title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0735/00 υποβολή: Anneli Hulthén (PSE) προς την Επιτροπή. Αλιευτική συμφωνία με τις βαλτικές χώρες.

eurovoc_concepts:
Latvia
Lithuania
Sweden
agreement (EU)
competence of the Member States
fishing agreement

text: 13. 2. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 46 E/33 (2001/C 46 E/037) GRAPTH ERVTHSH P-0735/00 ypobolh·: Anneli Hulthén (PSE) prow thn Epitroph· (6 Marti·oy 2000) Ue·ma: Αλιευτικη΄ συµφωνι΄α µε τις βαλτικε΄ς χω΄ρες Η διε΄νεξη µεταξυ΄ των αλιε΄ων της Σουηδι΄ας και των αλιε΄ων των βαλτικω΄ν χωρω΄ν στη Βαλτικη΄ Θα΄λασσα ε΄χει οξυνθει΄. Οι σουηδοι΄ αλιει΄ς της δυτικη΄ς ακτη΄ς αντιµετωπι΄ζουν προβλη΄µατα στο να αλιευ΄ουν στα σουηδικα΄ υ΄δατα, επειδη΄ οι αλιει΄ς των βαλτικω΄ν χωρω΄ν µπλοκα΄ρουν τους ιχθυο΄τοπους. Βα΄σει συµφωνι΄ας µε την ΕΕ, οι αλιευτικοι΄ στο΄λοι της Λεττονι΄ας και της Λιθουανι΄ας ε΄χουν δικαι΄ωµα να αλιευ΄ουν ε΄να µε΄ρος της εθνικη΄ς τους ποσο΄στωσης στις αλιευτικε΄ς ζω΄νες α΄λλων χωρω΄ν της ΕΕ. Τα ξε΄να αλιευτικα΄ σκα΄φη πρε΄πει να αναγγε΄λλουν την ει΄σοδο και την ε΄ξοδο΄ τους απο΄ τις σουηδικε΄ς αλιευτικε΄ς ζω΄νες. Με΄χρι προ΄τινος, γνωστοποιου΄σαν α΄µεσα τη σουηδικη΄ ακτοφυ- λακη΄. Ση΄µερα, η γνωστοποι΄ηση γι΄νεται µε΄σω Βρυξελλω΄ν, γεγονο΄ς που προκαλει΄ καθυστερη΄σεις πολλω΄ν ηµερω΄ν και, κατα΄ συνε΄πεια, τα σκα΄φη εγκαταλει΄πουν τα σουηδικα΄ υ΄δατα πριν ενηµερωθει΄ η ακτοφυλακη΄. Πω΄ς προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να επιλυ΄σει τα εµφανη΄ προβλη΄µατα ελε΄γχου και συντονισµου΄; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (13 Aprili·oy 2000) Μετα΄ την ε΄γκριση της δη΄λωσης στο Συµβου΄λιο «Αλιει΄ας» το ∆εκε΄µβριο 1995, η Επιτροπη΄ υπε΄βαλε ε΄κθεση για τον ε΄λεγχο της εκτε΄λεσης των µε΄τρων διατη΄ρησης και διαχει΄ρισης της Κοινο΄τητας που εφαρµο΄ζονται στα αλιευτικα΄ σκα΄φη των τρι΄των χωρω΄ν (1). Βα΄σει της ε΄κθεσης αυτη΄ς, αποφασι΄στηκε ο΄τι επιβα΄λλεται η ενι΄σχυση του ελε΄γχου των σκαφω΄ν αυτω΄ν που µπορει΄ να πραγµατοποιηθει΄ στο πλαι΄σιο της υφιστα΄µενης νοµοθεσι΄ας. Συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 2 του κανονισµου΄ (ΕΟΚ) αριθ. 2847/93 του Συµβουλι΄ου για τη θε΄σπιση συστη΄µατος ελε΄γχου της κοινη΄ς αλιευτικη΄ς πολιτικη΄ς (2), κα΄θε κρα΄τος µε΄λος παρακολουθει΄ στο ε΄δαφο΄ς του και στα θαλα΄σσια υ΄δατα που υπα΄γονται στην κυριαρχι΄α η΄ τη δικαιοδοσι΄α του, την αλιευτικη΄ δραστηριο΄τητα συµπεριλαµβανοµε΄νης της δραστηριο΄τητας των αλιευτικω΄ν σκαφω΄ν τρι΄των χωρω΄ν. Η σουηδικη΄ ακτοφυλακη΄ πραγµατοποι΄ησε το 1997 και 1998 αντιστοι΄χως 46 και 23 επιθεωρη΄σεις στη θα΄λασσα σε αλιευτικα΄ σκα΄φη που ε΄φεραν σηµαι΄α βαλτικω΄ν χωρω΄ν. Ο εν λο΄γω αριθµο΄ς επιθεωρη΄σεων αντιπροσωπευ΄ει ποσοστο΄ επιθεω΄ρησης µεταξυ΄ 1 % και 3 % των αλιευτικω΄ν ταξιδιω΄ν των σχετικω΄ν σκαφω΄ν. Η Επιτροπη΄ εκτιµα΄ ο΄τι οι προσπα΄θειες αυτε΄ς πρε΄πει να αυξηθου΄ν αισθητα΄. Όσον αφορα΄ τις κοινοποιη΄σεις εισο΄δου και εξο΄δου απο΄ την αλιευτικη΄ ζω΄νη, τα βαλτικα΄ αλιευτικα΄ σκα΄φη πρε΄πει να χρησιµοποιου΄ν τους ραδιοφωνικου΄ς σταθµου΄ς που περιλαµβα΄νονται στην κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α. Οι ραδιοφωνικοι΄ σταθµοι΄ κοινοποιου΄ν τα εν λο΄γω µηνυ΄µατα στην Επιτροπη΄ η οποι΄α τα διαβιβα΄ζει ο΄λα σε ο΄λα τα σχετικα΄ κρα΄τη µε΄λη. Οι σουηδικε΄ς αρχε΄ς διαθε΄τουν α΄ρα ο΄λα τα µηνυ΄µατα συµπεριλαµβανοµε΄νων εκει΄νων των βαλτικω΄ν σκαφω΄ν που ασκου΄ν τις αλιευτικε΄ς τους δραστηριο΄τητες στο δανικο΄ και γερµανικο΄ τµη΄µα των κοινοτικω΄ν υδα΄των. Παρ(cid:146) ο΄λο που η κανονικη΄ προθεσµι΄α δεν υπερβαι΄νει µερικε΄ς ω΄ρες, µπορει΄ να ανε΄λθει σε 48 ω΄ρες µετα΄ απο΄ ε΄να σαββατοκυ΄ριακο. Πρακτικα΄, η προθεσµι΄α αυτη΄ δεν δηµιουργει΄ κανε΄να προ΄βληµα στις σουηδικε΄ς αρχε΄ς διο΄τι σχεδο΄ν ο΄λα (πα΄νω απο΄ 98 % των µηνυµα΄των) τα βαλτικα΄ σκα΄φη διαβιβα΄ζουν τα µηνυ΄µατα΄ τους µε΄σω του σταθµου΄ της ακτοφυλακη΄ς του Gryd στη Σουηδι΄α. Άρα οι σουηδικε΄ς αρχε΄ς ε΄χουν στη δια΄θεση΄ τους τα µηνυ΄µατα αυτα΄ πριν απο΄ την κοινοποι΄ηση΄ τους στην Επιτροπη΄. Πρα΄γµατι το προ΄βληµα των αρχω΄ν επιθεω΄ρησης ει΄ναι κυρι΄ως οι µη ακριβει΄ς γεωγραφικε΄ς θε΄σεις που δηλω΄νονται απο΄ τα βαλτικα΄ σκα΄φη. Κατα΄ τη δια΄ρκεια αποστολω΄ν απο΄ επιθεωρητε΄ς της Επιτροπη΄ς προε΄κυψε ο΄τι κανε΄να σκα΄φος δεν βρε΄θηκε κοντα΄ στις τοποθεσι΄ες που ει΄χαν δηλωθει΄ στα µηνυ΄µατα. Η Επιτροπη΄ διαπι΄στωσε επι΄σης ο΄τι ορισµε΄να µηνυ΄µατα δεν διαβιβα΄ζονται απο΄ τον καπετα΄νιο του σκα΄φους, αλλα΄ απο΄ κα΄ποιον υπα΄λληλο που βρι΄σκεται στη στερια΄. Σε ο΄λες τις περιπτω΄σεις, λο΄γω της ενι΄σχυσης των κοινοτικω΄ν διατα΄ξεων που αφορου΄ν τον ε΄λεγχο των αλιευτικω΄ν δραστηριοτη΄των των σκαφω΄ν τρι΄των χωρω΄ν που αποφασι΄στηκε το ∆εκε΄µβριο 1998, ε΄χει ξεπεραστει΄ ο ε΄λεγχος των κοινοποιη΄σεων εισο΄δου και εξο΄δου. Απο΄ τις αρχε΄ς του εν λο΄γω ε΄τους, ο΄λα τα σκα΄φη που ει΄ναι µεγαλυ΄τερα απο΄ 24 µε΄τρα συµπεριλαµβανοµε΄νων των ξε΄νων σκαφω΄ν, υπο΄κεινται σε συ΄στηµα παρακολου΄θησης µε δορυφο΄ρο. Βα΄σει του συστη΄µατος αυτου΄, οι αρχε΄ς επιθεω΄ρησης θα λαµβα΄νουν, τουλα΄χιστον κα΄θε δυ΄ο ω΄ρες σε πραγµατικο΄ χρο΄νο, τις γεωγραφικε΄ς θε΄σεις των σκαφω΄ν χωρι΄ς παρε΄µβαση του καπετα΄νιου. Το συ΄στηµα αυτο΄ επιτρε΄πει α΄ρα τη συνεχη΄ παρακολου΄θηση ο΄λων των γεωγραφικω΄ν θε΄σεων των βαλτικω΄ν σκαφω΄ν. C 46 E/34 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 13. 2. 2001 Η πλη΄ρης εφαρµογη΄ των υφιστα΄µενων διατα΄ξεων θα επιτρε΄ψει την επι΄τευξη αποτελεσµατικου΄ ελε΄γχου εα΄ν επαρκου΄ν οι πο΄ροι που διατι΄θενται για τον ε΄λεγχο των αλιευτικω΄ν δραστηριοτη΄των. Ο αριθµο΄ς των βαλτικω΄ν σκαφω΄ν που ασκου΄ν αλιευτικε΄ς δραστηριο΄τητες ταυτο΄χρονα στα κοινοτικα΄ υ΄δατα δεν υπερβαι΄νει κατα΄ µε΄σο ο΄ρο 20 σκα΄φη. Για την ενι΄σχυση της ποιο΄τητας και την αυ΄ξηση του αριθµου΄ των επιθεωρη΄σεων και της παρακολου΄θησης των αλιευτικω΄ν δραστηριοτη΄των στη Βαλτικη΄ Θα΄λασσα, η Επιτροπη΄ συγκα΄λεσε στην αρχη΄ του ε΄τους 1999, συνεδρι΄αση στις Βρυξε΄λλες στην οποι΄α συµµετει΄χαν ο΄λα τα παρα΄κτια κρα΄τη της Βαλτικη΄ς Θα΄λασσας. Μια δευ΄τερη συνεδρι΄αση του ει΄δους αυτου΄ θα λα΄βει χω΄ρα τον Απρι΄λιο 2000 στη νη΄σο Bornholm (∆ανι΄α). (1) COM(96)493 τελικο΄. (2) ΕΕ L 261 της 20. 10. 1993. (2001/C 46 E/038) GRAPTH ERVTHSH E-0736/00 ypobolh·: Karin Scheele (PSE) prow thn Epitroph· (17 Marti·oy 2000) Ue·ma: Το ναυα΄γιο του πετρελαιοφο΄ρου Erika το ∆εκε΄µβριο του 1999 Το ναυα΄γιο του πετρελαιοφο΄ρου Erika το ∆εκε΄µβριο του 1999 ει΄χε σοβαρε΄ς επιπτω΄σεις στο περιβα΄λλον. Οι περιβαλλοντικε΄ς αυτε΄ς καταστροφε΄ς απο΄ πετρελαιοφο΄ρα οφει΄λονται, συ΄µφωνα µε ρεπορτα΄ζ της αυστριακη΄ς εφηµερι΄δας DER STANDARD στο φυ΄λλο της 19-20ης Φεβρουαρι΄ου 2000, πρωτι΄στως στην αµε΄λεια ως προς τη λη΄ψη µε΄τρων ασφαλει΄ας χα΄ριν κερδοσκοπι΄ας στον τοµε΄α των θαλα΄σσιων µεταφορω΄ν. Ως αποτε΄λεσµα αυτου΄, ο µε΄σος ο΄ρος ηλικι΄ας του στο΄λου των εµπορικω΄ν σκαφω΄ν ανε΄ρχεται συνεχω΄ς τις τελευται΄ες δεκαετι΄ες. Ση΄µερα ο µε΄σος ο΄ρος ηλικι΄ας των σκαφω΄ν ει΄ναι 14,5 χρο΄νια ενω΄ περισσο΄τερα απο΄ τα µισα΄ πλοι΄α ξεπερνου΄ν την ηλικι΄α των 15 ετω΄ν. Σε αυτο΄ το πλαι΄σιο παρατηρει΄ κανει΄ς την εµφα΄νιση σηµαιω΄ν ευκαιρι΄ας, οι οποι΄ες αποτελου΄ν επιπρο΄σθετο κι΄νδυνο για την ασφα΄λεια στη ναυτιλι΄α. Ποια µε΄τρα λη΄φθηκαν η΄ λαµβα΄νονται απο΄ την Επιτροπη΄, για να ενισχυθει΄ η ασφα΄λεια στον τοµε΄α των 1. θαλα΄σσιων µεταφορω΄ν; 2. Ποια µε΄τρα λαµβα΄νονται ειδικο΄τερα απο΄ την Επιτροπη΄ κατα΄ των πλοι΄ων µε σηµαι΄α ευκαιρι΄ας; Ήδη το 1993 ζη΄τησε το Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο απο΄ την Επιτροπη΄ να εκδω΄σει απαγο΄ρευση αγκυροβολι΄ας 3. σε ο΄λα τα λιµα΄νια της ΕΕ για πετρελαιοφο΄ρα σκα΄φη ηλικι΄ας µεγαλυ΄τερης των 15 ετω΄ν. Ανταποκρι΄θηκε σε αυτο΄ το αι΄τηµα η Επιτροπη΄; Αν ο΄χι, γιατι΄; Έχει καταρτι΄σει η Επιτροπη΄ χρονοδια΄γραµµα για την απαγο΄ρευση ελλιµενισµου΄ πετρελαιοφο΄ρων χωρι΄ς 4. διπλο΄ κυ΄τος καθω΄ς και την απο΄συρση των σκαφω΄ν µε σηµαι΄α ευκαιρι΄ας η΄ σχεδια΄ζει κα΄τι τε΄τοιο για το εγγυ΄ς µε΄λλον; Λαµβα΄νει η Επιτροπη΄ µε΄τρα για την εισαγωγη΄ της αρχη΄ς της αλληλε΄γγυας ευθυ΄νης εφοπλιστω΄ν, ναυλωτω΄ν, 5. ασφαλιστω΄ν και νηογνω΄µονα; Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (3 Mai(cid:138)oy 2000) Προκειµε΄νου να µειωθου΄ν, κατα΄ το δυνατο΄ν, οι πιθανο΄τητες θαλα΄σσιων ατυχηµα΄των και να προστατευθου΄ν καλυ΄τερα οι ευρωπαι¤κε΄ς ακτε΄ς απο΄ τις καταστροφικε΄ς συνε΄πειες της ρυ΄πανσης απο΄ τους υδρογονα΄νθρακες, η Επιτροπη΄ εξε΄δωσε, στις 21 Μαρτι΄ου 2000, ανακοι΄νωση για την ασφα΄λεια των θαλα΄σσιων µεταφορω΄ν πετρε- λαι΄ου (1), η οποι΄α απαντα΄ στο συ΄νολο των ερωτηµα΄των που θε΄τει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου. Η Επιτροπη΄ προτει΄νει σειρα΄ βραχυπρο΄θεσµων και πιο µακροπρο΄θεσµων µε΄τρων. Σε µια πρω΄τη φα΄ση, πρε΄πει να ενισχυθει΄ η κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α η σχετικη΄ µε τον ε΄λεγχο των πλοι΄ων που επισκε΄πτονται ευρωπαι¤κου΄ς λιµε΄νες καθω΄ς και η νοµοθεσι΄α η σχετικη΄ µε τους ελε΄γχους των νηογνωµο΄νων. Το ζη΄τηµα της ευθυ΄νης των νηογνωµο΄νων τυγχα΄νει ιδιαι΄τερης προσοχη΄ς στην ανακοι΄νωση. Τα µε΄τρα αυτα΄ θα επιτρε΄ψουν µια περισσο΄τερο εστιασµε΄νη δρα΄ση ε΄ναντι των σηµαιω΄ν που δεν σε΄βονται τα διεθνη΄ προ΄τυπα ασφαλει΄ας (µερικε΄ς εκ των οποι΄ων ει΄ναι σηµαι΄ες ευκαιρι΄ας)


title: Kertomus - Työmarkkinasuhteet Euroopassa vuonna 2000 - Johdanto

eurovoc_concepts:
Europe
European social policy
labour market
social dialogue
working conditions

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 06. 03. 2000 KOM(2000) 113 lopullinen KERTOMUS Työmarkkinasuhteet Euroopassa vuonna 2000 JOHDANTO (komission esittämä) KERTOMUS Työmarkkinasuhteet Euroopassa vuonna 2000 JOHDANTO Komissio julkaisee ensimmäistä kertaa raportin työmarkkinasuhteista Euroopassa. Näin se osoittaa halunsa toimia avoimemmin alalla, joka liittyy Euroopan kansalaisten arkipäivään. Raportin tarkoituksena on tuoda laajemmin saataville tietoja, jotka ovat tarpeen työmarkkinasuhteiden ylläpitämiseksi kaikilla tasoilla. Tarkoituksena on myös tuoda esiin viime vuosien merkittäviä kehityssuuntia työmarkkinasuhteissa. Ala on ollut voimakkaasti kiinnittyneenä kansalliseen tasoon, mutta se on laajentunut merkittävästi, kun eurooppalainen yhteistyö talous-, valuutta- ja työllisyysasioissa on tehostunut. Tämän seurauksena työmarkkinasuhteisiin on syntynyt uusia innovatiivisia ja joustavia yhteistyömuotoja. Tämä kehitys on vielä kesken, mutta se on nopeaa. Työmarkkinasuhteiden avainaloilla sovelletaan jäsenvaltion tai kyseessä olevan alan mukaan henkilökohtaista työsopimusta, yrityskohtaista sopimusta, alakohtaista sopimusta taikka kansallista lainsäädäntöä tai työehtosopimusta. Jäsenvaltiot saavat keskimäärin neljänneksen vientituloistaan unioniin suuntautuvasta viennistä, eli joka neljäs työntekijä tuottaa sisämarkkinoita varten, mutta tuotannon sosiaalisista edellytyksistä päätetään edelleenkin paikallisesti. Tässä raportissa esiin tuotu kehitys osoittaa, että työmarkkinaosapuolten olisi yhä enenevässä määrin otettava kantaa yhteisönlaajuisiin seikkoihin. Merkittäviä tekijöitä Työmarkkinasuhteiden kehittymiseen Euroopan unionissa viime vuosina ovat vaikuttaneet seuraavat seikat: – – – ja rahaliitto on edistänyt parempaan yhteistyöhön perustuvia Talous- työmarkkinasuhteita, joissa otetaan huomioon yhteiset makrotaloudelliset tavoitteet. Tätä muutosta osoittaa hyvin työmarkkinaselkkausten merkittävä unionissa väheneminen. menetettyjen työpäivien lukumäärä oli vuonna 1979 yli 85 miljoonaa ja vuonna 1996 enää alle 7 miljoonaa. Työmarkkinaselkkausten Euroopan vuoksi asemaansa Teollisuuden syvällisistä rakennemuutoksista ja yleisemmin Euroopan talouden muutoksista huolimatta työmarkkinaosapuolet ovat sopeutuneet tilanteeseen ja vahvistaneet uusia kolmikantamenettelyitä toteutettiin yhdessätoista jäsenvaltiossa vuonna 1990, työllisyyttä edistävien yhteiskuntasopimusten tekemiseen. ja nämä johtivat Euroopan tasolla työmarkkinaosapuolet ovat kiinnittäneet erityistä huomiota eurooppalaisen työllisyysstrategian täytäntöönpanoon ja keskittyvät tällä hetkellä osuutensa hoitamiseen prosessissa. vuosina. Kansallisella tasolla viime Palkkakehitys on ollut kohtuullista Euroopan unionissa kahden viime vuosikymmenen ajan. Työntekijöiden reaalipalkan korotukset ovat olleet 2 kuin seurauksena tuottavuuden kasvu. Tämän pienempiä reaaliset yksikkötyökustannukset putosivat noin kuusi prosenttia vuosina 1991–1998. Tämä kehitys on edistänyt talouspolitiikan tasapainottumista ja inflaation vakaantumista erittäin alhaiselle tasolle. Vuosina 1970–1985 inflaatiovauhti oli keskimäärin 10 %, josta se on pudonnut alle 2 %:iin. Palkkaneuvotteluiden kehittymiseen ovat vaikuttaneet huomattavasti makroekonomisen tason vuoropuhelun aloittaminen ja Euroopan tason lisääntynyt huomioon ottaminen kansallisen tason neuvotteluissa. Laajentumisen myötä Euroopan unioniin tulee joukko maita, joissa palkkataso on noin 300 euroa kuukaudessa, kun useissa nykyisissä EU-maissa se on yli 2000 euroa. Nämä palkkatasot kuitenkin vastaavat suunnilleen tuottavuutta. Keski- ja Itä-Euroopan maat eivät suinkaan uhkaa viittätoista jäsenvaltiota kilpailulla, vaan ne edustavat pikemminkin valtavia ja kasvavia markkinoita, joille nykyisestä EU:sta suuntautuva vienti on suurempi kuin sieltä tuonti. EU:n kaupan ylijäämä oli noin 27 miljardia euroa vuonna 1998. ja varsin erilaiset Vuosittainen työaika oli vuonna 1998 keskimäärin 1660 tuntia; Alankomaissa se oli 1425 ja Kreikassa 1940. Työajan kestoon ja työrytmiin vaikuttivat joilla pyrittiin suurempaan merkittävät joustavuuteen uudenlaiseen yhdistämiseen. Osa-aikatyön osuus kasvoi edelleen: vuonna 1998 osa-aikatyötä teki miehistä 6 % ja naisista yli 30 %. Viikoittaisen työajan lyhentäminen on edelleen erittäin ajankohtainen aihe. perhe-elämän innovaatiot, vapaa-ajan työn, sekä ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on kehittynyt erittäin nopeasti, mistä ovat hyvänä osoituksena kymmenen vuoden aikana yhteisesti hyväksytyt sopimusta. Perustamissopimuksessa annetaan työmarkkinaosapuolille merkittävä asema sosiaalipolitiikan määrittelyssä. Kolmesta alojen välisestä sopimuksesta on annettu direktiivit, joilla niiden soveltaminen tulee pakolliseksi. hiljattain tekstiä tehtyä kuusi sata yli ja – – – Palkat 1980-luku edusti Euroopan tason työmarkkinaosapuolille maltillisen palkkapolitiikan kokeiluvuosia. Nimellispalkkojen vaihtelevat korotukset, jotka 1970-luvulla olivat Tämä keskimäärin sai 14 %, työmarkkinaosapuolet, viranomaiset neuvottelustrategiaa. Nimellispalkkojen maltillisilla suosimaan korotuksilla on pystytty hallitsemaan inflaatiota, joka on pudonnut alle 2%:n, ja tämä on antanut työmarkkinaosapuolille parhaan mahdollisen takuun reaalipalkkojen noususta. inflaation varainhoidosta jäivät hallitukset jalkoihin. vastaavat nopeasti ja keskitettyä rahaliiton edellyttämät Tällä 15 vuoden aikana harjoitetulla politiikalla on ollut mahdollista saavuttaa talous- ja lähentymisperusteet. Prosessin uskottavuus näkyy pitkäaikaiskorkojen alenemisessa; korot ovat noin 4 %. Politiikan jatkaminen on olennaisen tärkeää nyt Euroopan talouden nousukaudella. Tällainen kehitys ei ole onnistunut ja ryhdyttävä työnantajajärjestöjen kulttuurissa. Työmarkkinaosapuolten on ollut ottamaan neuvotteluissa huomioon makrotaloudellinen vakaus, ja niiden avainasema makrotalouden kehittämisessä on tunnustettu unionin korkeimmalla tasolla. Kölnissä ilman syvällistä muutosta työntekijä- 3 kokoontunut Eurooppa-neuvosto perusti teknisen ja poliittisen tason pysyvän tiedonvaihtomekanismin työmarkkinaosapuolten sekä neuvoston, komission ja Euroopan keskuspankin edustajien välille. näkyy Näissä makrotaloudellista palkkaneuvotteluiden asemassa tapahtunut perusmuutos ja Euroopassa tapahtuneen kehityksen vaikutus hajautettuihin työmarkkinasuhteisiin. vuoropuhelua tapaamisissa koskevissa Tämän kehityksen myötä jotkin ammattijärjestöt pyrkivät pohtimaan uudestaan kansainvälisellä tasolla palkkaneuvottelujen rakennetta. Näiden pyrkimysten tarkoituksena on vahvistaa ammattijärjestöjen neuvotteluvaltaa, kun vaatimusala on laajentunut niin, että tavoitteena on makrotaloudellinen vakaus ja huomioon halutaan ottaa esimerkiksi koulutukseen pääsy, yhtäläiset mahdollisuudet tai liikkuvuus. Vakauden tavoite on myös saanut työmarkkinaosapuolet tarkastelemaan muita tapoja jakaa tuottavuudesta saatavat edut. Voittopalkkiojärjestelmä on lupaava malli, jonka kehittäminen johtaa tutkimaan uudenlaisia organisointitapoja yrityksessä. Euroopan 500 suurimmasta yrityksestä 80 %:iin on jo perustettu voittopalkkiojärjestelmiä. Joissakin jäsenvaltioissa on toteutettu innovatiivisia malleja, joista komissio on ollut erittäin kiinnostunut. sosiaalimaksujen Työmarkkinaosapuolet ovat palkka-asioissa ehdottoman ratkaisevassa asemassa, vaikka julkisen vallan toimilla onkin vaikutusta, koska ne määrittävät työstä 30–60 % työn tason, maksettavien kokonaiskustannuksista. Viranomaiset antavat myös joskus suuntaviivoja varsinkin jäsenvaltiossa. vähimmäispalkkojen Työmarkkinaosapuolten yleisen palkkakehityksen. 8 kädessä määrää mikä on kuitenkin käytäntö toiminta tasosta, yleensä viime joka on Sukupuolesta johtuvien palkkaerojen esiintymistä edelleen ei voida hyväksyä. Jo vuonna 1975 annetusta direktiivistä 75/117/ETY huolimatta ero naisten ja miesten palkkojen välillä on edelleen noin 28 %. Tätä eroa voidaan osittain selittää objektiivisilla tekijöillä, varsinkin miesten ja naisten välisellä työnjaolla kotona (naiset keskeyttävät työuransa useammin kuin miehet), ja ne osoittavat myös, miten vaikeaa on yhdistää perhe- ja työelämää. Työmarkkinaosapuolet voivat osaltaan pyrkiä vähentämään tätä epätasa-arvoa ottamalla sukupuolinäkökohdat paremmin huomioon aseman antamalla työehtosopimusneuvotteluissa. sopimuksissaan tärkeämmän naisille ja Seuraava laajentuminen koskee maita, joissa palkkataso on heikko Euroopan unionin jäsenvaltioihin verrattuna. Ehdokasmaiden joukko ei suinkaan ole yhtenäinen, ja joukon sisälläkin palkat vaihtelevat huomattavasti: Bulgarian 105 eurosta kuukaudessa Slovenian 854 euroon kuukaudessa. Jos otetaan huomioon työn tuottavuus, ehdokasmaiden palkkojen kilpailukyky on lähes Euroopan unionin tasolla. Portugalin, Espanjan ja Kreikan unioniin liittymisestä saadut kokemukset osoittavat, että reaalipalkkojen kiinniottoprosessi on hidas ja seuraa pikemminkin tuottavuuden sisäistä kehitystä kuin jotakin abstraktia eurooppalaista standardia. Tämän lisäksi korkean palkkatason maat hyötyvät yleensä eniten kaupasta. Tämä tulee erityisen selvästi esiin EU:n ja KIE-maiden suhteissa: Länsi-Euroopalla oli suuri 27 miljardin euron kauppataseen ylijäämä Keski- ja Itä-Euroopan kanssa vuonna 1998. 4 Työaika Työtekijöille työaikaa ja työrytmiä koskevat päätökset ovat toisena rakenteellisena ulottuvuutena työehtosopimusneuvotteluissa. Vaikka palkkaneuvotteluita on viime aikoina rajoittanutkin taloudellista vakautta koskeva tavoite, työn organisointia ja työaikaa koskevat neuvottelut sitä vastoin ovat monipuolisia ja laajoja, ja niissä tapahtuu parhaillaan lukuisia innovaatioita. Normaali päivittäinen, viikoittainen, kuukausittainen ja vuosittainen työaikamalli on asetettu voimakkaasti kyseenalaiseksi. Työajan joustavuus tulee esiin neuvotteluissa, jotka koskevat vaihtelevia työaikoja, osa-aika- tai viikonlopputyön kehittämistä, vuotuista työaikaa, mahdollisuutta pitää sapattivapaita ja eläkeiän muuttamista. Vuosina 1985–1998 miesten osa-aikatyön osuus nousi 4 %:sta 6 %:iin ja naisten 28 %:sta 32 %:iin. Tämä kehitys noudattelee tarvetta mukauttaa tuotantorytmiä tai tarjota palveluita kysynnän mukaan. Tarkoituksena on antaa yrityksille tarvittavaa joustavuutta ja löytää tehokkaimmat ja tuottavimmat työn organisointitavat. Muutoksella vastataan myös niiden työntekijöiden odotuksiin, jotka haluaisivat enemmän vapaa-aikaa tai sovittaa paremmin yhteen työ- ja perhe-elämää. Tämä kehitys tuo kuitenkin esiin kysymyksiä, jotka koskevat uuden tasapainon löytämistä työajan joustavuuden ja työntekijöiden suojelun välille. Aikaisemmin työsopimukset olivat epävarmoja, nyt työskentelykaudet. Yhä enemmän käydään keskusteluja laajemmasta ammatillisesta näkökulmasta, jossa otetaan huomioon uusien taitojen hankkimiseen käytetty aika. toiminta-aikaa pirstaloitua tarkastella tarpeesta Työssäkäyvät eurooppalaiset (61 % työikäisistä) työskentelevät keskimäärin 1660 tuntia vuodessa, mistä kertyy koko työelämän aikana noin 70 000 tuntia. Tätä työmäärää voidaan tarkastella eri tavoin. Tarkastelu johtaa kahteen kysymykseen, joihin kaikki jäsenvaltiot ovat pyrkineet etsimään vastauksia. Ensimmäinen kysymys koskee työrytmin ja työajan joustavuutta. Osa-aikatyön tai viikonlopputyön osuuden valtavassa (17,4 % työpaikoista vuonna 1998) lisääntymisessä näkyy suuntaus työajan ja työrytmin yksilöllistymiseen. Työuran tilapäiseen keskeyttämiseen on monia mahdollisuuksia (esim. koulutusvapaa, sapattivapaa, vanhempainloma), joiden avulla työssäkäyntiä voi jakaa eri tavoin eri elämänvaiheissa. Toinen kysymys koskee työajan lyhentämistä joko rajoittamalla viikko- tai vuosityöajan enimmäiskestoa tai lisäämällä varhaiseläkkeelle jäämistä. Suuntaus ja siihen on pyritty viime työajan lyhentämiseen on erittäin selvä ja jatkuva, aikoinakin. Käynnissä oleva tekninen vallankumous, jolle on ominaista merkittävä tuottavuuden lisääntyminen ja toiveet paremmasta elämänlaadusta, on antanut uutta vauhtia keskustelulle. toiminnallaan suojelemaan työntekijöiden terveyttä Yhteisö on pyrkinyt ja turvallisuutta. Työmarkkinaosapuolten hiljattain tekemä osa-aikatyötä koskeva periaatteelle. Maatalousalan puitesopimus työmarkkinaosapuolet työajan ovat vähentämisestä, millä tavoitellaan parempaa työn organisointia ja työllisyyden neuvotelleet vuosittaisen puolestaan yhtäläisen kohtelun perustui 5 lisäämistä. Nämä seikat osoittavat, että aihe on otettu huomioon yhteisön tasolla ja että työajan kestoon ja muuttamiseen liittyvien keskustelujen tai toimenpiteiden taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset ovat laajat. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu Euroopan tasolla Euroopan tasoinen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu toimii vauhdittajana erilaisten työmarkkinakulttuurien lähentämisessä. Vuodesta 1985 lähtien on jotka vähitellen ovat muodostettu eri ammattialojen välille kaksikantaelimiä, levinneet tietyille aloille, ja näiden kautta on voitu kokeilla viidentoista osapuolen neuvotteluita ja täsmentää pelisääntöjä. Euroopan tasoisten työmarkkinaosapuolten organisointi on keskeinen seikka tässä yhteydessä. Edustavuutta ja toimikausien jakamista koskevat kysymykset ovat olleet keskeisellä sopimuksen (Maastrichtin sopimuksen) täytäntöönpanon jälkeen, ja niistä keskustellaan edelleen. Euroopan tason työmarkkinaosapuolet ovat kuitenkin antaneet erittäin rohkaisevia vastauksia. keskusteluissa Euroopan unionista tehdyn sijalla vuoropuhelun työmarkkinaosapuolten on Tämänhetkisen työmarkkinaosapuolten kyky hoitaa niille Maastrichtin ja Amsterdamin sopimuksissa annettuja tehtäviä. On tarpeen uudistaa nykyisiä määräyksiä aiheista, jotka ovat yrityksille ja työntekijöille niinkin tärkeitä kuin tiedottaminen ja kuuleminen, elinikäisen koulutuksen saaminen sekä liikkuvuus. Uudistamisessa on otettava tarve huomioon uuden teknologian nopea käyttöönotto, yritysten kasvava joustavuuteen sekä ja liikkuvuudesta ja työ- ja perhe-elämän paremmasta yhteensovittamisesta. ammattitaidon täydentämisestä työntekijöiden toiveet keskipisteenä Euroopan tasolla hitaasti kehittyvä yhteistyö osoittaa, että työmarkkinaosapuolet ottavat toiminnassaan yhä enemmän huomioon eurooppalaisen ulottuvuuden ja joissakin tapauksissa käyttävät tai luovat uusia välineitä, jotka ovat tarpeen tällä tasolla toimimiseksi. tiedottamis- Tämä on erityisen selvää kansainvälisten yritysten tasolla, joissa direktiivin 94/45/EY innoittamana on allekirjoitettu yli 600 sopimusta, joilla pannaan täytäntöön tason työntekijöiden työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa uutta muotoa edustavat ryhmäkomiteat järjestävät tietojen- ja mielipiteidenvaihtoa, joka on välttämätöntä, jotta voitaisiin kehittää monikansallista ymmärtämystä työmarkkinasuhteissa. Tulevina vuosina juuri näissä liikkuvuuteen, oikeuksien ryhmäkomiteoissa voitaisiin käsitellä siirrettävyyteen tai yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyviä kysymyksiä. kuulemisjärjestelyjä. Euroopan ja vuoropuhelua kahdenvälistä Työmarkkinaosapuolten alakohtainen vuoropuhelu on vähitellen muotoutumassa. Vapaaehtoista kehittymässä kahdellakymmenelläneljällä alalla Euroopan tasolla. Työmarkkinaosapuolet etsivät Euroopan tasoisia yhteistyömuotoja sekä perinteisillä aloilla, joilla yhteisön yhteistä politiikkaa on toteutettu lukuisien vuosien ajan, että mukaan tulevilla uusilla aloilla. Vuoropuhelun tarkoituksena on useimmiten löytää aluksi työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvät ongelmat ja testata yhteistä sanastoa. Tämä selittää, miksi alakohtaisen vuoropuhelun seurauksena tehdyt sitoumukset ovat edelleen vähäisiä. on 6 Alakohtainen taso on kuitenkin olennaisen tärkeä. Useissa jäsenvaltioissa se toimii tasapainottavana tekijänä työehtosopimusneuvotteluissa, koska sen avulla on mahdollista ottaa huomioon kunkin toiminta-alan omat erityispiirteet, joiden puitteissa työsuhteiden yleiset ehdot määritellään. Euroopan tasolla on tehty työajan työajan (maatalous, lyhentämistä organisointia koskeva sopimus (meriliikenne ja rautatieliikenne, syyskuussa 1998). heinäkuussa sopimus koskeva 1997) ja on joilla aloilla, tapahtunut Joillakin rakennemuutoksia, työmarkkinaosapuolet ovat toimineet yhä useammin Euroopan tasolla, koska siellä on enemmän asiantuntemusta asiaan liittyvästä kehityksestä ja siellä pystytään toimimaan asian vaatimalla tavalla. Neuvottelujen kohteena olevien uusien aiheiden, kuten tietoyhteiskunnan sosiaalisten vaikutusten osalta työmarkkinaosapuolet keskustelevat useilla aloilla keinoista, joilla voitaisiin parhaiten tukea jäsenvaltioissa tapahtuvaa kehitystä. kehittymisen aiheuttamien etätyön nopeita tai Alojen väliseen työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun kuuluu kaksi ulottuvuutta: kolmikantaneuvottelut vuoropuhelu. Työmarkkinaosapuolet ovat saaneet merkittävän aseman, koska tähän on ollut voimakasta poliittista tahtoa ja on haluttu liittää työmarkkinaosapuolet läheisesti Euroopan integraation viimeaikaisiin edistysaskeliin. kahdenvälinen itsenäinen ja Kolmikantaneuvottelut saivat alkunsa useissa neuvoa-antavissa elimissä (alojen välisissä neuvoa-antavissa komiteoissa), jolloin perustettiin työllisyyttä käsittelevä pysyvä komitea ja kolmen osapuolen konferenssit ja jolloin niissä käsiteltiin työllisyyteen liittyviä aiheita. Kolmikantaneuvotteluja on käyty esimerkiksi ammatillisen koulutuksen saantimahdollisuuksista, nuorten työmarkkinoille pääsyn parantamisesta, naisten ja miesten tasa-arvosta sekä pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta, ja niiden perusteella on tehty päätelmiä, joista käy ilmi laaja yhteisymmärrys. ja ne vahvistuivat 1970-luvulla, Kolmikantaneuvotteluita on uudistettu hiljattain eurooppalaista työllisyysstrategiaa ja työllisyyden suuntaviivoja koskevien keskustelujen myötä. Uudella prosessilla on vahvistettu yhteistoimintaa ja luotu uusia rakenteita. Työllisyyttä koskevista suuntaviivoista käydään säännöllisiä teknisiä keskusteluja työllisyyttä ja työmarkkinoita käsittelevän komitean ja työmarkkinaosapuolten välillä. Talouspolitiikan koordinoinnista sekä palkkakehityksen ja talous-, budjetti- ja rahapolitiikan välisen vuorovaikutuksen kehittämisestä keskustellaan teknisellä ja joka perustettiin poliittisella tasolla makroekonomisen vuoropuhelun puitteissa, Kölnissä pidetyn Eurooppa-neuvoston seurantatoimena. Työllisyyttä käsittelevä pysyvä komitea ja valtioiden ja hallitusten päämiesten muodostama troikka tapaavat viikoittain, ja tämä antaa Euroopan tason työmarkkinaosapuolille mahdollisuuden keskustella työllisyyden taloudellisten ja poliittisten suuntaviivojen välisestä yhteydestä. Työmarkkinaosapuolilla on myös institutionaalisia keinoja, joilla ne voivat puuttua yhteisön toimien kahteen keskeiseen ulottuvuuteen: talouspolitiikan koordinointiin ja Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanoon. Alojen välisillä kahdenkeskisillä neuvotteluilla tai Val Duchessen vuoropuhelulla on ollut avainasema Euroopan tasolla. Juuri tällä tasolla itsenäiset toimijat päättivät jolla voitaisiin saada aikaan kehitystä ensimmäisenä aloittaa vuoropuhelun, 7 että sille, työmarkkinaosapuolten organisaatioille mahdollisuuden työehtosopimuksissa. EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestö UNICE, julkisten yritysten Euroopan keskus CEEP ja Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö CES tekivät tämän valinnan vuonna 1985, ja se on kantanut hedelmää. Se toimi tienavaajana tunnustettiin perustamissopimuksessa (138 ja 139 artikla). Se on myös antanut vuoropuheluun sitoutuneille yhteisön rakentamisen kannalta keskeisiä aiheita ja keskustella niistä. Tällaisia avainaiheita ovat alalla, sisämarkkinoiden toteuttaminen, työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan peruskirjan täytäntöönpano sekä siirtyminen kohti talous- ja rahaliittoa. Euroopan tason työmarkkinaosapuolet ovat – vuoropuhelunsa ansiosta – pystyneet näiden aiheiden osalta vaikuttamaan viimeaikaiseen kehitykseen ja osallistumaan politiikan täytäntöönpanoon huippukokouksissa järjestettyjen tapaamisten taikka lausuntojen tai suositusten antamisen kautta. yhteistyöstrategian talouspolitiikan esimerkiksi tarkastella luominen yhdessä asema 1991 Työmarkkinaosapuolten merkitys hallitustenvälisessä konferenssissa, jossa ne tekivät sopimuksen (31. 10. 1991). Tämä sopimus toimi perustana laadittaessa perustamissopimuksen uusia artikloita, joissa vahvistetaan Euroopan tason työmarkkinaosapuolten tehtävät. selvästi vuoden erittäin esiin tuli vuoropuhelussa. Työmarkkinaosapuolten Uusien määräysten voimaantulo vuonna 1993 johti uuteen kauteen alojen välisessä työmarkkinaosapuolten tulla kuulluiksi sosiaalipolitiikan alan ehdotuksista ja mahdollisuus vaatia asian käsittelyä asettavat kuin mieluummin työmarkkinaosapuolet aivan Euroopan työmarkkinapoliittisen kentän keskelle. Yhteisistä lausunnoista on pikku hiljaa siirrytty Euroopan laajuisesti neuvoteltuihin puitesopimuksiin. työehtosopimuksen lainsäädännön oikeus kautta Vuodesta 1995 lähtien on allekirjoitettu kolme puitesopimusta: vanhempainlomaa koskeva sopimus joulukuussa 1995, osa-aikatyötä koskeva sopimus kesäkuussa 1997 ja määräaikaisia työsuhteita koskeva sopimus maaliskuussa 1999. Nämä ovat merkittäviä edistysaskelia, ja niiden kautta on ensimmäistä kertaa hyödynnetty perustamissopimuksen 138 ja 139 artiklan uusia määräyksiä. Työmarkkinaosapuolet pystyvät omasta aloitteestaan päättämään aiheet, joista on yleistä etua ja joita ne haluavat käsitellä tulevissa neuvotteluissaan. Yhteisön lainsäädäntö sosiaalipolitiikan alalla Eurooppalaisen sosiaalipolitiikan soveltamisala on laajentunut ja monipuolistunut yhteisön perustamisen alkuajoista. Työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen tähtääviä ensimmäisiä pyrkimyksiä on täydennetty määräyksillä, joiden tarkoituksena on torjua kilpailun vääristymistä, suosia naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä parantaa institutionaalisten edistysaskeleiden ansiosta on mahdollista, että eurooppalaisen sosiaalipolitiikan soveltamisalaa laajennetaan erityisesti työllisyyteen ja syrjinnän torjumiseen liittyviin seikkoihin. työturvallisuutta. Viimeaikaisten työterveyttä ja Yhteisön lainsäädäntö sosiaalipolitiikan alalla koskee nykyään neljää laajaa aluetta: työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, työlainsäädäntöä, naisten ja miesten tasa-arvoa sekä työterveyden ja työturvallisuuden takaamista. Näitä aloja koskevilla yhteisön lainsäädäntöehdotuksilla pyritään luomaan uutta lainsäädäntöä kansainvälisiin kysymyksiin (esim. vapaa liikkuvuus, eurooppalaiset yritysneuvostot, työntekijän 8 lähettäminen työhön toiseen maahan) tai vahvistamaan oikeuksien vähimmäistaso, mikä ei kuitenkaan estä jäsenvaltiota pitämästä voimassa edullisempia säännöksiä. Yhteisön direktiiveissä määriteltyjen suuntaviivojen täytäntöönpano kansallisessa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa on merkittävä tehtävä sosiaalipolitiikkaa koskevalle eurooppalaiselle lainsäädännölle. Välttämätöntä on myös seuranta ja arviointi sekä yhteydenpito kansallisiin hallintojärjestelmiin, joiden tehtävänä täytäntöönpano on. Sosiaalipolitiikkaan liittyvää yhteisön lainsäädäntöä koskeva koulutus on jatkossa yhä tärkeämpää. ja työntekijöitään haluavat motivoida tiedottaminen ja heidän kuulemisensa on yleistynyt saada laajalti Työntekijöille Euroopassa. Yritykset heidät sitoutumaan toimintaansa ja tietävät, että tällainen vuoropuhelu on innovaation ja paremman työn organisoinnin lähde. Ne ovatkin yleisesti kehittäneet vapaaehtoisia tiedotus- ja kuulemismekanismeja henkilökuntaansa varten. Euroopan laajuisilla säännöksillä on pyritty täsmentämään niitä ehtoja ja tasoa, jolla työntekijät liitetään yrityksen elämään. Ensimmäiset työlainsäädäntöä koskevat direktiivit annettiin 1970-luvun alussa, ja niillä otettiin käyttöön velvoite tiedottaa työntekijöille ja kuulla heitä merkittävistä tai yritysluovutuksista). Neuvoston 22. syyskuuta 1994 annetulla direktiivillä 94/45/EY vahvistettiin velvoite tiedottaa työntekijöille ja kuulla heitä yli 1000 työntekijän yhteisönlaajuisissa yrityksissä. Uudemman ehdotuksen tarkoituksena on laajentaa tämä velvoite koskemaan kaikkia eurooppalaisia yrityksiä, joissa on yli 50 työntekijää. (joukkoirtisanomisista taloudellisista päätöksistä Yhteisön tasolla noudatetun lähestymistavan tarkoituksena on tehdä kansallisista käytännöistä taas merkityksellisiä kansainvälistymisestä huolimatta (Euroopan laajuista ryhmittymää koskevalla tiedolla täydennetään paikallisesti annettavaa tietoa) ja edistää työntekijöiden ja yritysten tasaveroista kohtelua. Syvällisten ja nopeiden rakennemuutosten aikana, jona eurooppalaisten yritysten on jatkuvasti ollut mukauduttava ja organisoiduttava uudelleen, muutosten sosiaalisten vaikutusten huomioonottaminen on olennaisten tärkeää. tasolla tapahtuva Kansallisella pelisääntöjen kehitys uudelleenmäärittelyyn tasojen ja alojen välillä. Tässä voidaan havaita kaksoisilmiö, joka vaikuttaa työehtosopimusneuvotteluihin: (i) pyrkimys hajautettujen tasojen vapauttamiseen suhteessa keskitetyllä tasolla neuvoteltuihin standardeihin tai suuntaviivoihin ja (ii) pyrkimys neuvotteluiden sisällön laajentamiseen. sisäisten johtaa Nämä pyrkimykset eivät ole tähän mennessä selventäneet Euroopan tason asemaa. Samoista aiheista käytävien neuvottelujen päällekkäisyys – Euroopan tasoa tulkitaan kansallisella tasolla ja sen jälkeen toiminta konkretisoituu alakohtaisella ja yritysten tasolla – johtaa siihen, että hyvinkin yleiset suuntaviivat vahvistetaan ylimmällä tasolla. Tällöin on keskeistä pyrkiä tutkimaan sitä, miten eri tasot voivat täydentää toisiaan. Tietyissä viimeaikaisissa kehitysaskeleissa – olivatpa kyseessä sitten hajautetut aloitteet tai työmarkkinaosapuolten Euroopan tasoisten järjestöjen aloitteet – näkyy pyrkimys koordinoida työehtosopimusneuvottelut Euroopan tasolla. Näin on toimintaa koskevat erityisesti palkkakysymyksissä raja-alueilla. Yleisemmin on nähtävissä, että aiheita ja toimintatapoja levitetään laajemmin ja unioniin kuuluminen otetaan näkyvämmin työntekijäjärjestöjen asioissa, jotka 9 huomioon kansallisissa keskusteluissa tai keskusteluissa. työmarkkinaosapuolten hajautetuissa Vuoropuhelun puitteita sääntelevistä käytännöistä, työehtosopimusneuvotteluiden tuloksista, yhteisen toiminnan edellytyksistä ja konfliktien ratkaisutavoista päätetään kuitenkin edelleen kansallisella tasolla. Euroopan tasoista lainsäädäntöä ei voida soveltaa asioihin, jotka kuuluvat vahvasti kansallisiin perinteisiin. Työllisyyttä koskevat yhteiskuntasopimukset 1990-luvulla allekirjoitettiin työllisyyttä koskevia kolmikantasopimuksia useissa jäsenvaltioissa. Kolmikantaneuvottelujen merkityksen kasvu aiheissa, jotka liittyvät työllisyyden edistämiseen, inflaation hallintaan ja sosiaalisten suojelun järjestelmien uudistamiseen, merkitsee uutta vaihetta Euroopan tason työmarkkinasuhteissa. Yhteiskuntasopimusten kautta työmarkkinaosapuolet ovat saaneet kutsun osallistua toimintaan aloilla, jotka perinteisesti on varattu julkiselle vallalle: työllisyyspolitiikka ja talouspolitiikan suuntaviivat. Vastineeksi ne ovat suostuneet neuvottelemaan itsenäisen sopimuksenteko-oikeutensa ulkopuolella suuntaviivoista, jotka koskevat palkkakehitystä tai mukautumista työmarkkinoiden toimintaan. Tavoitteita, joihin jäsenvaltiot ovat sitoutuneet talous- ja rahaliittoon osallistumisensa myötä, ei selvästikään olisi voitu saavuttaa ilman yhteistyökumppanuutta ja työmarkkinaosapuolten panosta niiden omalla toimialueella. ovat useissa jotka on Viime vuosina tällaista yhteistyökumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa on suosittu sukupolven" jäsenvaltioissa, oleviin sopimusneuvotteluita. Tavoitteena muutoksiin tai jopa hallita niitä. Tällaisia muutoksia ovat esimerkiksi markkinoiden globalisoituminen, voimistuminen, tietoyhteiskunnan merkityksen kasvaminen, tuotanto-, kulutus- ja elintapojen pysyvä muuttuminen, väestön vanheneminen ja siitä johtuvat eri sukupolvien väliset uudet ratkaisut, työajan joustavuuden kehittyminen sekä kysymys oikeuksien jatkuvuudesta ammattiuralla, johon liittyy keskeytyksiä ja uudelleen suuntautumista. käyneet valmistautua kilpailukyvyn vaatimusten käynnissä kilpailun "toisen ollut ja Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on tässä tilanteessa tullut jälleen merkittäväksi. Se edustaa keskeistä toimintatapaa, jossa työntekijöiden edustajat osallistuvat itseään koskeviin päätöksiin, ja siitä on tullut foorumi, jossa voidaan tuoda esiin koko yhteiskuntaan vaikuttavia laajempia odotuksia. Kun jäsenvaltioiden tasolla on ryhdytty hyväksymään yhteiskuntasopimuksia, se on saanut aikaan rinnakkaisen lähestymistavan yhteisön tasolla. Työllisyyttä koskevalla joka luonnosteltiin Kölnissä pidetyssä Eurooppa- eurooppalaisella sopimuksella, neuvoston kokouksessa, pyrittiin tuottamaan Euroopan tasolla sellaista äärimmäisen positiivista dynamiikkaa, jota useissa jäsenvaltioissa on esiintynyt. Jotta Euroopan tasoinen yhteistyökumppanuus onnistuisi, kaikkien ja etenkin työmarkkinaosapuolten on sitouduttava siihen tiukasti. Siinä tulee esiin – muiden tässä tason näkökohtien työmarkkinasuhteiden kehittyminen. korostettujen Euroopan raportissa lisäksi – 10


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0730/00 esittäjä(t): Massimo Carraro (PSE) komissiolle. Toimet lintuinfluenssan vuoksi vaikeuksiin joutuneiden kanankasvattajien tukemiseksi.

eurovoc_concepts:
Emilia-Romagna
Friuli-Venezia Giulia
Italy
Lombardy
Sardinia
Veneto
animal plague
common agricultural policy
market support
poultry
slaughter of animals

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/99 Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: Miten pitk(cid:228)lle komissio on edennyt kyseisen tapauksen k(cid:228)sittelyss(cid:228) ja mihin toimiin se voi ryhty(cid:228)? Mit(cid:228) seuraamuksia komissio voi langettaa, jos Ruotsi soveltaa tulevaisuudessakin puutteellisesti ymp(cid:228)rist(cid:246)- vaikutusten arviointeja koskevia direktiivej(cid:228) 85/337/ETY ja 97/11/ETY? (1) EYVL L 175, 5. 7. 1985, s. 40. (2) EYVL L 73, 14. 3. 1997, s. 5. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 2000) T(cid:228)m(cid:228)n valituksen osalta komissio suorittaa tutkimuksia voidakseen arvioida, onko asiaan kuuluvaa yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) noudatettu. Tutkimus koskee suoritettuun ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioin- tiin ja yleis(cid:246)lle annettuihin tietoihin liittyvi(cid:228) v(cid:228)itteit(cid:228). Koska asiasta tarvitaan lis(cid:228)tietoja, komissio pyyt(cid:228)nyt Ruotsin viranomaisia esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n asiasta huomautuksensa. Komissiolla ei ole valtuuksia vaatia korvauksia j(cid:228)senvaltioilta tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 97/11/EY, rikkomisesta. Komissio ei halua arvioida etuk(cid:228)teen kyseess(cid:228) olevaa asiaa, mutta komissiolla on mahdollisuus k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) rikkomisesta johtuva menettely j(cid:228)senvaltiota jos j(cid:228)senvaltio ei ole noudattanut yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) (1). Jos j(cid:228)senvaltio ei ole toteuttanut vastaan, tarvittavia toimenpiteit(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tuomion noudattamiseksi, komissio antaa, varattuaan ensin tuolle valtiolle tilaisuuden esitt(cid:228)(cid:228) huomautuksensa, jossa t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n, milt(cid:228) osin asianomainen j(cid:228)senvaltio ei ole noudattanut yhteis(cid:246)n tuomioistuimen tuomiota. Mik(cid:228)li j(cid:228)senvaltio ei toteuta tuomioistuimen tuomion t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n panemiseksi tarvittavia toimenpiteit(cid:228) komission asettamassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa, komissio voi saattaa asian uudelleen tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. joka asianomaisen Komissio yksil(cid:246)i samalla sen kiinte(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen hyvityksen tai uhkasakon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n, j(cid:228)senvaltion tulisi suorittaa. Jos tuomioistuin toteaa, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio ei ole noudattanut sen tuomiota, se voi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) j(cid:228)senvaltion suorittaman kiinte(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen hyvityksen tai uhkasakon (2). lausunnon perusteluineen, (1) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 226 artikla (entinen 169 artikla). (2) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 228 artikla (entinen 171 artikla). (2001/C 26 E/119) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0730/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Massimo Carraro (PSE) komissiolle (6. maaliskuuta 2000) Aihe: Toimet lintuinfluenssan vuoksi vaikeuksiin joutuneiden kanankasvattajien tukemiseksi Joulukuussa 1999 siipikarjatilat er(cid:228)ill(cid:228) Italian alueilla, muun muassa Lombardiassa, Friulissa, Sardiniassa, Emilia Romagnassa ja erityisesti Venetossa, joutuivat lintuinfluenssan kouriin. Italian lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ja yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti yhteis(cid:246)n vertailukeskuksen ilmoitukseen, jonka mukaan virus on erityisen tarttuva, reagoitiin v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti ryhtym(cid:228)ll(cid:228) toimiin epidemian levi(cid:228)misen est(cid:228)miseksi ja sen kitkemiseksi. Tartunnan saaneiden tilojen kaikki el(cid:228)imet teurastettiin ja suojelu- ja tarkkailualueita erotettiin. On arvioitu, ett(cid:228) lintuinfluenssa on aiheuttanut yli 5 miljoonan kanan ja munivan kanan kuoleman, mill(cid:228) on huomattavia sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia. Vahinkoja ei ole aiheutunut vain tartunnan saaneille tiloille, joilla jokainen kuollut lintu on merkinnyt menetettyj(cid:228) tuloja. Itse asiassa koko siipikarja-ala on joutunut vaikeuksiin, koska ulkomaanvienti on vaikeutunut. C 26 E/100 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 Italian maa- ja mets(cid:228)talouspolitiikasta vastaava ministeri selvitti 24. tammikuuta 2000 pidetyss(cid:228) maata- joihin siipikarjatilat ovat influenssaepidemian lousministerien kokouksessa kollegoilleen niit(cid:228) vaikeuksia, vuoksi joilla epidemian aiheuttamat v(cid:228)lilliset vahingot voitaisiin korvata tuottajille. joutuneet. Kyseisess(cid:228) kokouksessa tutkittiin my(cid:246)s er(cid:228)it(cid:228) toimia, Italian maatalousministeri Castro pyysikin komission j(cid:228)sent(cid:228) Fischleri(cid:228) k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n menettelyt Italian markkinoiden tukemiseen tarkoitettujen toimien hyv(cid:228)ksymiseksi asetuksessa 2777/75 (1) olevan 14 artiklan mukaisesti. Voiko komissio kertoa, mik(cid:228) on menettelyn t(cid:228)m(cid:228)nhetkinen tila, mit(cid:228) toimia aiotaan hyv(cid:228)ksy(cid:228) vakaviin vaikeuksiin joutuneiden tuottajien tukemiseksi ja, ottaen huomioon vaikeuksiin joutuneen siipikarja-alan tukemisen kiireellisyyden, milloin kyseisi(cid:228) toimia on viimeist(cid:228)(cid:228)n tarkoitus soveltaa? (1) EYVL L 282, 1. 11. 1975, s. 77. Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. huhtikuuta 2000) Komissio seuraa tarkoin Italian lintuinfluenssan kehittymist(cid:228). Vuoden 1999 joulukuun puolenv(cid:228)lin ja ja 3. maaliskuuta 2000 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana epidemia on aiheuttanut 15 miljoonan linnun menehtymisen, Pohjois-Italian alueilla, joilla epidemia on laajimmin levinnytt(cid:228), noudatetaan nyt tartunnan saaneiden siipikarjojen t(cid:228)ydellisen teurastamisen periaatetta. Yhteis(cid:246)n el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti toteutettujen toimien lis(cid:228)ksi komissio k(cid:228)ynnisti markkinoi- den tukemiseen tarkoitettuihin poikkeustoimiin liittyv(cid:228)n toimien taloutta koskevan arvioinnin, joka perus- tetaan Italian maatalousministeri(cid:246)n komissiolle toimittamiin yksityiskohtaisiin tietoihin. Arviointi on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n, koska siipikarjanliha-alan yhteisest(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestelyst(cid:228) annetun asetuksen (ETY) N:o 2771/75 14 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) poikkeustoimet (cid:148)voidaan toteuttaa ainoastaan niin laajoina ja niin pitk(cid:228)ksi aikaa kuin en ehdottomasti tarpeen kyseisten markkinoiden tukemiseksi(cid:148). Pyydettyj(cid:228) yksityiskohtaisia tietoja ei oltu toimitettu 9. maaliskuuta 2000 menness(cid:228). Koska arviointime- nettelyss(cid:228) on otettava huomioon edell(cid:228) mainittu siipikarjojen t(cid:228)ydellisen teurastamisen periaate, menettely(cid:228) ei ole voitu k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) mainittuun p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n menness(cid:228). (2001/C 26 E/120) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0737/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Watson (ELDR) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Postitusavustusten poistaminen kristillisilt(cid:228) julkaisuilta Etel(cid:228)-Intiassa T(cid:228)m(cid:228)n vuoden tammikuun kahden ensimm(cid:228)isen viikon aikana yli sadalta Etel(cid:228)-Intiassa ilmestyv(cid:228)lt(cid:228) kristilliselt(cid:228) julkaisulta poistettiin niiden postitukseen saamat avustukset. Perusteena oli, ett(cid:228) n(cid:228)iden julkaisujen v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228) informaatio ei koske poliittisia tai ajankohtaisia asioita ja ne eiv(cid:228)t t(cid:228)ten sis(cid:228)ll(cid:228) uutisia. Toimenpiteen seurauksena monet kyseiset julkaisut voivat nyt pysyv(cid:228)sti joutua lopettamaan toimintansa, vaikka osa on ilman kyseisenlaisia ongelmia ilmestynyt jo 30 vuoden ajan. Intiassa vallitsee t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) vihamielinen ilmapiiri kristillisi(cid:228) yhteis(cid:246)j(cid:228) kohtaan ja siell(cid:228) on tehty suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) lakialoitteita, joiden tavoitteena on kirist(cid:228)(cid:228) n(cid:228)iden yhteis(cid:246)jen uskonnonharjoittamisen ja todistus- toiminnan valvontaa. T(cid:228)ten on riitt(cid:228)v(cid:228)sti perusteita uskoa, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) viimeisin toimenpide voi olla tietoinen yritys rajoittaa kyseisten yhteis(cid:246)jen ilmaisuvapautta. Aikooko komissio selvitt(cid:228)(cid:228), onko avustukset poistamalla harjoitettu uskonnollista syrjint(cid:228)(cid:228), syrjint(cid:228)(cid:228) todetaan, ottaako komissio asian esille Intian hallituksen kanssa? ja mik(cid:228)li


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0734/00 från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen. Anläggning av parkeringsgarage under Piazza Lorenzini i Rom.

eurovoc_concepts:
Italy
environmental impact
impact study
local government
parking area

text: C 330 E/212 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/246) SKRIFTLIG FR¯GA P-0732/00 fr(cid:229)n Francesco Turchi (UEN) till kommissionen (6 mars 2000) ˜mne: Objektivitet i informationen fr(cid:229)n statliga TV- och radios(cid:228)ndare Den information om de politiska partiernas verksamhet som ges i TV- och radios(cid:228)ndningar fr(cid:229)n RAI (Radio Televisione Italiana) och i synnerhet i dess nyhetss(cid:228)ndningar TG1 (Telegiornale della prima rete), f(cid:246)ljer inte reglerna om likv(cid:228)rdighet utan privilegierar bara vissa partier. Kan kommissionen meddela om detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med de kriterier som den fastst(cid:228)llt i lagar om informationsspridning inom multimedie- sektorn? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 mars 2000) I kommissionens lagstiftning om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r tj(cid:228)nster, och s(cid:228)rskilt i best(cid:228)mmelserna i r(cid:229)dets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa best(cid:228)mmelser som fastst(cid:228)llts i medlems- staternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om utf(cid:246)randet av s(cid:228)ndningsverksamhet f(cid:246)r television (1), (cid:228)ndrad genom Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 (2), ber(cid:246)rs inte fr(cid:229)gan om objektivitet och opartiskhet i den politiska informationen i TV-s(cid:228)ndningar. (1) EGT L 298, 17. 10. 1989. (2) EGT L 202, 30. 7. 1997. (2000/C 330 E/247) SKRIFTLIG FR¯GA P-0734/00 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen (6 mars 2000) ˜mne: Anl(cid:228)ggning av parkeringsgarage under Piazza Lorenzini i Rom De kommunala myndigheterna i Rom har utf(cid:228)rdat byggnadstillst(cid:229)nd f(cid:246)r anl(cid:228)ggning av 80 parkeringsplatser under Piazza A. Lorenzini i stadens hamnomr(cid:229)de, d(cid:228)r ett bostadshus nyligen har rasat samman. Marken i hela detta omr(cid:229)de best(cid:229)r av grottor och g(cid:229)ngar av tuff, och (cid:228)r under alla omst(cid:228)ndigheter mycket instabil. Trots det ras som (cid:228)gt rum f(cid:246)refaller inte n(cid:229)gon l(cid:228)mplig analys och hydrogeologisk unders(cid:246)kning av skiktet under markytan ha genomf(cid:246)rts. Det f(cid:246)refaller heller inte vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att i detta omr(cid:229)de anl(cid:228)gga parkeringsplatser, d(cid:229) s(cid:229)dana redan finns i tillr(cid:228)ckligt antal. Anl(cid:228)ggningsarbetena kommer dessutom att medf(cid:246)ra att ett antal flera decennier gamla h(cid:246)gstammiga tr(cid:228)d kommer att f(cid:228)llas i ett av kvarterets f(cid:229) gr(cid:246)nomr(cid:229)den. Samtliga dessa sk(cid:228)l har f(cid:246)ranlett inv(cid:229)narna att kraftigt mots(cid:228)tta sig att arbetena genomf(cid:246)rs, bland annat har de spontant bildat olika kommittØer. Roms kommun har heller inte beg(cid:228)rt att XV Circoscrizione, som (cid:228)r beh(cid:246)rigt f(cid:246)r det omr(cid:229)det, skall g(cid:246)ra en f(cid:246)rhandsbed(cid:246)mning av projektet. Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Anser kommissionen att det f(cid:246)r ovann(cid:228)mnda arbeten (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att genomf(cid:246)ra en milj(cid:246)kon- i dess senare (cid:228)ndrade sekvensbeskrivning i enlighet med f(cid:246)reskrifterna i direktiv 85/337/EEG (1) lydelse? 2. Anser kommissionen att det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att ingripa hos beh(cid:246)riga nationella myndigheter f(cid:246)r att kontrollera om det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att genomf(cid:246)ra arbetena, (cid:228)ven med h(cid:228)nsyn till de boendes motst(cid:229)nd? (1) EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40; svensk specialutg(cid:229)va, omr(cid:229)de 15, volym 6, s. 226. 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/213 Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Margot Wallstr(cid:246)m (14 mars 2000) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till sitt svar p(cid:229) hennes skriftliga fr(cid:229)ga E-0243/00 (1). (1) Se sida 108. (2000/C 330 E/248) SKRIFTLIG FR¯GA E-0764/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (13 mars 2000) ˜mne: Rapport fr(cid:229)n European Round Table of Industrialists om lagstadgade pensioner En arbetsgrupp fr(cid:229)n European Round Table of Industrialists med Carlo De Denedetti som ordf(cid:246)rande har nyligen till kommissionens ordf(cid:246)rande Romano Prodi (cid:246)verl(cid:228)mnat sina slutsatser om finansieringen av lagstadgade pensioner inom Europeiska unionen. Enligt arbetsgruppens medlemmar (cid:228)r de lagstadgade pensionerna en bromskloss f(cid:246)r den ekonomiska tillv(cid:228)xten i Europa. Medlemmarna talar f(cid:246)r systemet med privata pensioner som ett alternativ. Jag skulle g(cid:228)rna vilja f(cid:229) kommissionens svar p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Vilka (cid:228)r f(cid:246)rfattarna till rapporten fr(cid:229)n European Round Table of Industrialists om lagstadgade pensioner i Europeiska unionens femton medlemsstater? 2. Vilka sitter med i European Round Table of Industrialists? 3. Vilka slutsatser har European Round Table of Industrialists kommit fram till n(cid:228)r det g(cid:228)ller finansier- ingen av de lagstadgade pensionerna i Europeiska unionens femton medlemsstater (ordagrant citat, tack)? 4. Inst(cid:228)mmer kommissionen i de slutsatser som gjorts i rapporten fr(cid:229)n European Round Table of Industrialists om finansieringen av de lagstadgade pensionerna i Europeiska unionens femton medlemsstater? a) Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: anser kommissionen att de nuvarande de lagstadgade pensionerna i Europeiska unionens femton medlemsstater helt eller delvis b(cid:246)r ers(cid:228)ttas med privata pensioner? b) Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: f(cid:246)respr(cid:229)kar kommissionen att de lagstadgade pensionerna b(cid:246)r beh(cid:229)llas i den form de nu har i Europeiska unionens femton medlemsstater? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 april 2000) 1. och 2. p(cid:229) fr(cid:229)gorna m(cid:229)ste ledamoten d(cid:228)rf(cid:246)r v(cid:228)nda sig direkt till European round table of industrialists. Kommissionen ansvarar inte f(cid:246)r den rapport som parlamentsledamoten n(cid:228)mner. F(cid:246)r att f(cid:229) svar 3. Rapporten finns tillg(cid:228)nglig p(cid:229) webbplatsen (www. ert. be). 4. Det (cid:228)r medlemsstaterna som ansvarar f(cid:246)r hur pensionssystemen utformas och f(cid:246)r deras struktur. Kommissionen har meddelat sina synpunkter p(cid:229) utformningen av pensionerna och p(cid:229) reformen av pensionssystemen i sitt meddelande (cid:148)Mot ett Europa f(cid:246)r alla (cid:229)ldrar(cid:148) av den 21 maj 1999 (1). I meddelandet understr(cid:246)ks att det effektivaste s(cid:228)ttet att motverka det hot som en (cid:229)ldrande befolkning inneb(cid:228)r f(cid:246)r pensionssystemens h(cid:229)llbarhet (cid:228)r att v(cid:228)nda den trend som g(cid:229)r mot f(cid:246)rtidspensionering och att h(cid:246)ja syssels(cid:228)ttningsgraden bland alla i aktiv (cid:229)lder. Det (cid:228)r viktigt att f(cid:246)r(cid:228)ndringarna g(cid:246)r det m(cid:246)jligt och motiverande f(cid:246)r arbetstagare att arbeta l(cid:228)ngre och att v(cid:228)lja ett senare och mer gradvist uttr(cid:228)de fr(cid:229)n arbetsmarknaden, f(cid:246)r detta kommer att ge l(cid:228)gre pensionskostnader och extra int(cid:228)kter samt bidra till tillv(cid:228)xten p(cid:229) ett mer produktivt s(cid:228)tt. Det (cid:228)r viktigare att pensionssystemen (cid:228)r syssels(cid:228)ttningsfr(cid:228)mjande (cid:228)n om de (cid:228)r fonderingsssystem eller f(cid:246)rdelningssystem


title: Reglamento (CE) n° 495/2000 de la Comisión, de 6 de marzo de 2000, relativo a la expedición de certificados de importación para los ajos originarios de China

eurovoc_concepts:
China
bulb vegetable
import licence
originating product
quantitative restriction

formats: pdf print

text: 7. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 60/15 REGLAMENTO (CE) No 495/2000 DE LA COMISIÓN de 6 de marzo de 2000 relativo a la expedición de certificados de importación para los ajos originarios de China LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (3) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2200/96 del Consejo, de 28 de octubre de 1996, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de las frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1257/1999 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1040/1999 de la Comisión, de 20 de mayo de 1999, relativo a una medida de salvaguardia aplicable a las importaciones de ajos originarios de China (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 51/2000 (4), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 1, Considerando lo siguiente: (1) (2) En aplicación del Reglamento (CEE) no 1859/93 de la Comisión (5), modificado por el Reglamento (CE) no 1662/94 (6), el despacho a libre práctica en la Comu- nidad de ajos importados de terceros países queda supe- ditado a la presentación de un certificado de importa- ción. El apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 1040/1999 limita, en el caso de los ajos originarios de China y de las solicitudes presentadas entre el 1 de junio de 1999 y el 31 de mayo de 2000, la expedición de certificados de importación a una cantidad mensual máxima. Teniendo en cuenta los criterios establecidos en el apar- tado 2 del artículo 1 de dicho Reglamento y los certifi- cados de importación ya expedidos, las cantidades solici- tadas el 1 de marzo de 2000 sobrepasan la cantidad máxima mencionada en el anexo del citado Reglamento para el mes de marzo de 2000. En consecuencia, conviene determinar en qué medida pueden expedirse certificados de importación para responder a estas solici- tudes. Por tanto, procede denegar la expedición de certi- ficados para las solicitudes presentadas después del 1 de marzo y antes del 3 de abril de 2000. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los certificados de importación de ajos del código NC 0703 20 00 originarios de China solicitados el 1 de marzo de 2000 en virtud del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1859/93 se expedirán hasta un total del 0,62305 % de la cantidad solicitada, teniendo en cuenta las informaciones recibidas por la Comisión el 6 de marzo de 2000. Quedan denegadas las solicitudes de certificados de importa- ción de los citados productos presentadas después del 1 de marzo y antes del 3 de abril de 2000. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 7 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 6 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 297 de 21. 11. 1996, p. 1. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 80. (3) DO L 127 de 21. 5. 1999, p. 10. (4) DO L 6 de 11. 1. 2000, p. 18. (5) DO L 170 de 13. 7. 1993, p. 10. (6) DO L 176 de 9. 7. 1994, p. 1


title: PERGUNTA ESCRITA P-0732/00 apresentada por Francesco Turchi (UEN) à Comissão. Objectividade das informações divulgadas por cadeias públicas de televisão.

eurovoc_concepts:
EU law
Italy
audiovisual communications policy
dissemination of information
political discrimination
political parties
television

text: C 330 E/212 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/246) PERGUNTA ESCRITA P-0732/00 apresentada por Francesco Turchi (UEN) (cid:224) Comissªo (6 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Objectividade das informa(cid:231)ıes divulgadas por cadeias pœblicas de televisªo Pergunta-se (cid:224) Comissªo se as informa(cid:231)ıes divulgadas pela RAI (Radio Televisione Italiana) e principalmente no telejornal do primeiro canal (TG1) estªo em conformidade com os critØrios adoptados pela Comissªo Europeia com base nas disposi(cid:231)ıes relativas (cid:224) comunica(cid:231)ªo e (cid:224) divulga(cid:231)ªo de informa(cid:231)ıes no sector dos multimØdia, atendendo ao facto de nªo serem respeitadas as regras de paridade no que diz respeito (cid:224) divulga(cid:231)ªo de not(cid:237)cias referentes (cid:224)s actividades dos partidos pol(cid:237)ticos, jÆ que apenas alguns dentre os mesmos sªo objecto de um tratamento privilegiado? Resposta dada por Viviane Reding em nome da Comissªo (31 de Mar(cid:231)o de 2000) A legisla(cid:231)ªo comunitÆria em matØria de livre circula(cid:231)ªo de servi(cid:231)os e, em particular, as disposi(cid:231)ıes da Directiva do Conselho de 3 de Outubro de 1989 relativa (cid:224) coordena(cid:231)ªo de certas disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros relativas ao exerc(cid:237)cio de actividades de radiodifusªo televisiva (1) com a redac(cid:231)ªo que lhe foi dada pela Directiva 97/36/CE do Parlamento e do Conselho de 30 de Junho de 1997 (2) nªo incide sobre a questªo da objectividade e imparcialidade das informa(cid:231)ıes pol(cid:237)ticas difundidas pelas cadeias de televisªo (1) (2) JO L 298 de 17. 10. 1989. JO L 202 de 30. 7. 1997. (2000/C 330 E/247) PERGUNTA ESCRITA P-0734/00 apresentada por Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) Comissªo (6 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Constru(cid:231)ªo de um parque de estacionamento subterr(cid:226)neo na pra(cid:231)a Lorenzini em Roma No quarteirªo «Portuense» da Comuna de Roma, onde recentemente desabou um palacete, a administra(cid:231)ªo comunal autorizou a constru(cid:231)ªo na pra(cid:231)a A. Lorenzini de um parque de estacionamento subterr(cid:226)neo com 80 lugares. O subsolo de toda a zona Ø composto por cavernas e galerias de tufo, e consequentemente instÆvel, mas apesar do desabamento ocorrido nªo foi feita uma anÆlise adequada nem uma inspec(cid:231)ªo hidrogeol(cid:243)gica do subsolo. Para alØm disso, nªo resulta necessÆrio criar nessa zona lugares para autom(cid:243)veis, uma vez que sªo jÆ em nœmero suficiente. Para alØm disso, as obras implicariam o abate de algumas Ærvores de grande porte com algumas dezenas de anos num dos poucos espa(cid:231)os verdes do quarteirªo. Todas estas razıes levaram os cidadªos a opor-se decididamente a essa constru(cid:231)ªo, inclusivamente atravØs da constitui(cid:231)ªo de vÆrios comitØs espont(cid:226)neos. A Comuna de Roma, no entanto, nªo solicitou qualquer avalia(cid:231)ªo prØvia do projecto (cid:224) XV Circunscri(cid:231)ªo, competente para essa zona. Tendo isto em conta poderÆ a Comissªo informar: 1. Se nªo considera que a obra citada se inclui nas obras para as quais Ø obrigat(cid:243)ria a realiza(cid:231)ªo da avalia(cid:231)ªo de impacto ambiental, de acordo com os termos da Directiva 85/337/CEE (1) e sucessivas modifica(cid:231)ıes; 2. Nªo considera necessÆrio intervir junto das autoridades nacionais competentes para verificar a necessidade da realiza(cid:231)ªo da obra, tendo em conta a oposi(cid:231)ªo dos cidadªos a(cid:237) residentes? (1) JO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0733/00 van Umberto Bossi (TDI) aan de Commissie. Decreet van de Italiaanse regering betreffende de zuivelsector.

eurovoc_concepts:
Italy
agricultural quota
milk
milk product
national implementing measure

text: C 374 E/144 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 Elk geneesmiddel moet, ongeacht de oorsprong, aan specifieke voorschriften voldoen, voordat het in de Europese Gemeenschap in de handel mag worden gebracht of mag worden toegediend. Overeenkomstig de beginselen van Richtlijn 81/851/EEG, artikel 4, mag een geneesmiddel voor diergeneeskundig gebruik in een lidstaat slechts in de handel worden gebracht als daartoe van tevoren door de bevoegde instantie van deze lidstaat een vergunning is afgegeven. Ofschoon Richtlijn 92/74/EEG voorziet in een vereenvoudigde registratieprocedure voor homeopathische geneesmiddelen voor veterinair gebruik, wordt in artikel 7 van deze richtlijn expliciet bepaald dat producten die bestemd zijn om te worden toegediend aan dieren waarvan het vlees voor menselijke consumptie bestemd is, van deze vereenvoudigde procedures uitgesloten zijn. Zowel fytotherapeutische als homeopathische geneesmiddelen voor diergeneeskundig gebruik voor dieren die voedsel produceren moeten toegestaan zijn overeenkomstig Richtlijn 81/851/EEG, met inbegrip van de bepalingen betreffende het bewijs van het therapeutisch effect. Bovengenoemde voorschriften zijn van toepassing op eenieder die geneesmiddelen voor diergeneeskundig gebruik in de handel brengt en aan dieren toedient. De Raad blijft waakzaam en zal met name eventuele nieuwe voorstellen die de Commissie hem voorlegt, bestuderen. (2000/C 374 E/170) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0733/00 van Umberto Bossi (TDI) aan de Commissie (6 maart 2000) Betreft: Decreet van de Italiaanse regering betreffende de zuivelsector De Italiaanse regering heeft een decreet uitgevaardigd ter (cid:132)voorlopige regeling van de sector melk en zuivelproducten(cid:148). Artikel 5 van dit decreet nr. 8 van 4. 2. 2000 bepaalt (cid:132)ingeval de extra heffing door de koper niet is betaald, gaan de autonome gebieden en provincies over tot gedwongen inning, eventueel ten laste van de producent, die evenwel het recht heeft verhaal te zoeken op de insolvente of in gebreke blijvende koper(cid:148). Deze bepaling is op zich al verbijsterend, ze is onbegrijpelijk met betrekking tot de koper van melk in de zin van verordening (EEG) nr. 3950/92 (1) en ze strookt in genen dele met de inhoud en de overwegingen van deze verordening. Kan de Commissie antwoord geven op de volgende vragen: 1. Hoe staat de Commissie tegenover de regelgeving die in Italiº geldt dankzij het bovengenoemde decreet? 2. Staat de figuur van de koper na het decreet nog steeds als enige centraal bij het beheer en de inning van de heffing in Italiº? 3. Vormt dit Italiaanse decreet geen gevaarlijk precedent voor de afwikkeling van deze communautaire regeling? 4. Zou de producent niet moeten weigeren om de heffing te betalen teneinde zichzelf en zijn bedrijf te beschermen tegen het voorspelbare risico van een gedwongen dubbele heffing? 5. Wordt het door dit Italiaanse decreet voor weinig scrupuleuze kopers niet verleidelijk om straffeloos af te zien van betaling van de heffing en voor langere tijd beslag te leggen op de liquiditeiten van de producent, totdat de eeuwigdurende Italiaanse procesgang eindelijk is afgerond? (1) PB L 405 van 31. 12. 1992, blz. 1. 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/145 Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (30 maart 2000) De Commissie heeft enkele dagen geleden het door het geachte parlementslid genoemde decreet van 4 februari 2000 ontvangen. De tekst wordt momenteel vertaald en bestudeerd in de betrokken diensten. Zodra dit onderzoek voltooid is, kan de Commissie antwoord geven op de vragen van het geachte parlementslid. (2000/C 374 E/171) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0740/00 van Karla Peijs (PPE-DE) aan de Commissie (6 maart 2000) Betreft: De zaak Havana Club/WTO, Bacardi-Martini versus Pernod Ricard Kan de Commissie meedelen waarom zij zo sterk aandringt op een WTO-panelprocedure overeen- 1. komstig artikel 133 betreffende de legitimiteit van sectie 211 (b) van de (cid:132)Omnibus Appropriations Act(cid:148) van 1998 in het kader van de TRIPS-overeenkomst, nu verschillende lidstaten hun twijfel hebben uitgesproken over de noodzaak van een dergelijke panelprocedure? Is de bereidheid van de Commissie om een particulier conflict van een commercieel bedrijf te steunen 2. niet in strijd met het nieuwe beleid van de Commissie om belangenverstrengeling in het kader van haar besluitvormingsproces te voorkomen? Kan de Commissie meedelen waarom het geschil tussen twee commerciºle bedrijven de zware 3. juridische procedure van het WTO-panel rechtvaardigt? Is de Commissie van mening dat het verzoek om een WTO-panel in deze zaak een kwestie van goede 4. timing is gezien de delicate handelsbetrekkingen met de VS op dit moment? Kan de Commissie bevestigen dat in deze specifieke zaak alle mogelijkheden zijn benut om tot een 5. minnelijke schikking te komen? Antwoord van de heer Lamy namens de Commissie (24 maart 2000) Sectie 211 van de (cid:132)Omnibus Appropriations Act(cid:148) van de Verenigde Staten van 1998 werd in oktober 1. 1998 goedgekeurd. De Commissie kwam na een gedetailleerde analyse van sectie 211 tot de conclusie dat sectie 211 inbreuk maakt op een aantal bepalingen van de Overeenkomst inzake de handelsaspecten van de intellectuele eigendom van de Wereldhandelsorganisatie (TRIPS), met name de bepalingen van die Overeenkomst inzake nationale behandeling, handelsmerken en handhaving. Alle lidstaten waren het met deze analyse eens. De Gemeenschap en haar lidstaten hebben de Verenigde Staten herhaaldelijk gewezen op de onverenig- baarheid van sectie 211 met de TRIPS-Overeenkomst van de WTO en dit onderwerp met name ter sprake gebracht op de laatste drie EU-VS topbijeenkomsten evenals in het kader van de TRIPS-Raad van de WTO, ten einde ter zake tot een vergelijk te komen. De Amerikaanse overheid is echter elke ernstige bespreking van het probleem stelselmatig blijven uit de weg gaan. De Gemeenschap en haar lidstaten hebben in juli 1999 verzocht om consultaties in het kader van het WTO-memorandum inzake geschillenbeslechting. Twee consultatieronden hebben plaatsgehad in september en december 1999, maar de Verenigde Staten bleven bij het standpunt dat section 211 verenigbaar is met de internationale verbintenissen van de VS. De Commissie heeft de resultaten van de WTO-consultaties evenals de op het spel staande economische en politieke belangen beoordeeld, en geconcludeerd dat het wenselijk was te verzoeken om de samenstelling van een WTO-panel in verband met deze kwestie, ten einde te bewerkstelligen dat de Verenigde Staten de TRIPS-Overeenkomst van de WTO correct toepast. De Commissie heeft met het oog daarop, in overeen- stemming met de bestaande regels, het advies van de lidstaten ingewonnen


title: Regulamento (CE) n.° 498/2000 da Comissão, de 6 de Março de 2000, que suspende o direito aduaneiro preferencial e restabelece o direito da pauta aduaneira comum na importação de cravos multifloros (spray) originários de Israel

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
tariff preference

text: L 60/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 7. 3. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 498/2000 DA COMISSÃO de 6 de Março de 2000 que suspende o direito aduaneiro preferencial e restabelece o direito da pauta aduaneira comum na importação de cravos multifloros (spray) originários de Israel A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, n. o 2062/97 (7), estabelece as regras de execução do regime em causa. Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, (5) Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 4088/87 do Conselho, de 21 de Dezembro de 1987, que determina as condições de aplicação dos direitos aduaneiros preferenciais na importação de determinados produtos da floricultura originá- rios de Chipre, Israel, Jordânia, Marrocos, bem como da Cisjor- dânia e da Faixa de Gaza (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1300/97 (2), e, nomeadamente, o n. o 2, alínea b), do seu artigo 5. o, Considerando o seguinte: (1) (2) O Regulamento (CEE) n. o 4088/87 determina as condi- ções de aplicação de um direito aduaneiro preferencial destinado às rosas de flor grande, rosas de flor pequena, cravos unifloros (standard) e cravos multifloros (spray), no limite de contingentes pautais abertos anualmente para a importação, na Comunidade, de flores frescas cortadas. O Regulamento (CE) n. o 1981/94 do Conselho (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2530/1999 da Comissão (4), prevê a abertura de um modo de gestão de contingentes pautais comunitários frescos, cortados, originários, para flores e botões, respectivamente, de Chipre, do Egipto, de Israel, de Malta, de Marrocos, da Cisjordânia e da Faixa de Gaza. (3) O Regulamento (CE) n. o 497/2000 da Comissão (5) fixa os preços comunitários na produção e importação de cravos e de rosas, para aplicação do regime em causa. Com base nas constatações efectuadas nos termos do disposto nos Regulamentos (CEE) n. o 4088/87 e (CEE) n. o 700/88, é necessário concluir que as condições previstas no n. o 2 do artigo 2. o do Regulamento (CEE) n. o 4088/87, estão reunidas para uma suspensão do direito aduaneiro preferencial para os cravos multifloros (spray) originários de Israel. Há que reinstaurar o direito da pauta aduaneira comum. (6) O contingente dos produtos em causa refere-se ao período compreendido entre 1 de Janeiro e 31 de Dezembro de 2000. Por conseguinte, a suspensão do direito preferencial e a restauração do direito da pauta aduaneira comum aplicam-se, o mais tardar, até ao termo desse período. (7) No intervalo das reuniões do Comité de Gestão, a Comissão deve adoptar tais medidas, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Para as importações de cravos multifloros (spray) (código NC 0603 10 20) originários de Israel, é suspenso o direito adua- neiro preferencial fixado no Regulamento (CE) n. o 1981/94 e é restabelecido o direito da pauta aduaneira comum. (4) O Regulamento (CEE) n. o 700/88 da Comissão (6), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) Artigo 2. o (1) JO L 382 de 31. 12. 1987, p. 22. (2) JO L 177 de 5. 7. 1997, p. 1. (3) JO L 199 de 2. 8. 1994, p. 1. (4) JO L 306 de 1. 12. 1999, p. 17. (5) Ver página 18 do presente Jornal Oficial. (6) JO L 72 de 18. 3. 1988, p. 16. O presente regulamento entra em vigor em 8 de Março de 2000. (7) JO L 289 de 22. 10. 1999, p. 71. 7. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 60/21 O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 6 de Março de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão


title: L'impegno dell'UE per l'acqua pulita.

eurovoc_concepts:
EU policy
drinking water
environmental protection
public awareness campaign
quality of the environment
sustainable development
water management
water pollution
water treatment


title: Règlement (CE) nº 496/2000 de la Commission, du 6 mars 2000, portant mesures pour l'application de l'article 6, paragraphe 1 bis, du règlement (CEE) nº 822/87 portant organisation commune du marché viti-vinicole

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
market
plantation
utilised agricultural area
viticulture

text: L 60/16 FR Journal officiel des Communautés européennes 7. 3. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 496/2000 DE LA COMMISSION du 6 mars 2000 portant mesures pour l'application de l'article 6, paragraphe 1 bis, du règlement (CEE) no 822/87 portant organisation commune du marché vitivinicole LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (5) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 822/87 du Conseil du 16 mars 1987 portant organisation commune du marché vitivinicole (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1677/1999 (2), et notamment son article 6, paragraphes 1 bis et 4, Il est en conséquence indispensable de déterminer dans ces cas les données relatives au potentiel viticole préala- blement à l'octroi des nouveaux droits afin d'éviter un risque de perturbation du marché. (6) Le comité de gestion des vins n'a pas émis d'avis dans le délai imparti par son président, considérant ce qui suit: A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: (1) (2) (3) (4) Le régime du potentiel de production, prévu par le règle- ment (CE) no 1493/1999 du Conseil du 17 mai 1999 portant organisation commune du marché vitivini- cole (3), implique l'octroi de nouveaux droits de planta- tion à l'intérieur d'une certaine limite. Ce régime entre en vigueur le 1er août 2000. Les besoins pressants en droits supplémentaires dans certaines régions viticoles ont déterminé la modification par le Conseil du règlement (CEE) no 822/87, actuellement en vigueur, afin de permettre aux États membres l'octroi anticipé d'une partie des droits nouvellement créés. Selon l'article 6, paragraphe 1 bis, du règlement (CEE) no 822/87, tel qu'il découle du règlement (CE) no 1677/ 1999, les États membres peuvent octroyer des autorisa- tions de plantations nouvelles à partir du 1er janvier 2000 et jusqu'à la fin de la campagne 1999/2000 en utilisant jusqu'à 20 % des droits de plantation nouvelle- ment créés qui leur sont attribués selon l'article 6, para- graphe 1, du règlement (CE) no 1493/1999. Ces droits peuvent être utilisés uniquement dans le respect des dispositions prévues au titre II, chapitre I, dudit règle- ment. Une gestion efficace du système d'attribution de nouveaux droits de plantation prévus par l'article 6 para- graphe 1 du règlement (CE) no 1493/1999, permettant d'assurer l'équilibre du marché, nécessite la connaissance de la situation exacte du potentiel viticole dans lequel ils vont s'insérer. Le Conseil a reconnu cette nécessité dans le règlement (CE) no 1493/1999 en indiquant que, pour encourager les États membres à réaliser un inventaire, il convient de limiter à ceux parmi eux qui auront dressé cet inventaire, l'accès à la régularisation des superficies plantées illégale- ment, à l'augmentation des droits de plantation, ainsi qu'au soutien en faveur de la restructuration et de la reconversion. (1) JO L 84 du 27. 3. 1987, p. 1. (2) JO L 199 du 30. 7. 1999, p. 8. (3) JO L 179 du 14. 7. 1999, p. 1. Article premier Les États membres ne peuvent octroyer des droits de plantation nouvelle visés à l'article 6, paragraphe 1 bis, du règlement (CEE) no 822/87 que si les données relatives au potentiel viticole visées à l'article 2 du présent règlement sont présentées à la Commission. Les États membres devront baser sur des critères objectifs leur reconnaissance de la circonstance que, du fait de sa qualité, la production d'un v. q. p. r. d. ou d'un vin de table désigné par une indication géographique est largement infé- rieure à la demande. Article 2 1. Les données visées au paragraphe 2 peuvent être ventilées par région. Elles, en outre, peuvent être présentées uniquement pour l'une ou l'autre de celles-ci. 2. Les données à présenter concernent: a) la superficie viticole totale: i) qui doit être ventilée par catégorie de vin dans le cas des superficies plantées avec des variétés classées comme variétés à raisin de cuve, à savoir: v. q. p. r. d. et vin de table y compris la superficie apte à la production de vins désignés par une indication géographique; sera égale- ment indiquée la superficie concernée par chaque variété dépassant 5 % de la superficie totale; les variétés dont la superficie n'atteint pas le pourcentage visé ci-dessus sont indiquées comme «Autres»; ii) qui doit être fournie à part dans le cas des superficies plantées avec des variétés classées comme variétés à raisin de cuve en même temps que variétés destinées à une autre utilisation; pour cette classe de superficie, sera indiquée également la superficie concernée par chaque variété dépassant 5 % de la superficie totale; les variétés dont la superficie n'atteint pas le pourcentage visé ci- dessus sont indiquées comme «Autres»; 7. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 60/17 b) la superficie des droits de plantation en portefeuille ventilée selon: i) les droits de plantation nouvelle: — octroyés aux producteurs par campagne, — utilisés pour la même campagne; ii) les droits de replantation détenus par les producteurs. Les données du paragraphe 2 doivent concerner: — une année de référence historique (à fixer par l'État membre), — l'année 1998 sur la base de données définitives, — l'année 1999 sur la base de données définitives ou provi- soires. Article 3 La communication à la Commission doit faire figurer 3. également la source ou les sources des informations en cause. Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 6 mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission


title: Commission Regulation (EC) No 493/2000 of 6 March 2000 on the supply of vegetable oil as food aid

eurovoc_concepts:
EU production
Eritrea
aid system
award of contract
food aid
vegetable oil

text: 7. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 60/9 COMMISSION REGULATION (EC) No 493/2000 of 6 March 2000 on the supply of vegetable oil as food aid THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1292/96 of 27 June 1996 on food-aid policy and food-aid management and special operations in support of food security (1), and in partic- ular Article 24(1)(b) thereof, Whereas: (1) (2) (3) The abovementioned Regulation lays down the list of countries and organisations eligible for Community aid and specifies the general criteria on the transport of food aid beyond the fob stage. Following the taking of a number of decisions on the allocation of food aid, the Commission has allocated vegetable oil to certain beneficiaries. It is necessary to make these supplies in accordance with the rules laid down by Commission Regulation (EC) No 2519/97 of 16 December 1997 laying down general rules for the mobilisation of products to be supplied under Council Regulation (EC) No 1292/96 as Community food aid (2). It is necessary to specify the time limits and conditions of supply to determine the resultant costs. (4) In order to ensure that the supplies are carried out for a given lot, provision should be made for tenderers to be able to mobilise either rapeseed oil or sunflower oil. The contract for the supply of each such lot is to be awarded to the tenderer submitting the lowest tender, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Vegetable oil shall be mobilised in the Community, as Community food aid for supply to the recipient listed in the Annex, in accordance with Regulation (EC) No 2519/97 and under the conditions set out in the Annex. The supply shall cover the mobilisation of vegetable oil produced in the Community. Mobilisation may not involve a product manufactured inward processing arrangements. packaged and/or under Tenders shall cover either rapeseed oil or sunflower oil. Tenders shall be rejected unless they specify the type of oil to which they relate. The tenderer is deemed to have noted and accepted all the general and specific conditions applicable. Any other condition or reservation included in his tender is deemed unwritten. Article 2 This Regulation shall enter into force on the day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 6 March 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 166, 5. 7. 1996, p. 1. (2) OJ L 346, 17. 12. 1997, p. 23. L 60/10 EN Official Journal of the European Communities 7. 3. 2000 ANNEX LOTS A, B 1. Action No: 267/98 2. Beneficiary (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland; tel. (31-70) 330 57 57; fax (31- 70) 364 17 01; telex 30960 EURON NL 3. Beneficiary's representative: to be designated by the recipient 4. Country of destination: Eritrea 5. Product to be mobilised: refined rapeseed oil or refined sunflower oil 6. Total quantity (tonnes net): 1 125 7. Number of lots: 2 (A: 562 tonnes; B: 563 tonnes) 8. Characteristics and quality of the product (3) (4) (6): see OJ C 114, 29. 4. 1991, p. 1 (III. A(1)(a) or (b)) 9. Packaging (7): A: see OJ C 267, 13. 9. 1996, p. 1 (10. 8, A, B and C(2)); B: see OJ C 267, 13. 9. 1996, p. 1 (10. 4, A, B and C(2)) 10. Labelling or marking (5): see OJ C 114, 29. 4. 1991, p. 1 (III. A(3)) — language to be used for the markings: English — supplementary markings: — 11. Method of mobilisation of the product: mobilisation of refined vegetable oil produced in the Community. Mobilisation may not involve a product manufactured and/or packaged under inward−processing arrangements. 12. Specified delivery stage: free at port of shipment 13. Alternative delivery stage: — 14. a) Port of shipment: — b) Loading address: — 15. Port of landing: — 16. Place of destination: — — port or warehouse of transit: — — overland transport route: — 17. Period or deadline of supply at the specified stage: — first deadline: 17. 4-7. 5. 2000 — second deadline: 1-21. 5. 2000 18. Period or deadline of supply at the alternative stage: — first deadline: — — second deadline: — 19. Deadline for the submission of tenders (at 12 noon, Brussels time): — first deadline: 21. 3. 2000 — second deadline: 4. 4. 2000 20. Amount of tendering guarantee: EUR 15 per tonne 21. Address for submission of tenders and tendering guarantee (1): Bureau de l'aide alimentaire, à l'attention de Monsieur T. Vestergaard, Bâtiment Loi 130, Bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel; tlx 25670 AGREC B; fax (32-2) 296 70 03/296 70 04 (exclusively) 22. Export refund: — 7. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 60/11 Notes: (1) Supplementary information: André Debongnie (tel. (32-2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tel. (32-2) 299 30 50). (2) The supplier shall contact the beneficiary or its representative as soon as possible to establish which consignment documents are required. (3) The supplier shall deliver to the beneficiary a certificate from an official entity certifying that for the product to be in the Member State concerned, have not been delivered the standards applicable, relative to nuclear radiation, exceeded. The radioactivity certificate must indicate the caesium-134 and -137 and iodine-131 levels. (4) The supplier shall supply to the beneficiary or its representative, on delivery, the following document: — health certificate. (5) Notwithstanding OJ C 114 of 29. 4. 1991, point III. A(3)(c) is replaced by the following: ‘the words “European Community”’. (6) Tenders shall rejected unless they specify the type of oil to which they relate. (7) Shipment to take place in 20−foot containers, condition FCL/FCL. The supplier shall be responsible for the cost of making the container available in the stack position at the container terminal at the port of shipment. The beneficiary shall be responsible for all subsequent loading costs, including the cost of moving the containers from the container terminal. The supplier has to submit to the beneficiary's agent a complete packing list of each container, specifying the number of bags belonging to each action number as specified in the invitation to tender. The supplier has to seal each container with a numbered locktainer (Oneseal, Sysko, Locktainer 180 or a similar high-security seal) the number of which is to be provided to the beneficiary's representative


title: Regolamento (CE) n. 494/2000 della Commissione, del 6 marzo 2000, relativo alla fornitura di prodotti lattiero-caseari a titolo di aiuto alimentare

eurovoc_concepts:
Eritrea
aid system
award of contract
food aid
skimmed milk powder
vitamin

text: L 60/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 7. 3. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 494/2000 DELLA COMMISSIONE del 6 marzo 2000 relativo alla fornitura di prodotti lattiero-caseari a titolo di aiuto alimentare LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 1292/96 del Consiglio, del 27 giugno 1996, relativo alla politica ed alla gestione dell'aiuto alimentare e ad azioni specifiche di sostegno alla sicurezza alimentare (1), in particolare l'articolo 24 paragrafo 1, lettera b), considerando quanto segue: (1) (2) (3) Il regolamento citato stabilisce l'elenco dei paesi e degli organismi che possono beneficiare di un aiuto comuni- tario, nonché i criteri generali trasporto dell'aiuto alimentare al di là dello stadio fob. relativi al In seguito a varie decisioni relative alla concessione di aiuti alimentari, la Commissione ha accordato latte in polvere ad una serie di beneficiari. forniture conformemente alle Occorre effettuare tali norme stabilite dal regolamento (CE) n. 2519/97 della Commissione, del 16 dicembre 1997, che stabilisce le modalità generali per la mobilitazione di prodotti a titolo del regolamento (CE) n. 1292/96 del Consiglio per l'aiuto alimentare comunitario (2). È necessario precisare in particolare i termini e le condizioni di fornitura, per determinare le spese che ne derivano, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Nel quadro dell'aiuto alimentare comunitario, si procede alla mobilitazione nella Comunità di prodotti lattiero-caseari, ai fini della loro fornitura ai beneficiari indicati nell'allegato, confor- memente al disposto del regolamento (CE) n. 2519/97 e alle condizioni specificate nell'allegato. Si considera che l'offerente abbia preso conoscenza di tutte le condizioni generali e particolari applicabili e che le abbia accet- tate. Non vengono prese in considerazione eventuali altre condizioni o riserve contenute nella sua offerta. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 6 marzo 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 166 del 5. 7. 1996, pag. 1. (2) GU L 346 del 17. 12. 1997, pag. 23. 7. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 60/13 ALLEGATO LOTTO A 1. Azione n. : 281/98 2. Beneficiario (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland; tel. : (31-70) 33 05 757; telefax: 36 41 701; telex: 30960 EURON NL 3. Rappresentante del beneficiario: da designarsi dal beneficiario 4. Paese di destinazione: Eritrea 5. Prodotto da mobilitare: latte scremato in polvere vitaminizzato 6. Quantitativo totale (t nette): 65 7. Numero di lotti: 1 8. Caratteristiche e qualità del prodotto (3) (5): GU C 114 del 29. 4. 1991, pag. 1 [I. B. 1] 9. Condizionamento (7): GU C 267 del 13. 9. 1996, pag. 1 [6. 3 A e B. 2] 10. Etichettura o marcatura (6): GU C 114 del 29. 4. 1991, pag. 1 [I. B. 3] — Lingua da utilizzare per la marcatura: — Diciture complementari: — inglese 11. Modo di mobilitazione del prodotto: mercato della Comunità. La fabbricazione del latte scremato in polvere e l'incorporazione delle vitamine devono essere operate posteriormente all'attribuzione della fornitura 12. Stadio di consegna previsto: reso porto d'imbarco 13. Stadio di consegna alternativo: — 14. a) Porto d'imbarco: — b) Indirizzo di carico: — 15. Porto di sbarco: — 16. Luogo di destinazione: — — porto o magazzino di transito: — — via di trasporto terrestre: — 17. Periodo o data ultima per la consegna allo stadio previsto: — 1o termine: dal 17. 4 al 7. 5. 2000 — 2o termine: dall'1 al 21. 5. 2000 18. Periodo o data ultima per la consegna allo stadio alternativo: — 1o termine: — — 2o termine: — 19. Scadenza per la presentazione delle offerte (alle 12. 00, ora di Bruxelles): — 1o termine: 21. 3. 2000 — 2o termine: 4. 4. 2000 20. Importo della garanzia d'offerta: 20 EUR/t 21. Indirizzo cui inviare le offerte e le garanzie d'offerta (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel. Tlx: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (esclusivamente) 22. Restituzione all'esportazione (4): restituzione applicabile il 17. 3. 2000, fissata dal regolamento (CE) n. 413/2000 della Commissione (GU L 52 del 26. 2. 2000, pag. 4) L 60/14 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 7. 3. 2000 Note: (1) Informazioni complementari: André Debongnie [tel. : (32-2) 295 14 65], Torben Vestergaard [tel. : (32-2) 299 30 50] (2) Il fornitore si mette in contatto con il beneficiario o il suo rappresentante quanto prima per stabilire i documenti di spedizione necessari. (3) Il fornitore rilascia al beneficiario un certificato redatto da un organismo ufficiale da cui risulti che, per il prodotto da consegnare, le norme in vigore, per quanto concerne la radiazione nucleare nello Stato membro in questione, non sono superate. Nel certificato di radioattività occorre indicare il tenore del cesio 134 e 137 e dello iodio 131. (4) Il regolamento (CE) n. 259/98 (GU L 25 del 31. 1. 1998, pag. 39), si applica alle restituzioni all'esportazione. La data di cui all'articolo 2 del citato regolamento corrisponde a quella di cui al punto 22 del presente allegato. Si richiama all'attenzione del fornitore il disposto dell'articolo 4, paragrafo 1, ultimo comma, del regolamento citato. La copia del certificato viene trasmessa non appena è stata accettata la dichiarazione d'esportazione [fax n. (32- 2) 296 20 05]. (5) Il fornitore trasmette al beneficiario o al suo rappresentante al momento della consegna i documenti seguenti: — certificato sanitario rilasciato da un organismo ufficiale, attestante che il prodotto è stato lavorato in condizioni sanitarie eccellenti, controllate da personale tecnico specializzato. Il certificato deve indicare la temperatura e la durata della pastorizzazione, la temperatura e la durata nella torre di essiccamento per aspersione, nonché la data di scadenza per il consumo; — certificato veterinario rilasciato da un organismo ufficiale, attestante che nella zona di produzione del latte crudo non si sono manifestati, durante i 12 mesi precedenti la lavorazione, casi di afta epizootica o di altre malattie infettive/contagiose da notificare obbligatoriamente. (6) In deroga al disposto della GU C 114 del 29. 4. 1991, il testo del punto I. A. 3. c è sostituito dal seguente: «la dicitura “Comunità europea”». (7) Da spedire in contenitori di 20 piedi, regime FCL/FCL. Il fornitore è responsabile dei costi inerenti alla messa a disposizione dei contenitori, stadio stock del terminal al porto di spedizione. Tutte le altre successive spese di carico, comprese quelle di rimozione dei contenitori dal terminal, sono a carico del beneficario. Il fornitore deve fornire all'agente addetto al ricevimento della merce l'elenco completo d'imballaggio di ciascuno dei contenitori, specificando il numero di sacchi relativo a ciascun numero d'azione come indicato nel bando di gara. Il fornitore deve sigillare ogni contenitore con un dispositivo di chiusura numerato (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 o sigilli di alta sicurezza simili), il cui numero deve essere comunicato al rappresentante del beneficiario