde sine grundlæggende mål, især med hensyn til bevarelse af markedsadgangsgarantien for EU- og AVS-bananer, som sikrer både EU- og AVS-producenterne en rimelig indtægt og forbrugerne et varieret udbud af bananer af forskellig oprindel- se til rimelige priser i hele EU. 4. 1. 1. ØSU håber derfor, at der tages behørigt hensyn til dets bemærkninger til den igangværende ændring af den fælles markedsordning for bananer. ØSU kan under ingen omstændigheder acceptere, at fællesskabspræferencen, som er det bærende princip i den fælles landbrugspolitik, afvikles på grund af bortfald af EU-producenternes garanterede markeds- adgang. ØSU finder det også vigtigt dels at opretholde den præferenceadgang til fællesskabsmarkedet og de traditionelle fordele, AVS-producenter er garanteret under Lomé-aftalerne, som er en hjørnesten i EU’s eksterne politik og udviklingspoli- tik, dels at nå frem til en løsning, som er forenelig med WTO- reglerne. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0934/00 von Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) an die Kommission. Verantwortung der Kommission bei der Überwachung der grenzüberschreitenden Verbringung großer Mengen gefährlicher Abfälle aus Ungarn in Länder der Union.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Hungary
competence of the Member States
hazardous waste
transport of dangerous goods

formats: html pdf print

text: C 46 E/82 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Juni 1999 mit allgemeinen So sieht die neue Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Bestimmungen (cid:252)ber die Strukturfonds (1) f(cid:252)r den Programmplanungszeitraum 2000-2006 mehrere Instru- mente vor, die f(cid:252)r die Unterst(cid:252)tzung des Wiederaufbaus der Infrastrukturen, des Produktionspotentials und der f(cid:252)r die wirtschaftliche Entwicklung der Gemeinschaftsregionen wichtigen Infrastrukturen sowie Produk- tionspotentiale und -anlagen genutzt werden k(cid:246)nnen. Die italienischen Gebiete, die nach der neuen Gebietsabgrenzung f(cid:252)r das Ziel 2 ausgew(cid:228)hlt wurden, k(cid:246)nnen Mittel aus den Strukturfonds erhalten. Die betroffenen Gebiete, die bei der neuen Gebietsabgren- zung nicht ber(cid:252)cksichtigt wurden, aber nach den bisherigen Zielen 2 und 5 f(cid:246)rderf(cid:228)hig waren, haben im Rahmen der (cid:220)begangsunterst(cid:252)tzung ebenfalls Anspruch auf F(cid:246)rdermittel. Die betroffenen Gebiete jedoch, die auch nach dieser Regelung nicht f(cid:246)rderf(cid:228)hig sind, kommen f(cid:252)r eine Unterst(cid:252)tzung nach Ziel 2 der Strukturfonds nicht in Frage. Im Rahmen dieser Vorschriften wird die Kommission alle Antr(cid:228)ge der staatlichen und regionalen Beh(cid:246)rden sorgf(cid:228)ltig pr(cid:252)fen. (1) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/086) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0934/00 von Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) an die Kommission (29. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Verantwortung der Kommission bei der (cid:220)berwachung der grenz(cid:252)berschreitenden Verbringung gro(cid:223)er Mengen gef(cid:228)hrlicher Abf(cid:228)lle aus Ungarn in L(cid:228)nder der Union In ihrer Antwort vom 11. 1. 2000 auf meine Anfrage zur Unterbringung von 14. 000 Tonnen PCB-haltiger Abf(cid:228)lle aus Ungarn (E-2824/99) (1) hat die Kommission erkl(cid:228)rt, da(cid:223) die Verordnung Nr. 259/93 (2) in ihrem Artikel 4 Absatz 9 die Baseler Konvention umsetzt, (cid:132)indem das Ziel der N(cid:228)he bei der Abfall- beseitigung der Notwendigkeit, Abf(cid:228)lle auf umweltfreundliche Weise zu entsorgen, zur Abw(cid:228)gung gegen- (cid:252)bergestellt wird. (cid:147) Inzwischen wurde bekannt, da(cid:223) ein Teil der Abfallmengen nach Sachsen-Anhalt (Bundesrepublik Deutsch- land) verbracht wird, also die Transporte durch (cid:214)sterreich und/oder Tschechien fahren. Auf diesem Hintergrund frage ich die Kommission: 1. Wie kann die Kommission beurteilen, ob in dem beschriebenen Fall die Abw(cid:228)gung zuungunsten des Prinzips der N(cid:228)he gerechtfertigt ist und so lange Transportwege in Kauf genommen werden k(cid:246)nnen, wenn ihr Erkenntnisse (cid:252)ber die M(cid:246)glichkeiten einer n(cid:228)heren umweltvertr(cid:228)glichen Verbringung der Abf(cid:228)lle nicht vorliegen? 2. Worin sieht die Kommission ihre Verantwortung in ihrer Rolle, die ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Durchf(cid:252)hrung der Verordnung Nr. 259/93 in den Mitgliedstaaten zu (cid:252)berwachen? 3. Ist die Kommission der Meinung, da(cid:223) sich in einem Fall, in dem m(cid:246)glicherweise Zweifel an der Einhaltung der Verordnung bestehen, alle notwendigen Erkenntnisse von den zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden, die in den Mitgliedstaaten f(cid:252)r die Genehmigung der grenz(cid:252)berschreitenden Verbringung gef(cid:228)hrlicher Abf(cid:228)lle verantwortlich sind, zukommen lassen sollte, um so eine korrekte Umsetzung der Verordnung (cid:252)berpr(cid:252)fen zu k(cid:246)nnen? a) Wenn (cid:132)Ja(cid:147), wird es im Fall der PCB-Abf(cid:228)lle aus Gare (Ungarn) eine solche (cid:220)berpr(cid:252)fung vornehmen, und hat sie bereits Schritte eingeleitet? b) Wenn (cid:132)Nein(cid:147), welche Gr(cid:252)nde hat sie, da(cid:223) sie eine solche (cid:220)berpr(cid:252)fung nicht f(cid:252)r notwendig ansieht? 4. Hat die Kommission bereits weitere Erkenntnisse (cid:252)ber den Fall Gare erhalten? a) Wenn (cid:132)Ja(cid:147), welche? b) Wenn (cid:132)Nein(cid:147), warum konnte sie, wie in der Antwort zur Anfrage (E-2824/99) festgestellt, die ihr noch fehlenden Erkenntnisse bisher nicht erhalten? (1) ABl. C 280 E vom 3. 10. 2000, S. 139. (2) ABl. L 30 vom 6. 2. 1993, S. 1. 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/83 Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (15. Mai 2000) Wie bereits in ihrer Antwort auf die schriftliche Anfrage E-2824/99 (1) der Frau Abgeordneten dargelegt, hat die Kommission als solche im Rahmen der Verordnung (EWG) Nr. 259/93 des Rates vom 1. Februar 1993 zur (cid:220)berwachung und Kontrolle der Verbringung von Abf(cid:228)llen in der, in die und aus der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft keinerlei Kontrollfunktion in bezug auf den Transport bestimmter Abf(cid:228)lle. Die (cid:220)berwachungs- und Kontrollverfahren, die die Verordnung vorsieht und die direkt in den Mitglied- staaten anzuwenden sind, werden von den Beh(cid:246)rden angewendet, die die Mitgliedstaaten gem(cid:228)(cid:223) Artikel 36 der Verordnung dazu bestimmt haben. Es ist ihre Sache, von Ungarn die nach Artikel 19 Absatz 3 der Verordnung erforderlichen Informationen zu verlangen und (cid:129) ganz generell (cid:129) anhand der Fakten eines speziellen Falls dar(cid:252)ber zu entscheiden, ob die Verbringung bestimmter Abf(cid:228)lle genehmigt werden soll oder nicht. Die Kommission nimmt die Angabe der Frau Abgeordneten, da(cid:223) der betreffende Abfall offensichtliche zur Entsorgung nach Deutschland gebracht wurde, zur Kenntnis. Sie hat bislang keine Anhaltspunkte daf(cid:252)r, da(cid:223) die deutschen Beh(cid:246)rden mit der Genehmigung des Transports gegen Gemeinschaftsrecht, insbesondere gegen die Verordnung (EWG) 259/93 des Rates, versto(cid:223)en haben. Die Kommission wird die deutsche Regierung um n(cid:228)here Auskunft bitten und anschlie(cid:223)end entscheiden, ob ein weiteres Vorgehen ihrerseits notwendig ist. (1) ABl. C 280 E vom 3. 10. 2000, S. 139. (2001/C 46 E/087) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0938/00 von Adriana Poli Bortone (UEN) an die Kommission (29. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Beihilfen der Gemeinschaft f(cid:252)r die Verarbeitung von Traubensaft (GD Landwirtschaft) Im Rahmen der Reform der Gemeinsamen Marktorganisation f(cid:252)r Wein (EG 1493/1999) (1), die zum 1. August 2000 in Kraft treten soll, sieht Artikel 35 die Einstellung von Gemeinschaftsbeihilfen f(cid:252)r die Herstellung von Traubensaft auf der Grundlage von Traubenmost vor (obwohl deren Verwendung f(cid:252)r die Weinerzeugung verboten ist). F(cid:252)r die italienischen Traubensafterzeuger wird diese Regelung Mehrkosten in H(cid:246)he von 11. 986 Lire je Hektoliter erzeugten Traubensaftes aufgrund der ausbleibenden Gemeinschafts- beihilfe mit sich bringen. Vor allem in wirtschaftlich benachteiligten Gebieten wird dies zu sozialen Spannungen f(cid:252)hren. Kann die Kommission mitteilen, inwieweit in den in (cid:220)berarbeitung befindlichen Anwendungsbestimmungen der Gemeinsamen Marktorganisation f(cid:252)r Wein die Beibehaltung der Beihilfen f(cid:252)r Traubensaft auf der Grundlage von Traubenmost vorgesehen werden kann, um Chancengleichheit f(cid:252)r alle Wirtschaftsteilnehmer der Gemeinschaft zu gew(cid:228)hrleisten? (1) ABl. L 179 vom 14. 7. 1999, S. 1. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (3. Mai 2000) Die Kommission m(cid:246)chte die Frau Abgeordnete daran erinnern, da(cid:223) der Rat mit Datum vom 17. Mai 1999 die Verordnung (EG) Nr. 1493/1999 (cid:252)ber die neue gemeinsame Marktorganisation f(cid:252)r Wein (GMO) verabschiedet hat. Diese Verordnung tritt am ersten August 2000 in Kraft. Artikel 35 Absatz 3 dieser Verordnung besagt, da(cid:223) die f(cid:252)r die Verwendung von Trauben, Traubenmost und konzentriertem Trauben- most zur Herstellung von Traubensaft oder anderen, aus Traubensaft gewonnenen geniessbaren Erzeugnis- sen eingef(cid:252)hrten Beihilfen ausschlie(cid:223)lich f(cid:252)r Erzeugnisse gew(cid:228)hrt werden, die von als Keltertrauben eingestuften Sorten stammen, aus denen also Wein f(cid:252)r den Markt hergestellt werden kann. Werden f(cid:252)r die Herstellung von Traubensaft oder anderen, aus Traubensaft gewonnenen genie(cid:223)baren Erzeugnissen Tafeltrauben verwendet, die nicht als Keltertraubensorte eingestuft sind, wird deshalb keine Beihilfe gew(cid:228)hrt


title: PERGUNTA ESCRITA E-0933/00 apresentada por Helmuth Markov (GUE/NGL) à Comissão. Procedimentos de controlo levados a efeito pela Comissão no Estado Federado da Turíngia (Alemanha).

eurovoc_concepts:
Federation State
State aid
Structural Funds
Thuringia
financial control
management audit
operational programme

text: 13. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 81 E/9 Conforme tambØm Ø referido no Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos, na ac(cid:231)ªo 22 do plano de ac(cid:231)ªo sobre a seguran(cid:231)a dos mesmos, a Comissªo poderÆ adoptar uma proposta de altera(cid:231)ªo da Directiva 96/25/CE do Conselho relativa (cid:224) circula(cid:231)ªo de matØrias-primas para alimenta(cid:231)ªo animal (5), para apresen- ta(cid:231)ªo ao Conselho e ao Parlamento atØ Dezembro de 2002, depois de uma fase de reflexªo que permita decidir sobre o estabelecimento ou nªo de uma lista positiva, com carÆcter exclusivo, das matØrias-primas para a alimenta(cid:231)ªo animal autorizadas. Acresce que, conforme referido na ac(cid:231)ªo 30 do mesmo plano de ac(cid:231)ªo, se encontra em prepara(cid:231)ªo uma proposta de regulamento do Parlamento e do Conselho que estabelece novas regras para a elimina(cid:231)ªo e a transforma(cid:231)ªo de res(cid:237)duos animais e de subprodutos animais. Essa proposta estabelecerÆ uma lista positiva dos subprodutos animais que poderªo ser utilizados na elabora(cid:231)ªo de matØrias-primas para a alimenta(cid:231)ªo animal de origem animal. A sua apresenta(cid:231)ªo ao Conselho e ao Parlamento estÆ programada para Junho de 2000. JO L 115 de 4. 5. 1999. JO L 297 de 18. 11. 1999. (1) (2) (3) COM(1999) 719 final. (4) (5) JO L 184 de 17. 7. 1999. JO C 261 de 19. 8. 1998. (2001/C 81 E/011) PERGUNTA ESCRITA E-0933/00 apresentada por Helmuth Markov (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Procedimentos de controlo levados a efeito pela Comissªo no Estado Federado da Tur(cid:237)ngia (Alemanha) 1. Que procedimentos de controlo respeitantes (cid:224)s subven(cid:231)ıes concedidas no (cid:226)mbito de programas e directivas da UE efectuou, ou estÆ a efectuar, a Comissªo no Estado Federado da Tur(cid:237)ngia, e desde quando? Quais os resultados dos procedimentos de controlo jÆ conclu(cid:237)dos no que respeita ao direito de 2. concorrŒncia? Qual o volume financeiro dos procedimentos objecto de controlo e quais os sectores espec(cid:237)ficos visados? O Governo do Estado Federado foi associado ao procedimento de controlo e informado sobre os seus 3. resultados? Foram formuladas exigŒncias concretas para que se introduzam modifica(cid:231)ıes em rela(cid:231)ªo a aspectos espec(cid:237)ficos? Em caso afirmativo, quando e quais? 4. Quais as eventuais repercussıes para o Estado Federado da Tur(cid:237)ngia e como as avalia a Comissªo? Que procedimentos de controlo se encontram pendentes? Quando estarªo conclu(cid:237)dos? Sobre que 5. aspectos incidem? (cid:201) necessÆrio alterar os procedimentos habitualmente seguidos no Estado Federado da Tur(cid:237)ngia no 6. tocante (cid:224) aplica(cid:231)ªo dos programas e directivas da UE? Em caso afirmativo, quais e em que dom(cid:237)nios? Resposta complementar de Romano Prodi em nome da Comissªo (7 de Setembro de 2000) 1. Os programas operacionais ao abrigo dos Fundos Estruturais sªo aplicados no Land da Tur(cid:237)ngia desde 29 de Mar(cid:231)o de 1991. A anÆlise destes programas Ø efectuada de acordo com a regulamenta(cid:231)ªo destes fundos, sendo especialmente consideradas as suas disposi(cid:231)ıes em matØria de avalia(cid:231)ªo. Trata-se de um processo permanente, que abrange a totalidade dos montantes financeiros em questªo. No (cid:226)mbito das interven(cid:231)ıes do Fundo Social Europeu, a Comissªo procedeu a visitas de controlo na Alemanha (tal como nos outros Estados-membros) e, designadamente, no Land da Tur(cid:237)ngia. Em 1999, na sequŒncia de um destes controlos, as autoridades alemªs aceitaram renunciar (cid:224)s despesas nªo eleg(cid:237)veis de um programa do FSE gerido pelo MinistØrio da Educa(cid:231)ªo e Cultura da Tur(cid:237)ngia. O montante destas despesas nªo eleg(cid:237)veis ascendia a 5,7 milhıes de €. C 81 E/10 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 3. 2001 Em matØria de regulamenta(cid:231)ªo comunitÆria relativa (cid:224) concorrŒncia, os procedimentos de controlo 2. efectuados no Land da Tur(cid:237)ngia foram realizados no (cid:226)mbito do controlo dos aux(cid:237)lios estatais. No dom(cid:237)nio da indœstria, em 1999 e 2000, a Comissªo decidiu a recupera(cid:231)ªo de uma subven(cid:231)ªo de 34 750 000 DM atribu(cid:237)da (cid:224) empresa Triptis Porzellan com actividade no sector dos artigos domØsticos e porcelana, de uma subven(cid:231)ªo de 36 860 000 DM concedida (cid:224) empresa Weida Leder no sector dos cortumes e de uma subven(cid:231)ªo de 13 850 000 DM (cid:224) empresa Korn Fahrzeuge (sector da tecnologia agr(cid:237)cola, da compra e venda de ve(cid:237)culos comerciais e de camiıes e da tecnologia ambiental). Em contrapartida, foi autorizada uma subven(cid:231)ªo de 9 100 000 DM a favor da empresa Everts Erfurt (preservativos). No dom(cid:237)nio da agricultura, cerca de cinquenta medidas foram ou estªo actualmente a ser examinadas, uma grande parte das quais diz respeito a aux(cid:237)lios estatais de emergŒncia e (cid:224) reestrutura(cid:231)ªo de empresas em dificuldade. No que diz respeito (cid:224)s notifica(cid:231)ıes pendentes, a Comissªo pode optar por aprovar as medidas ou instaurar um processo nos termos do artigo 88o (ex-artigo 93o), no 2, do Tratado CE. AlØm disso, a Comissªo intentou dois processos com base no previsto no artigo 88o, no 2, do Tratado CE relativos a aux(cid:237)lios estatais ao tratamento e comercializa(cid:231)ªo de produtos agr(cid:237)colas. Estes dois procedimentos ainda nªo foram objecto de uma decisªo final. De acordo com o pedido das autoridades alemªs, o montante do aux(cid:237)lio Ø considerado como informa(cid:231)ªo confidencial. Em conclusªo, no dom(cid:237)nio agr(cid:237)cola, nªo Ø poss(cid:237)vel estabelecer o montante financeiro global relativo ao conjunto das medidas examinadas. O Sr. Deputado parece referir-se ao controlo tanto dos procedimentos que visam a concessªo de 3. subven(cid:231)ıes ao abrigo dos Fundos Estruturais como dos procedimentos de exame dos aux(cid:237)lios estatais. No que respeita aos Fundos Estruturais, a Comissªo recorda que Ø responsÆvel pelos procedimentos de avalia(cid:231)ªo dos programas de subven(cid:231)ªo ao abrigo destes fundos comunitÆrios, e isto sempre sob o controlo do Tribunal de Contas. Os Estados-membros (cid:129) mas tambØm as regiıes, no caso dos programas regionalizados (cid:129) devem posteriormente adoptar uma posi(cid:231)ªo sobre o resultado destas avalia(cid:231)ıes, de que foram notificados. No dom(cid:237)nio dos aux(cid:237)lios estatais, o Estado-membro em causa (as autoridades federais alemªs, no caso vertente) Ø o œnico interlocutor da Comissªo. Foram enviadas vÆrias cartas (cid:224)s autoridades federais solicitando esclarecimentos a respeito dos casos supracitados. Em rela(cid:231)ªo a uma eventual participa(cid:231)ªo das autoridades do Land da Tur(cid:237)ngia no que diz respeito ao controlo dos procedimentos e dos seus resultados, deve ser precisado que a Comissªo nªo tem conhecimento da reparti(cid:231)ªo das tarefas entre as autoridades federais e o referido Land. O Sr. Deputado parece igualmente referir-se aos procedimentos que visam a concessªo de subven(cid:231)ıes 4. ao abrigo dos Fundos Estruturais bem como aos procedimentos de exame dos aux(cid:237)lios estatais. No que respeita aos Fundos Estruturais, e relativamente ao Land da Tur(cid:237)ngia, de 1991 atØ hoje, nunca foi considerado necessÆrio qualquer reembolso dos financiamentos comunitÆrios. Quanto aos aux(cid:237)lios estatais, o seu exame conduz a uma autoriza(cid:231)ªo ou proibi(cid:231)ªo na concessªo dos aux(cid:237)lios. No segundo caso, o montante do aux(cid:237)lio deve ser recuperado se jÆ tiver sido pago. Cabe ao Estado-membro aplicar as medidas que se impıem para obter das empresas em causa a devolu(cid:231)ªo dos aux(cid:237)lios pagos ilegalmente. Foi efectuada uma avalia(cid:231)ªo intercalar referente ao per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo dos Fundos Estruturais 5. de 1994/1999, cujos resultados permitem em especial influenciar a programa(cid:231)ªo do per(cid:237)odo 2000/2006. A pr(cid:243)xima avalia(cid:231)ªo intercalar estÆ prevista para 2003. A avalia(cid:231)ªo a posteriori do per(cid:237)odo 1994/1999 s(cid:243) poderÆ ser feita depois do encerramento das contas relativas aos projectos deste per(cid:237)odo, ou seja, em princ(cid:237)pio, ap(cid:243)s 31 de Dezembro de 2001. No que se refere aos aux(cid:237)lios estatais no dom(cid:237)nio agr(cid:237)cola, tal como Ø mencionado supra, estªo actualmente a ser estudados cerca de dez de processos onde se incluem dois casos em que foi instaurado o processo previsto no artigo 88o, no 2 do Tratado (C-32/99 e C-73/99) e que dizem respeito a aux(cid:237)lios estatais relativos a duas empresas com actividade na Ærea do tratamento e comercializa(cid:231)ªo de produtos agr(cid:237)colas. Aguarda-se uma decisªo final na segunda parte do ano em curso quanto a estes dois aux(cid:237)lios estatais. No dom(cid:237)nio dos aux(cid:237)lios estatais respeitantes (cid:224) indœstria, a Comissªo intentou o processo previsto no artigo 88o, no 2, do Tratado CE contra vÆrios regimes e nomeadamente, algumas actividades da Th(cid:252)ringer Industriebeteiligungsgesellschaft, Th(cid:252)ringer Landesentwicklungsgesellschaft, Th(cid:252)ringer Konsoli- dierungsprogramm (1993/1996), Th(cid:252)ringer Darlehnsprogramm, Th(cid:252)ringer Umlaufmittelprogramm 13. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 81 E/11 (1993/1996) e Th(cid:252)ringer KMU-Investitionssicherungsprogramm (antes de 1997). Foram ainda instaurados processos com base no artigo 88o, no 2, do Tratado CE contra vÆrias medidas de aux(cid:237)lio individuais a empresas industriais. (cid:201) dif(cid:237)cil determinar a data relativa (cid:224) conclusªo destes processos pelo facto de a sua anÆlise ainda estar em curso. 6. No que diz respeito aos Fundos Estruturais, o programa operacional da Tur(cid:237)ngia para o per(cid:237)odo 2000-2006 ainda nªo foi aprovado pela Comissªo, o que acontecerÆ dentro em breve. (cid:201) o pr(cid:243)prio programa que deve definir as disposi(cid:231)ıes relativas (cid:224) sua aplica(cid:231)ªo, de forma a cumprir as obriga(cid:231)ıes que decorrem do novo Regulamento (CE) no 1260/1999, de 21 de Junho de 1999, que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos Estruturais (1). Por conseguinte, neste momento nªo Ø poss(cid:237)vel determinarr em que medida deverªo ser adoptadas eventuais modifica(cid:231)ıes em rela(cid:231)ªo aos actuais procedimentos. Por fim, a questªo de saber se o Land da Tur(cid:237)ngia deve alterar os procedimentos que habitualmente aplica para realizar a transposi(cid:231)ªo das directivas comunitÆrias Ø da competŒncia exclusiva do direito interno. Com efeito, a reparti(cid:231)ªo das competŒncias entre um Estado-membro e as suas regiıes federadas Ø um assunto em que a Comunidade nªo tem de intervir. Por outro lado, a Comissªo nªo dispıe de meios para analisar as condi(cid:231)ıes de transposi(cid:231)ªo das directivas numa determinada regiªo de um Estado-membro. (1) JO L 161 de 26. 6. 1999. (2001/C 81 E/012) PERGUNTA ESCRITA E-0936/00 apresentada por James Nicholson (PPE-DE) ao Conselho (30 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Coliga(cid:231)ªo Jubileu 2000 A Coliga(cid:231)ªo Jubileu 2000 estÆ a conduzir uma campanha para o cancelamento da d(cid:237)vida dos pa(cid:237)ses mais pobres do mundo. A iniciativa de Col(cid:243)nia dos pa(cid:237)ses do G7 prevŒ o cancelamento da d(cid:237)vida de cerca de 33 pa(cid:237)ses, mas esquece muitos outros que, segundo a Coliga(cid:231)ªo, necessitam urgentemente de ajuda. Apoia o Conselho os objectivos da Coliga(cid:231)ªo Jubileu 2000? Que medidas tomou para reduzir os pedidos de reembolso da d(cid:237)vida dos pa(cid:237)ses mais pobres do mundo? Resposta (29 de Setembro de 2000) A UE e os seus Estados-membros estªo perfeitamente conscientes das dificuldades enfrentadas por muitos pa(cid:237)ses pobres devido (cid:224)s d(cid:237)vidas excessivas que afectam as suas perspectivas de desenvolvimento e enfraquecem a sua estabilidade pol(cid:237)tica e o progresso rumo (cid:224) democracia. Para reduzir o peso da d(cid:237)vida, a UE e os seus Estados-membros adoptaram ou participaram activamente em iniciativas a vÆrios n(cid:237)veis, em conformidade com as respectivas competŒncias. Em 6 de Julho de 1998, o Conselho decidiu participar plenamente na iniciativa PPAE (Pa(cid:237)ses Pobres Altamente Endividados), lan(cid:231)ada pelo FMI e pelo Banco Mundial. Esta iniciativa assenta num compromisso, assumido pela comunidade financeira internacional, de reduzir a um n(cid:237)vel sustentÆvel, o peso da d(cid:237)vida dos pa(cid:237)ses beneficiÆrios, na condi(cid:231)ªo de a pol(cid:237)tica econ(cid:243)mica desses pa(cid:237)ses registar um desempenho positivo durante um per(cid:237)odo determinado. Na Cimeira do G7 de Col(cid:243)nia, realizada em Junho de 1999, os Ministros aprovaram uma decisªo no sentido de «ser concedida aos pa(cid:237)ses do grupo dos PPAE uma redu(cid:231)ªo da d(cid:237)vida mais cØlere, profunda e ampla». No Conselho Europeu de Col(cid:243)nia de 1999 foi salientada a import(cid:226)ncia de «encontrar uma solu(cid:231)ªo durÆvel para os problemas de endividamento» dos pa(cid:237)ses mais pobres. «O Conselho Europeu congratula-se com a


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0954/00 från Giles Chichester (PPE-DE) till kommissionen. Fusion mellan telekommunikationsföretagen MCI WorldCom och Sprint.

eurovoc_concepts:
EU control
Internet
dominant position
merger control

text: C 46 E/90 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 3. F(cid:246)religger det n(cid:229)gra s(cid:228)kerhetsrisker i samband med att luftrummet utnyttjas av milit(cid:228)r och civil flygtrafik samtidigt? 4. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen och Eurocontrol p(cid:229) detta omr(cid:229)de, i synnerhet f(cid:246)r att minska utnyttjandet av luftrummet f(cid:246)r milit(cid:228)ra (cid:228)ndam(cid:229)l s(cid:229) att civilflyget kan ges st(cid:246)rre utrymme och bli s(cid:228)krare? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 maj 2000) 1. och 2. Den andel av luftrummet som anv(cid:228)nds f(cid:246)r milit(cid:228)ra (cid:228)ndam(cid:229)l varierar mellan medlemsstaterna, men den varierar (cid:228)ven (cid:246)ver tiden och p(cid:229) olika h(cid:246)jd i luftrummet. Dessutom kan en del av det (cid:148)milit(cid:228)ra(cid:148) luftrummet anv(cid:228)ndas flexibelt och (cid:228)r (cid:246)ppet f(cid:246)r civil luftfart n(cid:228)r det inte beh(cid:246)vs f(cid:246)r milit(cid:228)r verksamhet. Det (cid:228)r dock klart att det (cid:228)r en betydande del av luftrummet som anv(cid:228)nds f(cid:246)r milit(cid:228)ra (cid:228)ndam(cid:229)l och att detta inneb(cid:228)r en begr(cid:228)nsning f(cid:246)r den civila luftfarten. Kommissionens meddelande av den 1 december 1999 (1) om skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum inneh(cid:229)ller i bilaga 4 ytterligare information om detta. 3. och 4. Varje medlemsstat b(cid:246)r ha tillg(cid:229)ng till en v(cid:228)l fungerande kontrollsektor f(cid:246)r lufttrafiken, med tillg(cid:229)ng till all n(cid:246)dv(cid:228)ndig information, speciellt data f(cid:246)r strategisk planering, data f(cid:246)r flight-planering och total (cid:246)verblick (cid:246)ver luftrummet. Det (cid:228)r viktigt att civila och milit(cid:228)ra flygledare gemensamt sk(cid:246)ter luftrummet s(cid:229) att flygtrafikkontrollen kan bli s(cid:229) smidig som m(cid:246)jligt, vilket i sin tur leder till b(cid:228)sta m(cid:246)jliga s(cid:228)kerhet. Om detta (cid:228)r fallet b(cid:246)r det inte uppst(cid:229) n(cid:229)gra s(cid:228)kerhetsproblem till f(cid:246)ljd av att milit(cid:228)ra och civila flyg delar p(cid:229) luftrummet, eller av att andra verksamheter inverkar p(cid:229) luftrummet. Kommissionen har inr(cid:228)ttat en h(cid:246)gniv(cid:229)grupp best(cid:229)ende av representanter f(cid:246)r medlemsstaternas civila och milit(cid:228)ra flygs(cid:228)kerhetsmyndigheter, vilken nu arbetar p(cid:229) en rapport som skall v(cid:228)gleda kommissionen i arbetet med att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag till ett integrerat handhavande av luftrummet och till nya begrepp, procedurer och arbetss(cid:228)tt f(cid:246)r flygtrafikledningen. Gruppen skall avl(cid:228)gga sin rapport i juni (cid:229)r 2000. Fr(cid:229)gan om hur det tillg(cid:228)ngliga luftrummet kan anv(cid:228)ndas p(cid:229) ett mer effektivt s(cid:228)tt, samt nuvarande milit(cid:228)ra begr(cid:228)nsningar, kommer att granskas noga i detta sammanhang. (1) KOM(1999) 614 slutlig. (2001/C 46 E/093) SKRIFTLIG FR¯GA E-0954/00 fr(cid:229)n Giles Chichester (PPE-DE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Fusion mellan telekommunikationsf(cid:246)retagen MCI WorldCom och Sprint Kommissionen st(cid:229)r nu inf(cid:246)r en konkurrensfr(cid:229)ga som har exceptionell betydelse f(cid:246)r utvecklingen av Internet, informationstekniken och kommunikationerna p(cid:229) den inre marknaden i Europa, n(cid:228)mligen den f(cid:246)reslagna fusionen mellan MCI WorldCom och Sprint. Fusionen mellan MCI WorldCom och Sprint hotar att leda till en begr(cid:228)nsande och oacceptabel 1. maktkoncentration p(cid:229) Internet hos ett enda f(cid:246)retag. Externa parter uppskattar att MCI WorldCom:s och Sprints gemensamma marknadsandel p(cid:229) stamn(cid:228)tsmarknaden p(cid:229) Internet utg(cid:246)r mellan 43 och 70 procent. Den f(cid:246)reslagna fusionen skulle g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r MCI WorldCom-Sprint att anv(cid:228)nda sin dominerande st(cid:228)llning f(cid:246)r att diktera villkoren f(cid:246)r och priss(cid:228)ttningen p(cid:229) anslutning fr(cid:229)n viktiga stamn(cid:228)t p(cid:229) Internet till europeiska stamn(cid:228)t, och vidare f(cid:246)r Internet-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer samt inneh(cid:229)ll och portaler. Hur (cid:228)mnar kommissionen se till att den f(cid:246)reslagna fusionen mellan MCI WorldCom och Sprint inte ger upphov till en skadlig koncentration som (cid:228)r till f(cid:246)rf(cid:229)ng f(cid:246)r konkurrensen mellan de viktigaste leverant(cid:246)- rerna av stamn(cid:228)ttj(cid:228)nster p(cid:229) Internet och som skulle h(cid:228)mma Internets utveckling och tillv(cid:228)xt i Europa? 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/91 Under 1998 vidtog kommissionen (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra sammanslagningen av MCI:s och 2. WorldCom:s stamn(cid:228)t och kr(cid:228)vde att MCI Internet, som k(cid:246)pts av Cable & Wireless, skulle avh(cid:228)ndas. D(cid:228)rigenom erk(cid:228)nde kommissionen de omedelbara och betydande konkurrensnackdelar som denna sam- manslagning skulle medf(cid:246)ra. Fr(cid:229)gan om att avh(cid:228)nda MCI:s stamn(cid:228)t till Cable & Wireless visar att det helt enkelt inte r(cid:228)cker att man kr(cid:228)ver att f(cid:246)retaget skall avh(cid:228)nda sina stamn(cid:228)tstillg(cid:229)ngar. Den integrerade karakt(cid:228)ren hos MCI:s stamn(cid:228)t p(cid:229) Internet, MCI WorldCom:s uppenbara f(cid:246)rs(cid:246)k att endast delvis uppfylla kravet p(cid:229) avh(cid:228)ndande och det faktum att Cable & Wireless inte (cid:228)r etablerade p(cid:229) marknaden samt saknar grundl(cid:228)ggande kunskap och infrastruktur p(cid:229) stamn(cid:228)tsmarknaden p(cid:229) Internet har tillsammans lett till att en betydande marknadsakt(cid:246)r p(cid:229) Internetomr(cid:229)det har blivit m(cid:228)rkbart svagare. Om kommissionen beslutar att avh(cid:228)ndande kr(cid:228)vs, hur kommer den d(cid:229) att strukturera avh(cid:228)ndandet av Sprints Internetdel eller MCI WorldCom:s UUNet i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att den konkurrensm(cid:228)ssiga j(cid:228)mvikten bevaras mellan de viktigaste leverant(cid:246)rerna av stamn(cid:228)tstj(cid:228)nster p(cid:229) Internet? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 maj 2000) Den f(cid:246)reslagna sammanslagningen mellan MCI WorldCom och Sprint anm(cid:228)ldes till kommissionen den 11 januari 2000. Den 21 februari 2000 beslutade kommissionen inleda en andra unders(cid:246)kning av hur transaktionen skulle p(cid:229)verka konkurrensen. Kommissionens unders(cid:246)kning skall vara klar den 12 juli 2000. Ett av de omr(cid:229)den som unders(cid:246)ks i denna andra omg(cid:229)ng (cid:228)r tillhandah(cid:229)llande av konnektivitet p(cid:229) Internet. Det finns allvarliga farh(cid:229)gor f(cid:246)r att det nya bolaget skulle kunna ut(cid:246)va sitt marknadsinflytande oberoende av konkurrenter och kunder. Eftersom unders(cid:246)kningen (cid:228)nnu inte (cid:228)r klar (cid:228)r det dock f(cid:246)r tidigt att uttala sig om hur konkurrensen skulle kunna p(cid:229)verkas mellan s(cid:229) kallade (cid:148)top level(cid:148)-n(cid:228)t p(cid:229) konnektivitetsmarknaden f(cid:246)r Internet. Det g(cid:229)r heller inte att s(cid:228)ga hur de anm(cid:228)lande parterna skulle kunna l(cid:246)sa eventuella konkurrensproblem. (2001/C 46 E/094) SKRIFTLIG FR¯GA E-0955/00 fr(cid:229)n Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Produktion av n(cid:246)tter i Katalonien ¯r 1989 reformerades den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r frukt och gr(cid:246)nsaker, varvid en plan fastst(cid:228)lldes f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra kvaliteten och saluf(cid:246)ringen av produkter fr(cid:229)n organisationer av n(cid:246)t- producenter f(cid:246)r en tio(cid:229)rsperiod fr(cid:229)n dess ikrafttr(cid:228)dande. De (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtogs f(cid:246)r att gynna denna sektor upph(cid:246)r s(cid:229)ledes i maj innevarande (cid:229)r. I Katalonien (cid:228)r en stor del av jordbruksmarken avsatt f(cid:246)r n(cid:246)tter och johannesbr(cid:246)d, ungef(cid:228)r 12,3 procent av all odlad jord, men i Tarragona uppg(cid:229)r denna andel till mellan 40 och 50 procent och en betydande grad av specialisering inom denna sektor finns (cid:228)ven i Lleida. Denna sektor har tvingats m(cid:246)ta kraftig konkurrens i form av import fr(cid:229)n Turkiet, F(cid:246)renta staterna och l(cid:228)nderna i Nordafrika, vilka har l(cid:229)ga priser och gynnas av tulls(cid:228)nkningar inom detta omr(cid:229)de. Vilka best(cid:228)mmelser avser kommissionen att anta f(cid:246)r att fr(cid:228)mja och f(cid:246)rsvara (cid:229)tg(cid:228)rder som garanterar inkomsterna f(cid:246)r producenter av n(cid:246)tter och johannesbr(cid:246)d?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0937/00 från Bernard Poignant (PSE) till kommissionen. Förfaranden som tillämpas i medlemsstaterna vid tilldelningen av medel ur ERUF.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Structural Funds
domestic policy

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/43 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 maj 2000) Kommissionen (cid:228)r medveten om problemet och delar ledamotens oro (cid:246)ver att delfiner d(cid:246)das i on(cid:246)dan i samband med viss pelagisk fiskeriverksamhet. Kommissionen vill emellertid f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst p(cid:229)peka att spanska fiskefartyg enligt spansk lagstiftning inte f(cid:229)r anv(cid:228)nda flyttr(cid:229)lar. Bif(cid:229)ngster av valdjur med tr(cid:229)lare som fiskar pelagiska arter (cid:228)r icke desto mindre ett stort bekymmer f(cid:246)r kommissionen och inbegriper flera medlemsstater, huvudsakligen i Nordeuropa, d(cid:228)ribland Frankrike. Av denna anledning har kommission givit sitt st(cid:246)d till flera forskningsprojekt och unders(cid:246)kningar om hur fiskeriverksamhet p(cid:229)verkar marina d(cid:228)ggdjur (huvudsakligen valdjur), s(cid:229)v(cid:228)l i Atlanten och Nordsj(cid:246)n som i Medelhavet. Som exempel kan n(cid:228)mnas den mest aktuella unders(cid:246)kningen som godk(cid:228)nts f(cid:246)r finansiering, vilken behandlar automatiserad uppt(cid:228)ckt av delfiner runt tr(cid:229)lare som fiskar pelagiska arter. Unders(cid:246)k- ningen genomf(cid:246)rs av the Royal society for nature conservation och ber(cid:228)knas vara slutf(cid:246)rd senast den 31 juli 2001. Forskning och unders(cid:246)kningar (cid:228)r inte tillr(cid:228)ckligt. Kommissionen kommer p(cid:229) grundval av resultaten av ovann(cid:228)mnda unders(cid:246)kningar och all annan tillg(cid:228)nglig information att (cid:246)verv(cid:228)ga varje m(cid:246)jlighet att hantera detta problem effektivt. Detta inbegriper samordning av nationell politik, f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den vetenskapliga kunskapen och f(cid:246)rslag p(cid:229) f(cid:246)rb(cid:228)ttrade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r kontroll av bif(cid:229)ngster. (2001/C 53 E/050) SKRIFTLIG FR¯GA E-0937/00 fr(cid:229)n Bernard Poignant (PSE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: F(cid:246)rfaranden som till(cid:228)mpas i medlemsstaterna vid tilldelningen av medel ur ERUF De medlemsstater som (cid:246)nskar erh(cid:229)lla finansiering ur strukturfonderna skall samr(cid:229)da med de lokala beh(cid:246)riga myndigheterna och d(cid:228)refter l(cid:228)mna in en ans(cid:246)kan till kommissionen. Ans(cid:246)kningarna skall uppfylla vissa kriterier i de regionala samlade programplaneringsdokumenten som sedan godk(cid:228)nns av kommissionen. Kommissionen f(cid:246)ljer detta f(cid:246)rfarande f(cid:246)r att betona principerna om samordning och partnerskap, som utg(cid:246)r etttt grundval f(cid:246)r gemenskapens regionpolitik. En grundl(cid:228)ggande faktor d(cid:229) man godk(cid:228)nner EU:s roll i utvecklingen av dess regioner (cid:228)r en (cid:246)ppen f(cid:246)rvaltning av fonderna. (cid:214)ppenheten f(cid:246)rverkligas genom publiceringen av strukturfondernas (cid:229)rsrapport, uppr(cid:228)ttandet av en sammanfattning av varje m(cid:229)l och genom att regelbundet publicera informationsbrevet (cid:148)Inforegion(cid:148). Bristande kunskap om de interna f(cid:246)rfaranden medlemsstaterna inr(cid:228)ttat och som till(cid:228)mpas vid tilldelningen och f(cid:246)rvaltningen av medel kan emellertid f(cid:246)rsv(cid:229)ra m(cid:246)jligheterna att f(cid:229) en helhetsuppfattning om gemenskapens regionpolitik. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att publicera ett dokument som identifierar de interna f(cid:246)rfaranden som till(cid:228)mpas vid valet av ber(cid:228)ttigade omr(cid:229)den och vid f(cid:246)rvaltningen och tilldelningen av medel ur EU:s strukturfonder. Ett dylikt dokument (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att man skall k(cid:228)nna till och kunna j(cid:228)mf(cid:246)ra de f(cid:246)rfaranden medlemsstaterna f(cid:246)ljer och f(cid:246)r att (cid:246)ka kunskapen om strukturfondernas betydelse bland allm(cid:228)nheten. Kan kommissionen s(cid:229)ledes dela ut detta dokument till ledam(cid:246)terna i Europaparlamentet? C 53 E/44 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 maj 2000) I den (cid:229)rliga rapporten om strukturfonderna f(cid:246)r 1999 kommer att erinras om hur kommissionen, i enlighet med artikel 7 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (1), g(cid:229)tt till v(cid:228)ga vid f(cid:246)rdelningen mellan medlemsstaterna av de anslag som avsatts f(cid:246)r strukturfondernas olika m(cid:229)l f(cid:246)r perioden 2000. Dessutom har en f(cid:246)rklaring fr(cid:229)n kommissionen r(cid:246)rande artikel 7 i f(cid:246)rordningen om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmel- ser f(cid:246)r strukturfonderna bilagts protokollet fr(cid:229)n m(cid:246)tet i r(cid:229)det (allm(cid:228)nna fr(cid:229)gor) d(cid:228)r denna f(cid:246)rordning, efter positivt yttrande fr(cid:229)n parlamentet, godk(cid:228)ndes. Texten till denna f(cid:246)rklaring har s(cid:228)nts direkt till parlaments- ledamoten och till parlamentets generalsekretariat. R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 ger inte kommissionen n(cid:229)gon beh(cid:246)righet att f(cid:246)rdela anslag mellan de regioner eller omr(cid:229)den inom en och samma medlemsstat som omfattas av m(cid:229)l 1 eller 2. Kommissionen har emellertid till medlemsstaterna i upplysningssyfte s(cid:228)nt f(cid:246)rslag till f(cid:246)rdelning av anslagen under ovan n(cid:228)mnda m(cid:229)l mellan regionerna och omr(cid:229)dena i fr(cid:229)ga. Dessa f(cid:246)rslag grundas p(cid:229) de metoder som anv(cid:228)nds av kommissionen f(cid:246)r att f(cid:246)rdela anslagen till de b(cid:229)da m(cid:229)len mellan medlemsstaterna. N(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver regioner som under programplaneringsperioden 2000(cid:141)2006 kan f(cid:229) st(cid:246)d enligt strukturfondernas m(cid:229)l 1, fattade kommissionen beslut om denna den 1 juli (2). Betr(cid:228)ffande m(cid:229)l 2 fastst(cid:228)llde kommissionen den 1 juli 1999 ett tak f(cid:246)r folkm(cid:228)ngden f(cid:246)r respektive medlemsstat i fr(cid:229)ga (3). Dessa tak har fastst(cid:228)llts enligt det f(cid:246)rfarande som beskrivs i den f(cid:246)rklaring fr(cid:229)n kommissionen som bilades r(cid:229)dets protokoll och som n(cid:228)mnts ovan. Sedan kommissionen fattat detta beslut har respektive medlemsstat uppmanats att till kommissionen l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag med f(cid:246)rteckningar (cid:246)ver omr(cid:229)den som kan f(cid:229) st(cid:246)d, varvid f(cid:246)ljande villkor skall uppfyllas: befolkningen i de omr(cid:229)den som f(cid:246)rel(cid:228)ggs f(cid:246)r att komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r st(cid:246)d f(cid:229)r inte (cid:246)verstiga det tak f(cid:246)r folkm(cid:228)ngden som fastst(cid:228)llts av kommissionen f(cid:246)r medlemsstaten i fr(cid:229)ga, de omr(cid:229)den som f(cid:246)resl(cid:229)s m(cid:229)ste uppfylla de kriterier f(cid:246)r att komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r st(cid:246)d som (cid:229)terges i n(cid:229)gon av punkterna 5 till 9 i artikel 4 i f(cid:246)rordningen om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna samt, d(cid:229) s(cid:229) (cid:228)r objektivt sett m(cid:246)jligt, skall de omr(cid:229)den som uppfyller de s. k. gemenskapskriterierna f(cid:246)r att komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r st(cid:246)d motsvara minst 50 % av hela den folkm(cid:228)ngd som kan komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r st(cid:246)d enligt m(cid:229)l 2 i den ber(cid:246)rda medlemsstaten. I f(cid:246)rordningen om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna f(cid:246)reskrivs i realiteten tv(cid:229) slag av kriterier f(cid:246)r att komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r st(cid:246)d enligt m(cid:229)l 2. Dessa s(cid:229) kallade gemenskapskriterier (cid:229)terges i punkterna 5 och 6 i artikel 4 i n(cid:228)mnda f(cid:246)rordning. Kriterierna r(cid:246)r data som finns tillg(cid:228)ngliga hos Eurostat. F(cid:246)r att medlemsstaterna skall behandlas identiskt har samma statistiska serier anv(cid:228)nts f(cid:246)r samtliga. Dessa uppgifter (cid:246)verl(cid:228)mnades den 23 juni 1999 till samtliga medlemsstater som ber(cid:246)rs av m(cid:229)l 2. Kommissionen (cid:246)vers(cid:228)nder f(cid:246)r information dessa uppgifter direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets general- sekretariat. De s(cid:229) kallade nationella kriterierna (cid:229)terges i punkterna 7 till 9 i artikel 4 i den allm(cid:228)nna f(cid:246)rordningen. Dessa kriterier r(cid:246)r statistiska uppgifter som (cid:228)r specifika f(cid:246)r respektive medlemsstat. F(cid:246)r att f(cid:229) en gemensam framst(cid:228)llning f(cid:246)r samtliga medlemsstater har kommissionen uppr(cid:228)ttat standard- tabeller f(cid:246)r att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslagen till omr(cid:229)desindelning f(cid:246)r m(cid:229)l 2. Dessa tabeller har anv(cid:228)nts av samtliga medlemsstater i fr(cid:229)ga. De har s(cid:228)rskilt gjort det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kommissionen att kontrollera i vilken m(cid:229)n de omr(cid:229)den som f(cid:246)reslagits faktiskt (cid:228)r de h(cid:229)rdast drabbade. En kopia av dessa tabeller har s(cid:228)nts direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat. (1) EGT L 161, 26. 6. 1999. (2) Kommissionens beslut 1999/502/EG av den 1 juli 1999 om uppr(cid:228)ttande av en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver regioner som omfattas av strukturfondernas m(cid:229)l 1 f(cid:246)r perioden 2000 till och med 2006. EGT L 194, 27. 7. 1999. (3) Kommissionens beslut 1999/503/EG av den 1 juli 1999 om fastst(cid:228)llande av ett tak f(cid:246)r folkm(cid:228)ngden per medlems- stat inom ramen f(cid:246)r strukturfondernas m(cid:229)l nr 2 f(cid:246)r perioden 2000 till och med 2006. EGT L 194, 27. 7. 1999


title: QUESTION ÉCRITE E-0958/00 posée par Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) à la Commission. Contribution de l'Union européenne au développement touristique de Melilla.

eurovoc_concepts:
EU regional policy
Melilla
tourism policy

text: 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/47 C(cid:146)est pourquoi la Commission n(cid:146)a pas prØvu de financer d(cid:146)Øventuelles rencontres entre des Øtablissements Øligibles avant la prØsentation de propositions de projets, dans le cadre du programme ALFA, qui a dØbutØ le 15 fØvrier 2000 (1). (1) JO C 42 du 15. 2. 2000. (2001/C 53 E/053) QUESTION (cid:201)CRITE E-0958/00 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: Contribution de l(cid:146)Union europØenne au dØveloppement touristique de Melilla La ville de Melilla, situØe en Afrique du Nord et qui fait partie de l(cid:146)Union europØenne, cherche (cid:224) rØsoudre ses grands problŁmes, que sont l(cid:146)isolement et la nØcessitØ de diversifier son Øconomie, par un dØveloppe- ment touristique durable qui serait doublement attractif et pour le Maghreb, en tant que ville europØenne et pour l(cid:146)Europe, en tant que porte de l(cid:146)Afrique. Melilla doit pour cela lancer un vaste projet touristique qui passe par la rØgØnØration de ses plages et par l(cid:146)amØlioration de ses liaisons maritimes et aØriennes. Ces deux piliers permettront en effet de stimuler d(cid:146)autres ØlØments essentiels d(cid:146)un programme de dØveloppement touristique ambitieux. La Commission pourrait-elle indiquer dans quelle mesure l(cid:146)Union europØenne pourrait s(cid:146)associer (cid:224) un projet de dØveloppement touristique intØgrØ qui permettrait (cid:224) cette ville de l(cid:146)Union europØenne situØe en Afrique du Nord, de devenir, (cid:224) moyen et (cid:224) long terme, une vØritable attraction touristique pour l(cid:146)ensemble des (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (25 mai 2000) La ville autonome de Melilla est Øligible au titre de l(cid:146)objectif 1 des fonds structurels pour la pØriode de programmation 2000-2006. (cid:192) ce jour, la Commission n(cid:146)a pas encore re(cid:231)u les propositions de programmes opØrationnels qui sont en cours d(cid:146)Ølaboration auprŁs des autoritØs espagnoles. Dans ce contexte, concernant le soutien qui pourrait Œtre donnØ au dØveloppement du tourisme de la ville de Melilla. la Commission est bien entendu ouverte (cid:224) toute proposition desdites autoritØs (2001/C 53 E/054) QUESTION (cid:201)CRITE E-0963/00 posØe par Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: SØcheresse en Aragon La communautØ autonome d(cid:146)Aragon conna(cid:238)t un grave problŁme structurel de sØcheresse. Depuis 1915, se sont succØdØ les lois et les plans ØlaborØs par le gouvernement central, prØvoyant la rØalisation d(cid:146)ouvrages d(cid:146)irrigation qui permettraient de pallier cette situation. NØanmoins, une grande partie des travaux n(cid:146)ont jamais pu Œtre rØalisØs pour des raisons budgØtaires. Actuellement, les politiques de conservation du milieu naturel, menØes (cid:224) l(cid:146)initiative de l(cid:146)Union europØenne, prØvoient la nØcessitØ de paralyser les projets d(cid:146)irrigation dans de vastes zones aragonaises, ce qui entra(cid:238)ne un grave rejet de ces politiques par une grande majoritØ des habitants des zones concernØes qui considŁrent que l(cid:146)on privilØgie ainsi la protection de l(cid:146)environnement sur la possibilitØ de doter de moyens de survie les agriculteurs aragonais


title: Commission Regulation (EC) No 648/2000 of 29 March 2000 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 79/10 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 648/2000 of 29 March 2000 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, (2) Having regard to the Treaty establishing the European Community, In compliance with the above criteria, the standard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/94 of 21 December 1994 on detailed rules for the application of the last import arrangements amended by Regulation (EC) No 1498/98 (2), and in particular Article 4(1) thereof, fruit and vegetables (1), as for HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Whereas: (1) Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilateral trade nego- tiations, the criteria whereby the Commission fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipulated in the Annex thereto. The standard import values referred to in Article 4 of Regula- tion (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 30 March 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 March 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. 30. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 79/11 to the Commission Regulation of 29 March 2000 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Third country code (1) Standard import value (EUR/100 kg) 052 204 999 052 068 628 999 052 204 628 999 052 204 212 220 624 999 052 220 600 999 039 388 400 404 508 512 528 720 999 388 512 528 999 166,0 105,0 135,5 109,0 130,6 146,6 128,7 100,9 54,2 113,7 89,6 49,6 36,3 44,3 28,2 53,3 42,3 35,3 72,1 74,1 60,5 90,1 94,9 90,0 86,1 84,9 94,1 90,4 66,3 87,1 70,7 74,1 70,6 71,8 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2543/1999 (OJ L 307, 2. 12. 1999, p. 46). Code ‘999’ stands for ‘of other origin’


title: Reglamento (CE) n° 653/2000 de la Comisión, de 29 de marzo de 2000, por el que se fijan los derechos de importación en el sector del arroz

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

text: 30. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 79/23 REGLAMENTO (CE) No 653/2000 DE LA COMISIÓN de 29 de marzo de 2000 por el que se fijan los derechos de importación en el sector del arroz LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organización común de mercados en el sector del arroz (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2072/98 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1503/96 de la Comisión, de 29 de julio de 1996, por el que se establecen las disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo en lo referente a los derechos de importación en el sector del arroz (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2831/98 (4), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando lo siguiente: (1) El artículo 11 del Reglamento (CE) no 3072/95 establece la percepción de los derechos del arancel aduanero común con motivo de la importación de los productos mencionados en el artículo 1 del citado Reglamento. No obstante, el derecho de importación para los productos indicados en el apartado 2 de dicho artículo es igual al precio de intervención válido para estos productos en el incrementado en un momento de su importación, porcentaje según se trate de arroz descascarillado o blan- queado, y reducido en el precio de importación, siempre que el derecho no sobrepase los tipos de los derechos del arancel aduanero común. (2) En virtud de lo establecido en el apartado 3 del artículo 12 del Reglamento (CE) no 3072/95, los precios de importación cif se calculan tomando como base los precios representativos para el producto de que se trate (3) (4) (5) (6) en el mercado mundial o en el mercado comunitario de importación del producto. El Reglamento (CE) no 1503/96 establece las disposi- ciones de aplicación del Reglamento (CE) no 3072/95 en lo que respecta a los derechos de importación en el sector del arroz. Los derechos de importación son aplicables hasta la entrada en vigor de otros nuevos; que también perma- necen vigentes si no se dispone de ninguna cotización en las fuentes de referencia a que se refiere el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1503/96 durante las dos semanas anteriores a la siguiente fijación periódica. Para permitir el funcionamiento normal del régimen de derechos por importación, es necesario utilizar para el cálculo de estos últimos los tipos de mercado registrados durante un período de referencia. La aplicación del Reglamento (CE) no 1503/96 conduce a fijar los derechos de importación conforme a los anexos del presente Reglamento. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 En el anexo I del presente Reglamento se establecen, sobre la base de los datos recogidos en el anexo II, los derechos de importación del sector del arroz mencionados en los apartados 1 y 2 del artículo 11 del Reglamento (CE) no 3072/95. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 30 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 29 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (2) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (3) DO L 189 de 30. 7. 1996, p. 71. (4) DO L 351 de 29. 12. 1998, p. 25. L 79/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 3. 2000 ANEXO I Derechos de importación aplicables al arroz y al arroz partido (en EUR/t) Código NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Terceros países (excepto ACP y Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 137,77 137,77 137,77 200,59 137,77 137,77 137,77 200,59 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ACP (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 43,88 43,88 43,88 65,87 43,88 43,88 43,88 65,87 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Derecho de importación (5) Bangladesh (4) Basmati India y Pakistán (6) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 64,65 64,65 64,65 95,95 64,55 64,55 64,55 95,95 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) Egipto (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 103,33 103,33 103,33 150,44 103,33 103,33 103,33 150,44 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) El derecho por las importaciones de arroz originario de los Estados de África, del Caribe y del Pacífico se aplicará con arreglo al régimen establecido en los Reglamentos (CE) no 1706/98 del Consejo (DO L 215 de 1. 8. 1998, p. 12) y, (CE) no 2603/97 de la Comisión (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 22), modificado. (2) Con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 1706/98, los derechos de importación no se aplicarán a los productos originarios de los Estados de África, del Caribe y del Pacífico e importados directamente en el departamento de ultramar de la Reunión. (3) El derecho por la importación de arroz en el departamento de ultramar de la Reunión se establece en el apartado 3 del artículo 11 del Reglamento (CE) no 3072/95. (4) El derecho por las importaciones de arroz, excepto las de arroz partido (código NC 1006 40 00), originarias de Bangladesh se aplicará con arreglo al régimen establecido en los Reglamentos (CEE) no 3491/90 del Consejo (DO L 337 de 4. 12. 1990, p. 1) y (CEE) no 862/91 de la Comisión (DO L 88 de 9. 4. 1991, p. 7), modificado. (5) La importación de productos originarios de los PTU quedará exenta de derechos de importación, de conformidad con dispuesto en el apartado 1 del artículo 101 de la Decisión 91/482/CEE del Consejo (DO L 263 de 19. 9. 1991, p. 1) modificada. (6) El arroz sin cáscara de la variedad Basmati originario de la India y de Pakistán será objeto de una reducción de 250 EUR/t [artículo 4 bis del Reglamento (CE) no 1503/96, modificado]. (7) Derecho de aduana fijado en el arancel aduanero común. (8) El derecho por las importaciones de arroz originario y procedente de Egipto se aplicará con arreglo al régimen establecido en los Reglamentos (CE) no 2184/96 del Consejo (DO L 292 de 15. 11. 1996, p. 1) y (CE) no 196/97 de la Comisión (DO L 31 de 1. 2. 1997, p. 53). 30. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 79/25 ANEXO II Cálculo de los derechos de importación del sector del arroz 1. Derecho de importación (EUR/t) (1) 200,59 455,00 137,77 455,00 (1) Paddy Arroz partido Descascarillado Blanco Descascarillado Blanco Tipo Índica Tipo Japónica 2. Elementos de cálculo: a) Precio cif Arag (EUR/t) b) Precio fob (EUR/t) c) Fletes marítimos (EUR/t) d) Fuente (1) Derecho de aduana fijado en el arancel aduanero común. — — — — 336,44 310,52 423,13 330,77 — — — — 391,79 299,43 31,34 31,34 USDA USDA Operadores Operadores — — — —


title: Entwurf für einen Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses zur Änderung des Protokolls 31 (über die Zusammenarbeit in bestimmten Bereichen außerhalb der vier Freiheiten) des EWR-Abkommens - Entwurf für eine gemeinsame Haltung der Gemeinschaft

eurovoc_concepts:
EFTA countries
EU programme
cultural cooperation


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0963/00 di Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) alla Commissione. Siccità in Aragona.

eurovoc_concepts:
Aragon
Spain
common agricultural policy
drought
economic consequence
farmer
indemnification
irrigation
sustainable agriculture

text: 20. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 53 E/47 Pertanto la Commissione non ha previsto di finanziare riunioni tra istituti aventi i requisiti prima che vengano presentate le proposte di progetti nell(cid:146)ambito del programma ALFA, invito Ł stato pubblicato il 15 febbraio 2000 (1) il cui (1) GU C 42 del 15. 2. 2000. (2001/C 53 E/053) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0958/00 di Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) alla Commissione (29 marzo 2000) Oggetto: Contributo dell(cid:146)Unione europea allo sviluppo turistico di Melilla Melilla, citt(cid:224) comunitaria del Nordafrica, intende superare i suoi problemi fondamentali (cid:129) l(cid:146)isolamento e la necessit(cid:224) di diversificare l(cid:146)economia (cid:129) mediante uno sviluppo turistico sostenuto che le consenta di suscitare un doppio interesse, nella regione del Maghreb in quanto citt(cid:224) europea e in Europa in quanto porta dell(cid:146)Africa. A tal fine Ł necessario avviare un vasto progetto turistico che preveda la rigenerazione delle spiagge e il miglioramento delle comunicazioni, sia marittime che aeree, due pilastri fondamentali che daranno un ulteriore impulso a un ambizioso programma di sviluppo turistico. Pu(cid:242) la Commissione far sapere in che misura ritiene che l(cid:146)Unione europea possa partecipare ad un progetto di sviluppo turistico integrale di Melilla affinchØ, nel medio e nel lungo termine, questa citt(cid:224) comunitaria del Nordafrica possa trasformarsi in attrattiva inequivocabile per i turisti dell(cid:146)Unione europea? Risposta data dal sig. Barnier a nome della Commissione (25 maggio 2000) La citt(cid:224) autonoma di Melilla Ł ammissibile, a titolo dell(cid:146)obiettivo 1, all(cid:146)intervento dei Fondi strutturali per l(cid:146)intero periodo di programmazione 2000-2006. A tutt(cid:146)oggi, la Commissione non ha ancora ricevuto le proposte di programmi operativi, che sono in fase di elaborazione presso le autorit(cid:224) spagnole. A questo riguardo, riguardante l(cid:146)aiuto che potrebbe essere dato allo sviluppo del turismo della citt(cid:224) di Melilla. la Commissione Ł ovviamente aperta ad ogni proposta delle suddette autorit(cid:224) (2001/C 53 E/054) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0963/00 di Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) alla Commissione (29 marzo 2000) Oggetto: Siccit(cid:224) in Aragona L(cid:146)Aragona Ł una comunit(cid:224) autonoma che soffre strutturalmente di siccit(cid:224). Dal 1915 il governo centrale ha elaborato leggi e piani volti alla realizzazione di opere di irrigazione che consentissero di ovviare a tale situazione. Tuttavia, gran parte delle opere non sono mai state realizzate per motivi di bilancio. Attualmente le politiche di conservazione degli spazi naturali promosse dall(cid:146)Unione europea prospettano la necessit(cid:224) di bloccare i progetti di irrigazione in ampie zone dell(cid:146)Aragona suscitando l(cid:146)opposizione di gran parte degli abitanti delle zone interessate, per i quali la difesa dell(cid:146)ambiente appare privilegiata rispetto alla possibilit(cid:224) di fornire mezzi di sostentamento agli agricoltori aragonesi. C 53 E/48 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 La Commissione ha studiato formule che consentano di conciliare la necessaria tutela dell(cid:146)ambiente con il mantenimento della popolazione nell(cid:146)ambito rurale? Non pensa la Commissione che sarebbe giusto risarcire economicamente gli agricoltori che non possono irrigare le loro terre per questioni ambientali? Risposta data dal sig. Fischler a nome della Commissione (10 maggio 2000) La nuova politica di sviluppo rurale, adottata dal Consiglio nel giugno 1999, Ł finalizzata a definire un quadro coerente e sostenibile che garantisca il futuro delle zone rurali favorendo il mantenimento e la creazione di posti di lavoro e tenendo conto dei vincoli ambientali. Gli assi principali di questo sviluppo sono i seguenti: rafforzamento del settore agricolo e forestale, miglioramento della competitivit(cid:224) delle zone rurali, tutela dell(cid:146)ambiente e del patrimonio rurale. Tra le misure strutturali previste nel Regolamento (CE) n. 1257/1999 del Consiglio, del 17 maggio 1999, sul sostegno allo sviluppo rurale da parte del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEOAG) (1), figurano, tra gli altri, investimenti nelle aziende agricole destinati alla tutela dell(cid:146)ambiente naturale, indennit(cid:224) compensative nelle zone svantaggiate o soggette a vincoli ambientali, aiuti agroam- bientali, nonchØ sostegni alle attivit(cid:224) agricole e rurali per la protezione dell(cid:146)ambiente. Per quanto riguarda le indennit(cid:224) compensative in particolare, l(cid:146)articolo 16 del suddetto regolamento prevede la possibilit(cid:224), per gli agricoltori, di beneficiare di un sostegno sotto forma di pagamenti volti a compensare i costi e le perdite di reddito originati, nelle zone sottoposte a vincolo ambientale, da limitazioni basate su disposi- zioni comunitarie in materia di protezione dell(cid:146)ambiente se e per quanto detti pagamenti siano necessari per risolvere i problemi specifici derivanti da dette disposizioni. Tutti questi provvedimenti dovrebbero venire incontro alle preoccupazioni espresse dall(cid:146)onorevole parlamentare. Spetta allo Stato membro presentare i propri programmi di sviluppo rurale, nel pieno rispetto del principio della sussidiariet(cid:224). Nelle zone non incluse nell(cid:146)obiettivo 1, come l(cid:146)Aragona, gli Stati membri possono presentare programmi di sviluppo rurale che includano queste misure, per un finanziamento a titolo del FEOAG, sezione garanzia. Tali programmi devono descrivere in particolare la situazione della zona interessata, i suoi problemi specifici, la strategia proposta e le sue priorit(cid:224), nonchØ le misure previste per la realizzazione del piano. sviluppo rurale, presentate in dettaglio dalle autorit(cid:224) spagnole il Le proposte di programmi di 30 dicembre 1999, sono attualmente in corso di esame alla Commissione, per poter essere approvate nel piø breve tempo possibile. (1) GU L 160 del 26. 6. 1999. (2001/C 53 E/055) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0964/00 di Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) alla Commissione (29 marzo 2000) Oggetto: Ubicazione a Malaga dell(cid:146)Ufficio del Mediterraneo della UICN Nella risposta alla mia interrogazione E-2415/99, la sig. ra Wallstr(cid:246)m, a nome della Commissione, mi assicurava che l(cid:146)Ufficio regionale per il Mediterraneo dell(cid:146)Unione internazionale per la conservazione della natura si trova ubicato a Siviglia e non a Malaga come io affermavo. Dispiaciuto di dover contraddire la sig. ra Wallstr(cid:246)m, le confermo che detto ufficio Ł situato a Malaga, con sede nel Parco tecnologico di Andalusia, e che pertanto le informazioni della Commissione al rispetto sono erronee. Allo scopo di comprovare la realt(cid:224) delle mie affermazioni sarebbe disposta la sig. ra Commissaria a visitare detto Ufficio regionale del Mediterraneo della UICN, o a inviare persona delegata, acciocchØ ella possa conoscere direttamente questo Ufficio e contribuire a sviluppare il complesso di attivit(cid:224) che il medesimo ha programmato?