title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0543/00 van Hiltrud Breyer (Verts/ALE) aan de Raad. Ontwerp van een communautair kader voor staatssteun aan milieubescherming.

eurovoc_concepts:
EU control
European Parliament
control of State aid
environmental protection
interinstitutional relations (EU)
renewable energy

text: 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/101 In het kader van de voorbereiding op de start van de komende onderhandelingen wordt tevens een beoordeling gemaakt van de gevolgen voor de duurzaamheid, die mede inhoudt dat het potentiºle milieueffect van verdere liberalisering en wijziging van de WTO-regels wordt onderzocht. Het Parlement wordt van de voortgang van dit project op de hoogte gehouden, en Parlementsleden zijn uitgenodigd voor bijeenkomsten over dit onderwerp met lidstaten en met organisaties van de civiele samenleving. De Commissie streeft ernaar niet-gouvernementele organisaties (NGO(cid:146)s) en organisaties van de civiele samenleving bij deze activiteiten te betrekken, zowel op WTO-niveau als op het niveau van de Gemeen- schap. Het Commissielid dat met handel is belast heeft v(cid:243)(cid:243)r de bijeenkomst in Seattle enkele malen overleg gepleegd met NGO(cid:146)s. In WTO-verband heeft de Commissie voorstellen gedaan inzake versterking van de transparantie met betrekking tot de beschikbaarstelling van documenten. Zij blijft zich beraden op methoden om de transparantie in de relaties met de NGO-gemeenschap en de dialoog met NGO(cid:146)s te versterken, zowel in de Gemeenschap als in WTO-verband. Wat de informatieverstrekking aan het Parlement betreft: het is het geachte parlementslid bekend dat de Commissie zich ertoe heeft verbonden op regelmatige basis documenten en informatie aan het Parlement te verstrekken, zowel in de voorbereidingsfase als gedurende de onderhandelingen. (2000/C 374 E/116) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0543/00 van Hiltrud Breyer (Verts/ALE) aan de Raad (2 maart 2000) Betreft: Ontwerp van een communautair kader voor staatssteun aan milieubescherming De diensten van de Commissie voeren momenteel overleg met de lidstaten over een belangrijk document betreffende een communautair kader voor staatssteun aan milieubescherming. Deze regeling moet in juli 2000 van kracht worden. Het communautair kader is essentieel voor het beheer van staatssteun aan milieuprojecten, bijvoorbeeld de steun van de lidstaten aan hernieuwbare energie. 1. Wat zijn de voornaamste criteria aan de hand waarvan de Raad staatssteun voor milieubescherming beoordeelt? 2. Preciezer gezegd, wat is het uitgangspunt voor de richtsnoeren voor steun aan hernieuwbare energie? 3. Welke stappen neemt de Raad om de door Commissievoorzitter Prodi toegezegde transparantie en samenwerking met het Europees Parlement te waarborgen? Antwoord (18 mei 2000) De Raad heeft bij vele gelegenheden het belang benadrukt van de bevordering van duurzame energie- bronnen als een middel om de doelstellingen van zowel het energiebeleid als het milieubeleid te bereiken. In dit verband zal de Commissie in de zeer nabije toekomst een voorstel voor een Richtlijn indienen inzake de toegang van elektriciteit uit duurzame bronnen tot de interne elektriciteitsmarkt. Wat betreft staatssteun, verwijst de Raad naar zijn op 8 juni 1998 aangenomen Resolutie betreffende duurzame energiebronnen (1). Daarin merkte de Raad op dat (cid:132)de lidstaten de meest geschikte middelen ter bevordering van duurzame energiebronnen kunnen kiezen (cid:133) die het best passen bij hun nationale omstandigheden en die in overeenstemming zijn met de verplichtingen van het Verdrag en voldoen aan de communautaire richtsnoeren op het gebied van staatssteun voor milieubescherming(cid:148). Voorts begroette de Raad het voornemen van de Commissie om (cid:132)passende wijzigingen ten gunste van duurzame energie- bronnen in overweging te nemen bij de herziening van de richtsnoeren van de Gemeenschap voor staatssteun(cid:148). (1) PB C 198 van 8. 6. 1998, blz. 1


title: Verordnung (EG) Nr. 480/2000 der Kommission vom 2. März 2000 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Gerste im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
third country

formats: pdf print

text: L 58/10 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 3. 3. 2000 VERORDNUNG (EG) Nr. 480/2000 DER KOMMISSION vom 2. März 2000 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Gerste im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1701/1999 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gewährung von Ausfuhrerstattungen und zur Festlegung der bei Störungen im Getreidesektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), insbesondere auf Artikel 4, Berücksichtigung der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 eine Höchstausfuhrerstat- In einem solchen Fall wird der tung festzusetzen. Zuschlag jedem Bieter erteilt dessen Angebot der Höchstausfuhrerstattung entspricht oder darunter liegt bzw. sich auf eine Ausfuhrabgabe bezieht. (3) (4) Die Anwendung der vorgenannten Kriterien auf die derzeitige Marktlage bei der betreffenden Getreideart führt zur Festsetzung einer Höchstausfuhrerstattung in Höhe des in Artikel 1 genannten Betrags. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — in Erwägung nachstehender Gründe: HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: (1) (2) Eine Ausschreibung der Erstattung und/oder der Abgabe bei der Ausfuhr von Gerste nach allen Drittländern wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 1701/1999 der Kommission (5), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2322/1999 (6), eröffnet. Nach Artikel 7 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beschließen, unter Artikel 1 Die Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Gerste wird für die vom 25. Februar bis zum 2. März 2000 im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1701/1999 eingereichten Angebote auf 27,00 EUR/t festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 3. März 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 2. März 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. (5) ABl. L 201 vom 31. 7. 1999, S. 27. (6) ABl. L 280 vom 30. 10. 1999, S. 77


title: PREGUNTA ESCRITA E-0569/00 de Christopher Huhne (ELDR) al Consejo. Secretismo del Consejo.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
transparency in decision-making

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/63 Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de abril de 2000) En estos momentos la Comisi(cid:243)n no estÆ en condiciones de proporcionar los datos solicitados por Su Seæor(cid:237)a. No obstante, por mandato del Consejo, la Comisi(cid:243)n estÆ llevando a cabo un estudio del nivel efectivo del impuesto de sociedades en los Estados miembros. Este estudio se concluirÆ en la segunda mitad del presente aæo. El informe contendrÆ informaci(cid:243)n sobre los niveles efectivos del impuesto de sociedades en los Estados miembros. Estos tipos se compararÆn con los tipos legales. En cuanto a otras estimaciones recientes, el Gobierno holandØs encarg(cid:243) en 1999 tres estudios sobre la presi(cid:243)n fiscal efectiva en la Comunidad. Estos estudios contienen tablas referentes a los tipos legales y a los tipos efectivos y estÆn disponibles a travØs de Internet en http://www. minfin. nl/: seleccione la bandera britÆnica y despuØs «tax competition in the European Union». (2001/C 26 E/077) PREGUNTA ESCRITA E-0569/00 de Christopher Huhne (ELDR) al Consejo (2 de marzo de 2000) Asunto: Secretismo del Consejo ¿Podr(cid:237)a mencionar el Consejo algœn otro (cid:243)rgano legislativo en algœn otro Estado o Æmbito legislativo, aparte de Øl mismo, que se reœna a puerta cerrada dando lugar a que los afectados por una decisi(cid:243)n no puedan conocer las consideraciones que han conducido a la misma, ni saber quØ representantes de los (cid:243)rganos legislativos han intervenido, ni quØ punto de vista han adoptado? Si estÆ de acuerdo en que los dos œnicos (cid:243)rganos legislativos de este tipo son los de Cuba y Corea del Norte, ¿c(cid:243)mo justifica que su prÆctica se sitœe al mismo nivel que la de dos Estados parias? (2001/C 26 E/078) PREGUNTA ESCRITA E-0571/00 de Christopher Huhne (ELDR) al Consejo (2 de marzo de 2000) Asunto: Responsabilidad ¿EstÆ de acuerdo el Consejo en que es un elemento esencial del proceso democrÆtico el que las personas a las que afectan las decisiones sepan c(cid:243)mo han votado sus representantes cuando se adoptaron esas decisiones para que los electores pueden pedirles responsabilidades? (2001/C 26 E/079) PREGUNTA ESCRITA E-0572/00 de Christopher Huhne (ELDR) al Consejo (2 de marzo de 2000) Asunto: Transparencia ¿C(cid:243)mo ha pensado el Consejo poner en prÆctica sus compromisos en materia de transparencia en la UE, especialmente en relaci(cid:243)n con sus propias decisiones?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0569/00 υποβολή: Christopher Huhne (ELDR) προς το Συμβούλιο. Η μυστικότητα του Συμβουλίου.

text: 26. 1. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 26 E/63 Apa·nthsh toy k. Bolkestein Ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Aprili·oy 2000) Th stigmh· ayth·, h Epitroph· den ei·nai se ue·sh na para·sxei to stoixei·a poy zh·thse to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Vsto·so, me entolh· toy Symboyli·oy, h Epitroph· pro·keitai na anala·bei mele·th gia to pragmatiko· epi·pedo thw forologi·aw tvn etaireiv·n sta kra·th me·lh. H mele·th ayth· ua oloklhrvuei· to dey·tero eja·mhno toy tre·xontow e·toyw. H e·kuesh ua perie·xei plhrofori·ew sxetika· me ta pragmatika· epi·peda thw forologi·aw tvn etaireiv·n sta kra·th me·lh. Sth syne·xeia ta epi·peda ayta· ua sygkriuoy·n me toyw ypoxrevtikoy·w synteleste·w forologi·aw. (cid:211)son afora· a·lloyw pro·sfatoyw ypologismoy·w, h ollandikh· kybe·rnhsh ane·uese treiw mele·tew to 1999 gia thn pragmatikh· forologikh· epiba·rynsh sthn Koino·thta. Oi mele·tew ayte·w perie·xoyn pi·nakew sxetika· me toyw ypoxrevtikoy·w synteleste·w kai toyw pragmatikoy·w synteleste·w kai ei·nai diaue·simoi sto Diadi·ktyo sth diey·uynsh http://www. minfin. nl/,select bretanikh· shmai·a, epilogh· «tax competition in the European Union». (2001/C 26 E/077) GRAPTH ERVTHSH E-0569/00 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow to Symboy·lio (2 Marti·oy 2000) Ue·ma: H mystiko·thta toy Symboyli·oy Mporei· na katonoma·sei to Symboy·lio opoiodh·pote a·llo nomouetiko· sv·ma se opoiodh·pote a·llo kra·tow h· xv·ro nomouetikh·w dikaiodosi·aw, ekto·w apo· to i·dio, poy na syne·rxetai mystika·, me apote·lesma aytoi· toyw opoi·oyw afora· mia apo·fash na mhn ei·nai se ue·sh na gnvri·zoyn tiw apo·ceiw poy odh·ghsan sth lh·ch thw h· to poioi nomouetikoi· ekpro·svpoi yposth·rijan poia ue·sh; Ea·n symfvnei· o·ti ta dy·o monadika· te·toia nomouetika· sv·mata ei·nai ayta· thw Koy·baw kai thw Borei·oy Kore·aw, pv·w dikaiologei· to gegono·w o·ti akoloyuei· tiw i·diew praktike·w me dyo kra·th pari·ew; (2001/C 26 E/078) GRAPTH ERVTHSH E-0571/00 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow to Symboy·lio (2 Marti·oy 2000) Ue·ma: Logodosi·a. Symfvnei· to Symboy·lio o·ti e·na oysiv·dew me·row thw dhmokratikh·w diadikasi·aw e·gkeitai sto na gnvri·zoyn oi poli·tew oi opoi·oi ephrea·zontai apo· apofa·seiw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, pv·w ch·fisan oi ekpro·svpoi· toyw kata· thn lh·ch aytv·n tvn apofa·sevn e·tsi v·ste aytoi· na ei·nai ypo·logoi toy eklogikoy· sv·matow; (2001/C 26 E/079) GRAPTH ERVTHSH E-0572/00 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow to Symboy·lio (2 Marti·oy 2000) Ue·ma: H diafa·neia Pv·w skopey·ei na ekplhrv·sei to Symboy·lio tiw dia·forew desmey·seiw poy e·xei anala·bei sxetika· me to ue·ma thw diafa·neiaw se epi·pedo EE, idiai·tera se o·,ti afora· tiw dike·w toy apofa·seiw;


title: Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 93/53/EØF om minimumsfællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af visse fiskesygdomme (KOM(1999) 437 — C5-0168/1999 — 1999/0191(CNS))

eurovoc_concepts:
Scotland
animal disease
aquaculture
fish
vaccination
veterinary legislation

text: 4. 12. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 346/77 Torsdag, den 2. marts 2000 1. godkender det således ændrede forslag; opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 2. 250, stk. 2; opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har 3. godkendt; kræver, at der indledes samrådsprocedure, hvis Rådet ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har 4. godkendt; 5. 6. anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. 4. Bekæmpelse af visse fiskesygdomme * A5-0036/2000 Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 93/53/EØF om minimumsfællesskabsforanstalt- ninger til bekæmpelse af visse fiskesygdomme (KOM(1999) 437. C5-0168/1999. 1999/ 0191(CNS)) Forslaget ændret som følger: KOMMISSIONENS FORSLAG (1) ÆNDRINGER (Ændring 1) Betragtning 2a (ny) (2a) det er nødvendigt, at Kommissionen nøje undersø- ger oprindelsen til infektiøs lakseanæmi i Skotland, den eventuelle spredning af sygdommen og overførsel mellem opdrættede og vilde laks; (Ændring 2) Betragtning 2b (ny) lakseop- (2b) der er ikke blevet udbetalt erstatning til drættere for tvungen lukning af hele laksebrug i henhold til Rådets direktiv 93/53/EØF, og der er på grund af tredje- mands intervention ikke nogen erhvervsmæssig forsikring, som dækker; (Ændring 3) Betragtning 2c (ny) (2c) den skotske lakseindustri står over for en vedva- rende krise, som vil forværres, hvis der ikke findes nogen mulighed for erstatning; (1) EFT C 342 E af 30. 11. 1999, s. 42. C 346/78 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 4. 12. 2000 Torsdag, den 2. marts 2000 KOMMISSIONENS FORSLAG ÆNDRINGER (Ændring 4) Betragtning 4 (4) vaccination kan være en ny metode til at bekæmpe og forhindre spredning af infektiøs lakseanæmi efter et udbrud; for øjeblikket er der ikke hjemmel herfor i EF-bestemmelserne; (4) vaccination kan være en ny metode til at forebygge samt til at bekæmpe og forhindre spredning af infektiøs lakseanæmi efter et udbrud; for øjeblikket er der ikke hjemmel herfor i EF- bestemmelserne, og der er derfor ikke blevet udviklet nogen vaccine til bekæmpelse af den europæiske stamme af infektiøs lakseanæmi; (Ændring 5 ) Betragtning 4a (ny) (4a) Kommissionen og Rådet må omgående fremsætte forslag om de nødvendige ændringer af Rådets beslutning 90/424/EØF (1) for specifikt at få infektiøs lakseanæmi opført på sygdomslisten med henblik på at tilvejebringe en hurtig og passende erstatning samt midler til forskning i og udvikling af en vaccine mod infektiøs lakseanæmi; (1) EFT L 224 af 18. 8. 1990, s. 19. (Ændring 6) Betragtning 5 direktiv 93/53/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse (5) med det ovenfor anførte = (5) i mangel af tilstrækkeligt videnskabeligt og teknisk belæg og på grund af utilstrækkelig høring af lakseindu- strien og de berørte parter samt for at tilvejebringe en midlertidig løsning bør direktiv 93/53/EØF derfor ændres i overensstemmelse med det ovenfor anførte = Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 93/53/EØF om minimumsfællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af visse fiskesyg- domme (KOM(1999) 437. C5-0168/1999. 1999/0191(CNS)) (Høringsprocedure) Europa-Parlamentet, = der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(1999) 437 (1)), = hørt af Rådet, jf. EF-traktatens artikel 37 (C5-0168/1999), = der henviser til forretningsordenens artikel 67, = der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A5-0036/2000), 1. godkender det således ændrede forslag; anmoder Kommissionen om at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EU-traktatens artikel 2. 250, stk. 2; opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har 3. godkendt; 4. 5. anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. (1) EFT C 342 E af 30. 11. 1999, s. 42


title: Euroopan parlamentin päätöslauselma toisesta komission kertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Bergenissä 13 ja 14 päivänä maaliskuuta 1997 pidetyn kalastusalueiden yhdentämistä ja ympäristökysymyksiä käsittelevän ministerikokouksen päätelmiä koskevan lausunnon täytäntöönpanosta (KOM(1999) 270 — C5-0156/1999 — 1999/2150(COS))

eurovoc_concepts:
authorised catch
common fisheries policy
conservation of fish stocks
environmental protection
fishing controls
marine ecosystem

text: C 346/88 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 4. 12. 2000 Torstai 2. maaliskuuta 2000 pyytää neuvostoa vastaamaan luovasti puheenjohtajavaltion aloitteeseen, 20. joka koskee sellaisen uuden taloudellisen ja poliittisen strategian muotoilua, joka kykenee käyttämään hyväkseen innovointia tietoon pohjautuvassa taloudessa, jotta Euroopasta muotoutuisi maailman dynaamisin alue; 21. pyytää komissiota ja neuvostoa, ottaen huomioon uusien tekniikoiden aiheuttamat muutokset tar- vittavissa taidoissa, ottamaan käyttöön nuorison koulutusta ja pitkäaikaistyöttömien uudelleenkoulutusta koskevat määrälliset tavoitteet, joihin jäsenvaltiot sitoutuvat pyrkimään ennalta vahvistetun ajanjakson ajan; pyytää komissiota käynnistämään tutkimuksia, jotka koskevat eri jäsenvaltioiden työehtoneuvottelu- 22. prosesseja ja -instituutioita ja joilla arvioidaan, tukevatko ne työmarkkinoiden joustavuutta, mikä edistää työllisyyttä sekä nykyisissä olosuhteissa että kehittymässä olevassa tietoon pohjautuvassa taloudessa; kehottaa komissiota teettämään riippumattomilla eurooppalaisilla taloustutkijoilla vuosittain EU:n 23. taloudellista ja sosiaalista tilaa käsittelevän kertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille; kerto- muksessa olisi otettava huomioon myös kansallisten toimenpiteiden vaikutukset Euroopan tilanteeseen, jotta voidaan parantaa Euroopan talouspolitiikkojen koordinointia; kehottaa neuvostoa ja komissiota poistamaan talous- ja työllisyyspoliittisten toimintalinjojen demok- 24. ratiavajeen toimielinten välisellä sopimuksella, jolla Euroopan parlamentti otetaan täysipainoisesti mukaan siihen päätöksentekoon, joka koskee talouspolitiikan peruspiirteitä ja talouspoliittisia suuntaviivoja; pyytää neuvostoa ottamaan asianmukaisesti huomioon riskit, jotka liittyvät komission katsauksessa 25. mainittuun pääomamarkkinoiden yliarvostukseen, valtuuttamaan komission käynnistämään neuvottelut G7-neuvoston kanssa asianmukaisten toimintalinjojen muotoilemiseksi, ryhtymään pikaisiin toimenpiteisiin avoimuuden lisäämiseksi ja torjumaan spekulointia maailmanlaajuisessa rahoitustoiminnassa; 26. tunnustaa, että koulutus ja mahdollisuudet pitkän aikavälin talouskasvuun ovat yhteydessä toisiinsa, ja kehottaa komissiota vaatimaan kaikkia jäsenvaltioita varmistamaan, että yleisiä opetusstandardeja paran- netaan ja että kaikki nuoret ovat koulusta lähtiessään valmistautuneita elämään ja työelämään ja valmiita osallistumaan yhteisömme muovaamiseen täysipainoisesti; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä jäsenvaltioi- 27. den hallituksille ja parlamenteille. 9. Kalastus ja ympäristö (Bergen 13. ja 14. maaliskuuta 1997): toinen kertomus A5-0016/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma toisesta komission kertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Bergenissä 13 ja 14 päivänä maaliskuuta 1997 pidetyn kalastusalueiden yhdentämistä ja ympäristökysymyksiä käsittelevän ministerikokouksen päätelmiä koskevan lausunnon täytän- töönpanosta (KOM(1999) 270 + C5-0156/1999 + 1999/2150(COS)) Euroopan parlamentti, joka & ottaa huomioon toisen komission kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille (KOM(1999) 270 & C5-0156/1999), & ottaa huomioon Bergenissä 13 ja 14 päivänä maaliskuuta 1997 pidetyn kalastusalueiden yhdentämistä ja ympäristökysymyksiä käsittelevän ministerikokouksen päätelmät, & ottaa huomioon 10. maaliskuuta 1999 antamansa päätöslauselman (1) komission tiedonannosta neu- vostolle ja Euroopan parlamentille Bergenissä 13 ja 14 päivänä maaliskuuta 1997 pidetyn kalastus- alueiden yhdentämistä ja ympäristökysymyksiä käsittelevän ministerikokouksen päätelmiä koskevan lausunnon täytäntöönpanosta (KOM(1998) 326 & C4-0495/1998), (1) EYVL C 175, 21. 6. 1999, s. 104. 4. 12. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 346/89 Torstai 2. maaliskuuta 2000 & ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan, & ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A5-0016/2000), 1. panee merkille komission vuonna 1998 toteuttamat aloitteet Bergenin ministerikokouksen päätelmiin sisältyvien Pohjanmeren suojelua koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi ja on tyytyväinen edistykseen, jota on tapahtunut Pohjanmeren kalavarojen ja ekosysteemien tervehdyttämisessä; 2. vahvistaa edellä mainitun, 10. maaliskuuta 1999 antamansa päätöslauselman sisällön, 3. pyytää neuvostoa harkitsemaan suurimpien sallittujen saaliiden asettamista turskalle, koljalle, sillille, makrillille, pohjankatkaravuille, harmaaturskalle, punakampelalle, seitille, tuulenkalalle, kielikampelalle, val- koturskalle ja punahaille kalakantojen tilaa koskevien tieteellisten tietojen pohjalta ja ICES:in vahvistamiin kohde- ja rajamääriin perustuvan kalastuksen hallinnan ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti; onnittelee komissiota vuonna 1998 tapahtuneesta edistyksestä yhteisen kalastuspolitiikan valvonnassa 4. ja pyytää käynnistettyjen ponnistelujen jatkamista nykyisten mekanismien parantamiseksi; 5. pyytää komissiota esittämään aloitteita, jotka on suunnattu sellaisen kalastusta koskevien määräysten rikkomuksia koskevan rangaistusjärjestelmän käyttöönottoon, jossa kalastajia kohdellaan samoin riippu- matta jäsenvaltiosta, jossa rikkomus tapahtuu; 6. kannustaa komissiota jatkamaan jäsenvaltioiden ja Pohjanmerellä kalastusta harjoittavien valtioiden välistä kalastustarkastajien vaihto-ohjelmaa keinona tukea säilyttämistoimenpiteiden ja yhteisen kalastuspo- litiikan valvontatoimenpiteiden yhdenmukaista soveltamiskäytäntöä; pyytää jäsenvaltiota tekemään parhaansa yhteisön suojelualueverkon (Natura 2000) luomiseksi, 7. ja pyytää komissiota toteuttamaan tarvittavat toimet, jotta jäsenvaltiot noudattaisivat yhteisön edun mukais- ten lajien ja elinympäristöjen suojelua koskevien direktiivien velvoitteita; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden 8. hallituksille. 10. Kalavarojen hoito ja meriympäristön luonnonsuojelu A5-0017/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamen- tille kalavarojen hoidosta ja meriympäristön luonnonsuojelusta (KOM(1999) 363 + C5-0176/1999 + 1999/2155(COS)) Euroopan parlamentti, joka & ottaa huomioon komission tiedonannon (KOM(1999) 363 & C5-0176/1999), & ottaa huomioon 25. lokakuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta teknisten toimenpiteiden toteuttamisesta yhteisessä kalastuspolitiikassa (1), & ottaa huomioon 18. syyskuuta 1998 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta valvonnan kehittymisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa (2), & ottaa huomioon työjärjestyksen 160 artiklan, & ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ja ympäristöasioiden, kansanterveyden ja kuluttaja- politiikan valiokunnan lausunnon (A5-0017/2000), (1) EYVL C 347, 18. 11. 1996, s. 453. (2) EYVL C 313, 12. 10. 1998, s. 241


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0539/00 af Raffaele Costa (PPE-DE) til Rådet. Aflønning af personalet ved den Den Europæiske Investeringsbank (EIB).

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
remuneration of work

text: 6. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 72 E/3 Hvis man skulle finde ud af, hvor mange młder der har v(cid:230)ret afholdt med f(cid:230)rre end seks eksperter og udarbejde en oversigt over samtlige enkeltst(cid:229)ende arrangementer, ville det kr(cid:230)ve en langvarig og bekostelig undersłgelse af hvert enkelt tilf(cid:230)lde, hvilket Kommissionen i łjeblikket ikke er i stand til p(cid:229) grund af andre presserende opgaver. Det samme g(cid:230)lder det (cid:230)rede medlems anmodning om at f(cid:229) fremsendt en fuldst(cid:230)ndig liste over alle młdedeltagere, hvor der er udbetalt rejsegodtgłrelser. Ydermere ville navnene p(cid:229) deltagere, som ikke er personligt udn(cid:230)vnt som medlemmer, skulle betragtes som personoplysninger efter betydningen i Europa- Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om udveksling af s(cid:229)danne oplysninger (2). I henhold til artikel 7, litra a), i direktivet kr(cid:230)ves det s(cid:229)ledes, at »der ikke hersker tvivl om, at den registrerede har givet sit samtykke« til at navnene frigives. Det ville kr(cid:230)ve et kolossalt stort antal henvendelser til enkeltpersoner for at indhente deres samtykke, da adskillige tusinde mennesker har deltaget i disse młder. (1) EFT C 219 E af 1. 8. 2000, s. 138. (2) EFT L 281 af 23. 11. 1995. (2001/C 72 E/003) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0539/00 af Raffaele Costa (PPE-DE) til R(cid:229)det (2. marts 2000) Om: Aflłnning af personalet ved den Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank (EIB) I Den Europ(cid:230)iske Investeringsbanks budget er der afsat ca. ecu 129 mio til d(cid:230)kning af lłnninger til de ca. 1000 ansatte (998 for at v(cid:230)re helt korrekt). Dette antal omfatter ikke blot de łverste ledere, hvis lłnninger belłber sig til ca. ecu 260 000 om (cid:229)ret, men ogs(cid:229) det almindelige administrative personale. 1. Hvordan er EIB(cid:146)s forvaltningsorganer sammensat? 2. Vil R(cid:229)det give oplysninger om lłnninger og beskatning (brutto- og nettolłnninger inklusive andre ydelser)? 3. Hvor stor er den samlede gennemsnitlige lłn for de łverste ledere (EIB-ansatte)? 4. Er det rigtigt, at udgifterne til bankens 1000 ansatte (cid:129) beregnet p(cid:229) grundlag af gennemsnitslłnnen p(cid:229) hvert niveau inklusive lłn og ydelser, der betales af institutionen (cid:129) belłber sig til ca. 130 mio euro pr. (cid:229)r, dvs. det dobbelte af den europ(cid:230)iske gennemsnitslłn for bankansatte, som svarer til under euro 52 000 om (cid:229)ret? 5. Er det sandt, at medlemmerne af bankens bestyrelse samlet modtager over 50 mio lire netto om m(cid:229)neden? 6. Er det sandt, at generaldirektłrerne tjener 40 mio lire netto om m(cid:229)neden? 7. Er det sandt, at kun lłnningerne op til afdelingschefniveau offentliggłres? 8. Er det sandt, at EIB betaler visse ledere i forskellige stillinger lłnninger p(cid:229) euro 500 000 om (cid:229)ret? 9. Mener R(cid:229)det, at der błr foretages en 30 % nedsk(cid:230)ring i ovenn(cid:230)vnte lłnninger med virkning fra 1. januar 2000? 10. Hvor meget har samtlige ledere og samtlige ansatte i EIB f(cid:229)et udbetalt i lłn i 1998? C 72 E/4 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 6. 3. 2001 Svar (18. -19. september 2000) R(cid:229)det henleder det (cid:230)rede parlamentsmedlems opm(cid:230)rksomhed p(cid:229), at i medfłr af artikel 266 i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab har Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank, hvis medlemmer er medlemsstaterne, status som juridisk person. Banken er underlagt vedt(cid:230)gter, som er indeholdt i en protokol, der er knyttet som bilag til traktaten, og hvis artikel 8 fasts(cid:230)tter, at banken administreres og ledes af et styrelsesr(cid:229)d, en bestyrelse og en direktion. Deres sammens(cid:230)tning er fastsat i hhv. artikel 9, 11 og 13 i protokollen vedrłrende vedt(cid:230)gterne for EIB. Samme vedt(cid:230)gter fasts(cid:230)tter, at direktionens formand er foresat for bankens tjenestem(cid:230)nd og łvrige ansatte, og at han ans(cid:230)tter og afskediger dem. R(cid:229)det opfordrer derfor det (cid:230)rede parlamentsmedlem til at kontakte Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank for at fremskaffe de nłjagtige oplysninger, han efterlyser. (2001/C 72 E/004) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0554/00 af Theodorus Bouwman (Verts/ALE) og Karla Peijs (PPE-DE) til Kommissionen (29. februar 2000) Om: Arbejdstiden for personalet i cockpittet i forbindelse med flytrafiksikkerheden og det indre markeds funktion Det nederlandske tv-program Netwerk af 21. januar 2000 omhandlede arbejdstiden for flypersonalet i cockpittene. Heraf fremgik det, at meget lange arbejdstider p(cid:229) 14 timer eller derover ikke var nogen undtagelse. Dette gjaldt navnlig for charterselskaber. Af den seneste undersłgelse fra det tyske institut for luft- og rumfart (DLR) i Keulen fremg(cid:229)r det, at de lange arbejdstider udgłr en fare for sikkerheden. Ved uafbrudt tjeneste p(cid:229) over 10 timer om natten og 12 timer om dagen forekommer overtr(cid:230)thed og koncentrationstab hos cockpitpersonalet. En lignende undersłgelse foretaget af NASA i De Forenede Stater har givet samme resultat. P(cid:229) grundlag heraf er der for De Forenede Stater fastsat en maksimumsarbejdstid p(cid:229) 10 timer om natten og 12 timer om dagen. Lovgivningen i EU(cid:146)s medlemsstater er ikke ens. Bestemmelserne i Nederlandene tillader en maksimal arbejdstid p(cid:229) 16 timer og en margen p(cid:229) 1,5 timer under uforudsete omst(cid:230)ndigheder. (cid:129) Har Kommissionen kendskab til NASA(cid:146)s og DLR(cid:146)s undersłgelser? (cid:129) Er Kommissionen enig med os i, at det i betragtning af resultaterne af disse undersłgelser er uansvarligt at lade cockpitpersonale arbejde l(cid:230)ngere end det anbefales af NASA og DLR? (cid:129) Er Kommissionen enig med os i, at det af hensyn til det indre markeds hensigtsm(cid:230)ssige funktion er af betydning, at alle medlemsstater h(cid:229)ndh(cid:230)ver de samme baserede arbejdstider p(cid:229) sikkerhed? I begrundelsen til bet(cid:230)nkningen af Smet (A5-0041/1999) om (cid:230)ndring af direktiv 93/104/EF (1) vedrłrende en r(cid:230)kke aspekter af tilretel(cid:230)ggelsen af arbejdstiden, hedder det under punkt 5, at Kommissionen har lovet at komme med et forslag vedrłrende flypersonalet. (cid:129) Vil Kommissionen herunder ogs(cid:229) foresl(cid:229), at de foresl(cid:229)ede anbefalinger overtages og fasts(cid:230)tte dette i direktivet? I bekr(cid:230)ftende fald, hvorn(cid:229)r vil dette ske? (1) EFT L 307 af 13. 12. 1993, s. 18


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0571/00 von Christopher Huhne (ELDR) an den Rat. Rechenschaftspflicht.

text: 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/63 Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (11. April 2000) Die Kommission ist zur Zeit nicht in der Lage, die von dem Herrn Abgeordneten erbetenen Zahlen zu nennen. Aufgrund eines vom Rat erteilten Mandats f(cid:252)hrt die Kommission jedoch gegenw(cid:228)rtig ein Studie (cid:252)ber das effektive Niveau der Unternehmensbesteuerung in den Mitgliedstaaten durch, die in der zweiten H(cid:228)lfte dieses Jahres abgeschlossen werden soll. Der Bericht wird Angaben zu den effektiven Unternehmenssteuer- s(cid:228)tzen in den Mitgliedstaaten enthalten und sie mit den Regelsteuers(cid:228)tzen vergleichen. In Bezug auf j(cid:252)ngste Sch(cid:228)tzungen wird auf drei Studien (cid:252)ber die effektive Steuerlast in der Gemeinschaft verwiesen, die 1999 von der niederl(cid:228)ndischen Regierung in Auftrag gegeben wurden. Diese Studien enthalten Tabellen, aus denen die Regelsteuers(cid:228)tze und die effektiven Steuers(cid:228)tze hervorgehen, und k(cid:246)nnen unter folgender Adresse (cid:252)ber das Internet abgerufen werden: http://www. minfin. nl/, britische Fahne anklik- ken, (cid:132)tax competition in the European Union(cid:147) anklicken. (2001/C 26 E/077) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0569/00 von Christopher Huhne (ELDR) an den Rat (2. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Geheimhaltung im Rat Kann der Rat irgendeine andere gesetzgebende K(cid:246)rperschaft in irgendeinem anderen Staat oder Legislativ- bereich au(cid:223)er ihm selbst nennen, der hinter verschlossenen T(cid:252)ren zusammentritt, was dazu f(cid:252)hrt, da(cid:223) die von einem Beschlu(cid:223) Betroffenen die (cid:220)berlegungen nicht erfahren, die zu einem Beschlu(cid:223) f(cid:252)hrten, oder welche Vertreter in der Legislative welchen Standpunkt vertraten? Ist der Rat nicht auch der Auffassung, da(cid:223) die einzigen beiden derartigen gesetzgebenden K(cid:246)rperschaften die von Kuba und Nordkorea sind? Wie rechtfertigt er es dann, da(cid:223) seine Praktiken in dieselbe Kategorie eingestuft werden wie die von zwei Paria- Staaten? (2001/C 26 E/078) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0571/00 von Christopher Huhne (ELDR) an den Rat (2. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Rechenschaftspflicht Stimmt der Rat zu, da(cid:223) es ein wesentlicher Bestandteil des demokratischen Prozesses ist, da(cid:223) die von Entscheidungen Betroffenen wissen, wie ihre Vertreter bei solchen Abstimmungen gestimmt haben, damit sie als W(cid:228)hler von ihnen Rechenschaft verlangen k(cid:246)nnen? (2001/C 26 E/079) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0572/00 von Christopher Huhne (ELDR) an den Rat (2. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Transparenz Wie beabsichtigt der Rat, die zahlreichen von ihm bez(cid:252)glich der Transparenz der EU gemachten Zusagen, besonders im Hinblick auf seine eigenen Entscheidungen, umzusetzen?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0571/00 från Christopher Huhne (ELDR) till rådet. Ansvarsskyldighet.

text: 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/63 Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 april 2000) Kommissionen kan f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte l(cid:228)mna de uppgifter som ledamoten beg(cid:228)r. P(cid:229) uppdrag av r(cid:229)det genomf(cid:246)r dock kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande en studie av den faktiska niv(cid:229)n f(cid:246)r f(cid:246)retagsbeskattning i medlemsstaterna. Denna studie kommer att slutf(cid:246)ras under det andra halv(cid:229)ret i (cid:229)r. Rapporten kommer att inneh(cid:229)lla information om de faktiska niv(cid:229)erna f(cid:246)r f(cid:246)retagsbeskattningen i medlemsstaterna. Dessa niv(cid:229)er kommer att j(cid:228)mf(cid:246)ras med de lagstadgade skattesatserna. N(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:246)vriga nyligen genomf(cid:246)rda ber(cid:228)kningar best(cid:228)llde den nederl(cid:228)ndska regeringen 1999 tre studier om det faktiska skattetrycket i gemenskapen. Dessa studier inneh(cid:229)ller tabeller som visar lagstadgade skattesatser liksom faktiska skatteniv(cid:229)er och de finns tillg(cid:228)ngliga p(cid:229) Internet p(cid:229) adress http://www. min- fin. nl/, v(cid:228)lj brittiska flaggan, v(cid:228)lj (cid:148)skattekonkurrensen i Europeiska unionen(cid:148). (2001/C 26 E/077) SKRIFTLIG FR¯GA E-0569/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till r(cid:229)det (2 mars 2000) ˜mne: R(cid:229)dets sekretess Kan r(cid:229)det vara s(cid:229) v(cid:228)nligt att n(cid:228)mna ett enda ytterligare lagstiftande organ inom n(cid:229)gon annan stat eller n(cid:229)got annat lagstiftningsomr(cid:229)de som h(cid:229)ller hemliga m(cid:246)ten s(cid:229) att de som ber(cid:246)rs av ett beslut inte kan f(cid:229) reda p(cid:229) vad som sagts under de diskussioner som ledde fram till beslutet och inte heller vilken eller vilka (cid:229)sikter de olika f(cid:246)retr(cid:228)darna f(cid:246)r det lagstiftande organet uttryckt? Om r(cid:229)det kan vara (cid:246)verens med mig om att det bara finns tv(cid:229) s(cid:229)dana lagstiftande organ, n(cid:228)mligen de som verkar i Kuba respektive Nordkorea, hur vill d(cid:229) r(cid:229)det motivera sina tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt, som leder till att r(cid:229)det kommer att hamna i samma strykklass som dessa b(cid:229)de pariastater? (2001/C 26 E/078) SKRIFTLIG FR¯GA E-0571/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till r(cid:229)det (2 mars 2000) ˜mne: Ansvarsskyldighet H(cid:229)ller r(cid:229)det med om att det ing(cid:229)r som en viktig del i den demokratiska processen att de som ber(cid:246)rs av ett beslut skall f(cid:229) reda p(cid:229) hur deras f(cid:246)retr(cid:228)dare har r(cid:246)stat n(cid:228)r beslutet har fattats, s(cid:229) att de kan beg(cid:228)ra en f(cid:246)rklaring av deras agerande? (2001/C 26 E/079) SKRIFTLIG FR¯GA E-0572/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till r(cid:229)det (2 mars 2000) ˜mne: (cid:214)ppenhet Hur t(cid:228)nker r(cid:229)det genomf(cid:246)ra sina olika (cid:229)taganden i fr(cid:229)ga om (cid:246)ppenheten inom EU, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller r(cid:229)dets egna beslut?


title: Reglamento (CE) n° 467/2000 de la Comisión, de 1 de marzo de 2000, por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la vigésima novena licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) n° 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

text: 2. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 57/7 REGLAMENTO (CE) No 467/2000 DE LA COMISIÓN de 1 de marzo de 2000 por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la vigésima novena licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) no 1489/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2038/1999 del Consejo, de 13 de septiembre de 1999, por el que se establece una organización común de mercados en el sector del azúcar (1), y, en particular, la letra b) del párrafo segundo del apartado 5 de su artículo 18, Considerando lo siguiente: (1) (2) En virtud de lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 1489/1999 de la Comisión, de 7 de julio de 1999, relativo a una licitación permanente para la determina- ción de las exacciones reguladoras y/o de las restitu- ciones sobre la exportación de azúcar blanco (2), se procede a licitaciones parciales para la exportación de dicho azúcar. De acuerdo con lo dispuesto en el apartado 1 del artí- culo 9 del Reglamento (CE) no 1489/1999, debe fijarse en su caso un importe máximo de la restitución a la exportación para la licitación parcial de que se trate, teniendo en cuenta en particular la situación de la evolu- ción previsible del mercado del azúcar en la Comunidad y en el mercado mundial. (3) (4) Previo examen de las ofertas, es conveniente adoptar para la vigésima novena licitación parcial las disposi- ciones contempladas en el artículo 1. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Para la vigésima novena licitación parcial de azúcar blanco efectuada en el marco del Reglamento (CE) no 1489/1999, se fija un importe máximo de la restitución a la exportación de 52,418 EUR/100 kg. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 2 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 1 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) DO L 172 de 8. 7. 1999, p. 27


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97»

eurovoc_concepts:
beef
health control
labelling
meat product
third country

text: 26. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 117/47 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamen- tets og Rådets forordning om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97« (2000/C 117/09) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 12. november 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 152 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede David Evans til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 9. februar 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 370. plenarforsamling af 1. og 2. marts 2000, mødet den 2. marts 2000, med 64 stemmer for, 3 imod og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning (1) Den nye ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter er baseret på to forslag. Det første (2) [99/0205 (COD)], som Rådet og Parlamentet behandlede i december 1999, udvider blot de nuværende frivillige ordninger i lyset af de vanskeligheder, som de fleste medlemsstater er stødt på med hensyn til fuld gennemførelse af den krævede ordning til identifikation af kvæg. Rådet accepterede ikke de af Parlamentet foreslåede ændringer, men gik med til at rykke ikrafttrædelsestidspunktet frem, og Kommissionen tog, under henvisning til artikel 19, skridt til at forlænge status quo indtil 1. september 2000. Derfor vedtog Rådet den 21. december 1999 forordning (EF) nr. 2772/1999 om fastsættelse af generelle regler for en obligatorisk mærkningsordning for oksekød (3). 1. 1. Det andet forslag [99/0204 (COD)] omhandler etapevis indførelse af en obligatorisk identifikations-, registrerings- og mærkningsordning samt bestemmelser om en parallel frivillig mærkningsordning. I henhold til de beslutninger, som blev taget i december 1999, skal forslaget nu træde i kraft inden 1. september 2000. 1. 2. I første etape bliver det obligatorisk for erhvervsdriven- de og organisationer, som afsætter frisk eller frosset oksekød eller kalvekød, at mærke dette fra 1. september 2000 og fremefter, med: (1) Der henvises til følgende dokumenter: KOM(1999) 486 endelig udg. — Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentetog Rådet om gennemførelsen af oksekødsmærkningsordningerne i de forskellige medlemsstater. — KOM(1999) 487 endelig udg. — Forslag 99/0204 (COD) og 99/0205 (COD); og — KOM(1999) 487 endelig udg. /2 — Korrigendum til artikel 22A i 99/0204 (COD). (2) På dagsordenen for plenarforsamlingen den 8. og 9. december 1999. (3) EFT L 334, 28. 12. 1999, s. 1. — individuelle sporbarhedskoder, som kan være identifika- tionsnummeret på det dyr, som kødet stammer fra, eller et identifikationsnummer for en gruppe dyr; — regionen eller medlemsstaten eller tredjelandet, hvor slagte- riet eller udbeningsvirksomheden er beliggende; — slagteriets og udbeningsvirksomhedens autorisations- nummer; — den dato, hvor dyret er slagtet; — dyrekategorien (ikke defineret nærmere i forslaget); — kødets ideelle minimumsmodningsperiode. 1. 3. Med den foreslåede anden etape, som skal træde i kraft fra 1. januar 2003, indføres obligatorisk angivelse på mærket af: — den medlemsstat, region eller bedrift eller det tredjeland, hvor dyret er født; — den medlemsstat, region eller bedrift eller det tredjeland, hvor opfedningen har fundet sted; — den medlemsstat, region eller bedrift eller det tredjeland, hvor slagtningen har fundet sted; — den medlemsstat, region eller bedrift eller det tredjeland, hvor udbeningen har fundet sted. Ifølge forslaget skal det også tillades at benytte nogle 1. 4. bredere geografiske definitioner, f. eks. hvis alt det ovenfor nævnte foregår i: — en eller flere medlemsstater: angivelse af »oprindelse«: »EF«; — et tredjeland og EF: angivelse af »oprindelse: EF og tredje- lande«; — et eller flere tredjelande: angivelse af »oprindelse: tredje- lande«. C 117/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 4. 2000 1. 5. Forslaget indeholder også nogle generelle regler, ifølge hvilke der sideløbende med de obligatoriske ordninger kan opereres med frivillige mærkningsordninger under overvåg- ning af en kompetent myndighed og med verificerbar kontrol med identifikationen. Sådanne frivillige ordninger kan gælde både for EU- og tredjelandeoksekød. 2. Generelle bemærkninger 2. 1. Juridiske spørgsmål Den foreslåede forordnings retsgrundlag er omstridt. 2. 1. 1. Selv om man stadig afventer en dom i den sag, som Kommis- sionen og Europa-Parlamentet har anlagt mod Rådet med hensyn til brugen af traktatens tidligere artikel 43 som retsgrundlag for den eksisterende forordning nr. 820/97, vurderer Kommissionen, at Amsterdam-traktatens artikel 152 er det rigtige retsgrundlag. 2. 1. 2. De nærmere regler for anvendelsen af artikel 22, som for Kommissionen at overvåge og sikre gør det muligt forordningens håndhævelse, kræver, at Kommissionen i visse tilfælde indhenter en afgørelse hos eller søger bistand fra Den Stående Veterinærkomité (1). 2. 2. Målsætninger 2. 2. 1. ØSU noterer, at forordningsforslagets målsætninger er komplekse; der opremses ikke færre end 33 betragtninger i forslaget. ØSU vurderer, at følgende må være hovedemnerne: — at styrke forbrugernes tillid til oksekød; — at sætte veterinærmyndighederne i stand til at gennemføre passende kontrol med både EU-dyr og importerede dyr, med henblik på at bekæmpe dyresygdomme; — at sikre, at alt oksekød, som udbydes i detailsalg, kan spores tilbage til forarbejdningsvirksomheden, slagteriet og i sidste ende oprindelsesbedriften; — at lette hurtig og nøjagtig informationsudveksling mellem medlemsstaterne samt samarbejde med Kommissionen vedrørende overvågning og sporing af flytninger af kvæg; — at styrke forvaltningen af visse EF-støtteordninger; — at undgå at pålægge producenterne alt for store administra- tive byrder; — at garantere størst mulig gennemsigtighed på oksekøds- markedet. (1) Korrigendum KOM(1999) 487 endelig udg. /2. 2. 2. 2. Under ØSU’s forhandlinger opstod der alvorlig tvivl om, hvorvidt det er fornuftigt, at man i én enkelt forordning samler juridiske og administrative tiltag, som har til formål at sikre en sund veterinær- og folkesundhedskontrol samt mærkningsbestemmelser, hvis formål er at hjælpe forbrugerne. Afsnit 1 består således af bestemmelser, som udelukkende tager sigte på at sikre sporbarheden (øremærkning, registrering, pas, elektronisk database); mens afsnit 2 indeholder mær- kningsbestemmelser (slagteriets og udbeningsvirksomhedens autorisationsnummer, dyrekategori, slagtedato, ideel mod- ningsperiode), som bl. a. skal være en hjælp til håndhævelsen, men som også skal give forbrugerne en beroligende eller nyttig information. 2. 2. 3. Det er ØSU’s fulde overbevisning, at hensynet til befolkningens sundhed må være en topprioritet, og at målet bør være at iværksætte de nye ordninger så hurtigt som muligt. I denne forbindelse bemærker ØSU, at Parlamentet ikke var villig til at udvide de frivillige ordninger i henhold til forordning 820/97 til at dække perioden efter september 2000. På baggrund af de praktiske problemer, som i nogle lande er opstået med at få databasen etableret, vil det kræve en særdeles beslutsom indsats fra de relevante myndigheders side, hvis den fremskyndede tidsplan skal efterleves. 2. 2. 4. ØSU finder tillige, at oksekødsforsyningskæden fra landbrugsbedrift til forbruger er for lang og er præget af forskelle i henseende til organisering og praksis i de forskellige medlemsstater. ØSU anser det for at være af allerstørste betydning, at de kontroltiltag, som beskrives nærmere i forslagene, iværksættes effektivt i alle led i forsyningskæden i samtlige medlemsstater. Kommissionen erkender, at der er grund til særlige 2. 2. 5. overvejelser i forbindelse med behandlingen af oksekød eller oksekødsprodukter, som importeres fra tredjelande, idet ikke alle de oplysninger, som kræves for EU-oksekød, måske er tilgængelige. Kommissionen foreslår at tackle denne situation via en undtagelse, hvor beskrivelsen »tredjelande« eller »slagtet i (tredjelandets navn)« kan benyttes, i overensstemmelse med WTO-reglerne. De administrative foranstaltninger, der skal sikre, at sådant importeret oksekød opfylder de nødvendige sundhedsnormer, er ikke omfattet af den foreslåede forordning. Endelig er ØSU bekymret over den mangfoldighed af 2. 2. 6. forskellige bestemmelser, som gælder for mærkning af fødeva- rer, og som yderligere kompliceres af den her foreslåede lovgivning. ØSU opfordrer Kommissionen til straks at sætte ind inden for rammerne af sit fødevaresikkerhedsprogram for, af hensyn til forbrugerne, at sikre større forenkling og højere normer ved mærkningen af fødevarer. 26. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 117/49 3. Særlige bemærkninger slagtere at informere kunderne om oksekødets oprindelse i form af opslag i forretningen. Opfyldelsen af forordningens mål sigter først og frem- 3. 1. mest mod almenvellet og folkesundheden. ØSU er derfor tilhænger af, at den nuværende påligning af omkostningerne på producenten tages op til revision. 3. 2. Mærkning 3. 2. 1. Efter ØSU’s mening skal alle forbrugere fra starten på mærket kunne se, hvor dyrene kommer fra. Kommissionen foreslår derimod, at dette først skal være obligatorisk i anden fase fra 1. januar 2003. 3. 2. 2. ØSU har set meget nøje på spørgsmålet om angivelse af slagteriets eller udbeningsvirksomhedens autorisationsnum- mer på mærket. Alle relevante oplysninger er til nytte for forbrugerne og deres tillid vil øges, hvis mærket viser, at produktet omfattes af et omhyggeligt sporbarhedssystem. ØSU støtter derfor denne bestemmelse. 3. 2. 3. ØSU har også meget grundigt drøftet forslaget om, at mærket skal omfatte en angivelse af »oksekødets ideelle minimumsmodningsperiode«. Denne bestemmelse, som ve- drører oksekødets tilberedningskvalitet og smag, er en overra- skende medtagelse på mærkerne, som formodes at vedrøre sikkerhed og sporbarhed. Modning er et komplekst spørgsmål, som ikke blot afhænger af oksekødets alder efter slagtningstids- punktet. Modningen påvirkes af omstændighederne ved slagt- ningen, temperaturen og opbevaringen samt andre faktorer i forbindelse med produktets håndtering på vejen fra slagteriet til forbrugeren. Angivelse af informationer om kvalitetsparametre (f. eks. modning af oksekød) skal principielt være frivillig. 3. 2. 4. Trods bemærkningerne i pkt. 2. 2. 2 mener ØSU, at forbrugerens tillid vil være tjent med en oplysning om, hvilken kategori af slagtedyr kødet stammer fra. 3. 3. Bestemmelsernes rækkevidde 3. 3. 1. Kommissionen har erkendt, at der opstår praktiske problemer med bestemmelsernes anvendelse på mindre slagte- re i detailhandelsleddet og landbrugsproducenter, som selv sælger deres varer. Selv om mange slagtere i praksis indkøber forsyninger fra én enkelt producent eller en gros-virksomhed, køber mange også ind hos flere forskellige kilder, hvorefter de i detailleddet sælger udskæringer fra forskellige dyr, alt efter hvad kunden beder om. Forudsat identifikations- og registre- ringsprocedurerne iværksættes og overvåges ordentligt, vil denne praksis ikke medføre yderligere risiko for forbrugerne, og det kan fremføres, at mindre slagtere, som i forretningen skærer kødet ud efter forbrugerens ønsker, bør fritages fra mærkningsforpligtelsen. Men ØSU går ikke principielt ind for en sådan fritagelse og mener, at det bør være muligt for mindre 3. 3. 2. Artikel 14 fritager hakket oksekød, oksekødsafpuds eller opskåret oksekød fra nogle af mærkningsbestemmelserne og fra 1. januar 2003 gælder der et krav om angivelse af land, EU eller tredjeland som oprindelse. ØSU har region, principielt den mening, at denne undtagelse ikke harmonerer med målene om befolkningens sundhed, som er kernen i den foreslåede forordning. Sporbarhed er helt klart et vigtigt spørgsmål, når der er tale om produkter af blandet oprindelse. ØSU er imidlertid nået til den overbevisning, at det på dette stadium ikke i praksis er muligt at anvende mere strikse mærkningskrav. Det må erkendes, at mange af de dyr, som bruges i denne del af oksekødsindustrien (som omfatter malkekøer), måske er født, inden der blev indført effektive og kontrollerbare identifikationsordninger. Det må også erkendes, at handelen med disse produkter er kompleks, og at de er af stor betydning for forbrugerne og cateringbranchen. Kommis- sionen anmodes derfor om at lægge særlig vægt på at få løst disse problemer og at fremsætte yderligere forslag i god tid inden januar 2003. 3. 4. BSE-undersøgelse ØSU henstiller, at man i forordningen medtager en pligt til at benytte en officiel, EU–godkendt test med henblik på BSE-undersøgelse af alt slagtet kvæg, når en sådan bliver tilgængelig. Forskningen i sådanne tests bør fremskyndes. 4. Konklusion 4. 1. ØSU støtter i høj grad målet om at indføre strengere sundhedskontrol ved fremstilling, forarbejdning og salg af oksekød til fødevarer. ØSU er enig i, at evnen til pålideligt at spore alt oksekød tilbage til oprindelsesbedriften fra det sted, hvor forbrugeren køber kødet, er afgørende for at nå dette mål. Det er ØSU’s opfattelse, at man med den foreslåede forordning vil kunne nå dette mål. ØSU støtter også målet om at styrke forbrugernes tillid til oksekød ved at gøre disse kontroltiltag gennemsigtige i kraft af en obligatorisk mær- kningsordning. ØSU kan derfor godkende disse forslag med forbehold af ovenstående nærmere bemærkninger. 4. 2. Både med hensyn til mærkning af oksekød og fødevare- mærkning mere generelt resterer der efter ØSU’s mening en betydelig indsats, førend ordningerne kan anses for at forsyne forbrugene med konsekvent, nyttig og pålidelig information. Ovenfor er anført nogle specifikke spørgsmål, hvor der skønnes at bestå et yderligere presserende behov for en indsats med hensyn til oksekød. I det bredere spørgsmål om fødevaremærkning anmodes Kommissionen om at orientere om, hvorledes det går med kodificeringen af det direktiv, som der refereres til i forbrugerhandlingsplanen 1999-2001 fra december 1998. C 117/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 4. 2000 4. 3. Kommissionen opfordres til at tage alle nødvendige skridt til at undgå, at denne nye overgangsordning trækker yderligere ud. Trækker indsatsen ud, vil forbrugerne miste tillid til oksekød og til EU-mekanismerne. Dette betyder, at både Europa-Parlamentet og Rådet bør benytte de eksisterende procedurer til hurtigt samråd, så arbejdet kan færdiggøres i god tid. 4. 4. Sideløbende opfordres Kommissionen til øjeblikkeligt at etablere et passende overvågningsnetværk med hensyn til iværksættelsen af de nuværende bestemmelser i afsnit 1 i forordning (EF) 820/97 (identifikation og registrering af kvæg), så det sikres, at de data, som er nødvendige for indførelsen af mærkningsordningens »første etape«, er til rådighed for alt kvæg senest den 31. august 2000. Samme tiltag bør tages med hensyn til indførelsen af »anden etape«. Med sigte herpå kunne de relevante afdelinger i Kommissionen (f. eks. levnedsmiddel- og veterinærkontoret i Dublin) indføre et inspektionsprogram i hele EU for at sikre sig, at samtlige medlemsstater har indført de nugældende bestemmelser om identifikation og registrering af kvæg. 4. 4. 1. Ydermere henstilles det, at Kommissionen inden den 31. august 2000 udsender en foreløbig rapport om, hvordan den nugældende lovgivning (identifikation og registrering) overholdes i samtlige medlemsstater. Bruxelles, den 2. marts 2000. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse Under forhandlingerne blev følgende ændringsforslag, som opnåede over en fjerdedel af de afgivne stemmer, forkastet: Punkt 3. 2. 2. Sidste sætning ændres til følgende: »ØSU finder dog, at det kun er autorisationsnummeret på den sidste virksomhed i kæden, som skal angives. « Begrundelse Problemet er, at der ellers typisk vil skulle anføres 2 autorisationsnumre: Dels slagteriets og dels opskæringsvirksomhe- dens. Opskæringsvirksomhederne indkøber typisk kroppe fra flere slagterier for at få tilstrækkelige mængder i den ønskede kvalitet. Såfremt slagteriets autorisationsnummer skal angives, vil opskæringsvirksomheden være tvunget til at holde kødet fra hvert slagteri adskilt, hvorved der opstår mange små batch. Konsekvensen vil blive, at de små slagterier vil blive frasorteret, idet deres batch bliver for små, da opskæringsvirksomhederne ønsker få og store batch. Afstemningsresultat For: 15, imod: 37, hverken for eller imod: 6


title: WRITTEN QUESTION E-0590/00 by Giles Chichester (PPE-DE) to the Council. EBRD loans to Russian energy companies.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EBRD
EU policy
Russia
development policy
loan
power plant

text: 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/67 (2001/C 26 E/083) WRITTEN QUESTION E-0586/00 by Mark Watts (PSE) to the Commission (29 February 2000) Subject: European sustainable transport policy Will the Commission indicate how, and to what extent, national transport policy-makers in EU Member States have been influenced by the development of a common European transport policy (cid:129) particularly as regards the creation of environmentally sustainable transport systems? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (19 April 2000) Most Member States have begun introducing national policies designed to incorporate environmental considerations. The European Council meeting in Cardiff and subsequent European Councils boosted the integration process which must now be sustained and must result in real decisions and the introduction of new instruments to promote, evaluate and oversee the process. Many new measures have been implemented, although in some areas certain Member States are more active than others. A particular example is the link between the reduction in lead emissions and the introduction of tax differentiation for leaded and unleaded petrol. At Community level, the Environment Agency has developed the transport environment reporting mechanism which enables progress in incorporating environmental considerations into the transport sector in Member States to be monitored. Its first report is expected in April 2000. In the context of trans-European network policy, Article 8 of Parliament and Council Decision 1692/96/EC of 23 July 1996 on Community guidelines for the development of the trans-European transport network (1) reinforces the Member States(cid:146) commitment to make environmental impact assessments when they develop and carry out projects of common interest, in line with Council Directive 85/337/EC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (2) and Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (3). Moreover, in accordance with Article 18 of the above-mentioned Decision, Member States are obliged to regularly notify the Commission of the national plans and programmes which they have drawn up for the development of the trans-European transport network, in particular for projects of common interest. As regards environmentally sustainable transport systems in cities, and mindful of the principle of subsidiarity, the Commission has focused its efforts on exchanging good practices. In particular, it has contributed by financing ELTIS (European Local Transport Information Service), which is a database of information about local and regional passenger transport, available to elected representatives, politicians, transport operators and managers and, of course, transport users. This database features many case studies and a forum open to the public. Lastly, the database of good practices in the field of urban planning and sustainable development contains good examples of sustainable development. (1) OJ L 228, 9. 9. 1996. (2) OJ L 175, 5. 7. 1985. (3) OJ L 206, 22. 7. 1992. (2001/C 26 E/084) WRITTEN QUESTION E-0590/00 by Giles Chichester (PPE-DE) to the Council (2 March 2000) Subject: EBRD loans to Russian energy companies Can the Council say whether it has any plans to review the operation of the EBRD(cid:146)s Agreement and Guidelines for lending to Russian energy companies? C 26 E/68 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 Reply (26 June 2000) The Council has, as such, no competence to review the operation of the Agreement and Guidelines for lending of the EBRD, which institution was created by an international agreement concluded between, at the time, 39 European and non European countries, such as the USA and Japan on the one hand and the EU and the EIB on the other hand. (2001/C 26 E/085) WRITTEN QUESTION E-0602/00 by Giovanni Pittella (PSE) to the Commission Subject: Outbreak of avian influenza in some parts of Italy (3 March 2000) In connection with the avian flu epidemic currently affecting some parts of Italy, which has led to the death or slaughter of seven million birds. Can the Commission state: (cid:129) what methods were used for the slaughter of the birds that did not die as a direct cause of the epidemic, who they were slaughtered by, on whose authorisation and at which sites and how many birds have been slaughtered; (cid:129) whether and in what way the provisions of Directive 93/119/EC (1) (transposed by means of Legislative Decree No 333 of 1 September 1998) have been complied with; (cid:129) what method has been chosen for the disposal of the birds slaughtered as a result of the epidemic? (1) OJ L 340, 31. 12. 1993, p. 21. Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (14 April 2000) By mid March 2000 the Italian authorities had reported 368 outbreaks of avian influenza. The outbreaks have occurred in different kinds of species and production types. About 12,2 million birds have been killed at infected poultry farms and 3 million at farms considered as contact farms or as being high risk farms. Exact data for birds that died because of the disease and those which have definitively been killed in the affected farms are not yet available. One reason for the missing figures is that the disease can cause mortality that can reach up to 100 % in a very short period of time. Animals often die while arrangements for their destruction are being made. The method of killing birds was discussed at the meeting of the standing veterinary committee in January and again in March 2000. At the later meeting the Italian delegation announced that the provisions of Council Directive 93/119/EEC on the protection of animals at the time of slaughter or killing (1) were being applied. This Directive (Annex C) lists the permitted methods of killing poultry as electrocution, exposure to carbon dioxide, decapitation, dislocation of the neck and the use of a vacuum chamber. During execution specific requirements must be fulfilled within the framework of the overall objective (Article 3) of this Directive; thus to spare animals (cid:145)any avoidable excitement, pain or suffering during movement, lairaging, restraint, stunning, slaughter or killing(cid:146). In addition to the killing methods referred to above the competent authority may apply other killing methods for disease control during epidemics (Annex E). In such situations the methods applied must be in compliance with the general provisions of


title: Règlement (CE) n° 481/2000 de la Commission, du 2 mars 2000, fixant la restitution maximale à l'exportation de seigle dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1758/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye
third country

text: 3. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 58/11 RÈGLEMENT (CE) No 481/2000 DE LA COMMISSION du 2 mars 2000 fixant la restitution maximale à l'exportation de seigle dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1758/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), vu le règlement (CE) no 1501/95 de la Commission du 29 juin 1995 établissant certaines modalités d'application du règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l'octroi des restitutions à l'exportation ainsi que les mesures à prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2513/98 (4), et notamment son article 7, (3) (4) visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1501/95. Dans ce cas, l'adjudication est attribuée à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre se situe à un niveau égal ou inférieur à la restitution maximale, ainsi qu'à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre porte sur une taxe à l'exportation. L'application des critères visés ci-dessus à la situation actuelle des marchés de la céréale en cause conduit à fixer la restitution maximale à l'exportation au montant repris à l'article 1er. sont Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement considérant ce qui suit: A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: (1) (2) Une adjudication de la restitution et/ou de la taxe à l'exportation de seigle vers tous les pays tiers a été ouverte par le règlement (CE) no 1758/1999 de la Commission (5). L'article 7 du règlement (CE) no 1501/95 prévoit que, sur la base des offres communiquées, la Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 23 du règle- ment (CEE) no 1766/92, décider de fixer une restitution maximale à l'exportation, en tenant compte des critères Article premier Pour les offres communiquées du 25 février au 2 mars 2000, dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1758/1999, la restitution maximale à l'exportation de seigle est fixée à 65,49 EUR/t. Le présent règlement entre en vigueur le 3 mars 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 2 mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 210 du 10. 8. 1999, p. 3


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0570/00 von Christopher Huhne (ELDR) an den Rat. Erweiterung der Abstimmung mit qualifizierter Mehrheit.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
qualified majority

text: 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/15 Ganz allgemein m(cid:246)chte die Kommission darauf hinweisen, da(cid:223) das Bestehen staatlicher Unternehmen in bestimmten Wirtschaftssektoren ausschlie(cid:223)lich in die Zust(cid:228)ndigkeit der Mitgliedstaaten f(cid:228)llt, wobei aller- dings die Bestimmungen des EG-Vertrags und die Liberalisierungsvorschriften f(cid:252)r bestimmte Wirtschafts- sektoren auf Gemeinschaftsebene zu beachten sind. Der Elektrizit(cid:228)tssektor wird durch die Richtlinie 96/92/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 19. Dezember 1996 betreffend gemeinsame Vorschriften f(cid:252)r den Elektrizit(cid:228)tsbinnenmarkt (1) geregelt. Die Richtlinie enth(cid:228)lt keine Vorschriften bez(cid:252)glich des Eigentums an Elektrizit(cid:228)tsunternehmen, sondern Bestimmungen f(cid:252)r die Organisation und das Funktionieren des Elektrizit(cid:228)tssektors und f(cid:252)r den Markt- zugang. Nichtsdestoweniger beobachtet die Kommission aufmerksam Zusammenschl(cid:252)sse und (cid:220)bernahmen im Elektrizit(cid:228)tssektor. Soweit diese Vorg(cid:228)nge gemeinschaftsrelevant sind, werden sie gem(cid:228)(cid:223) der Fusions- kontrollverordnung EWG/4064/89 des Rates vom 21. Dezember 1989 (cid:252)ber die Kontrolle von Unterneh- menszusammenschl(cid:252)ssen (2) gepr(cid:252)ft. (1) ABl. L 27 vom 30. 1. 1997. (2) ABl. L 395 vom 30. 12. 1989, zuletzt berichtigte Fassung im ABl. L 40 vom 13. 2. 1998. (2001/C 46 E/018) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0570/00 von Christopher Huhne (ELDR) an den Rat (2. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Erweiterung der Abstimmung mit qualifizierter Mehrheit Kann der Rat Angaben dar(cid:252)ber machen, von welchen Mitgliedstaaten und in welchen Bereichen eine Erweiterung der Abstimmung mit qualifizierter Mehrheit w(cid:228)hrend der letzten beiden Regierungskonferen- zen vorgeschlagen und angenommen wurde und welche Mitgliedstaaten gegen diese Erweiterung waren? Antwort (10. Juli 2000) Der Rat erinnert den Herrn Abgeordneten daran, da(cid:223) die Regierungskonferenz ein vor(cid:252)bergehendes Gremium aus Vertretern der Regierungen der Mitgliedstaaten ist und sich vom Rat unterscheidet. Der Rat ist daher nicht befugt, Fragen zum Ablauf der Arbeiten der Regierungskonferenz oder zu den in der Regierungskonferenz von den Mitgliedstaaten vertretenen Standpunkten zu beantworten. Dem Herrn Abgeordneten ist bekannt, da(cid:223) die Ausdehnung der Beschlu(cid:223)fassung mit qualifizierter Mehr- heit ein immer wiederkehrendes Reflexionsthema der Regierungskonferenzen ist und sich im Laufe der Entwicklung der Vertr(cid:228)ge mehr und mehr konkretisiert. Was die in Maastricht erzielten Fortschritte anbelangt, so verweist der Rat auf eine im Januar 1996 durchgef(cid:252)hrte Studie des Generalsekretariats des Europ(cid:228)ischen Parlaments (Generaldirektion Studien, Abteilung f(cid:252)r politische und institutionelle Fragen). Was die Fortschritte von Amsterdam betrifft, so erinnert der Rat daran, da(cid:223) vorgesehen wurde, da(cid:223) zwei Mitglieder des Europ(cid:228)ischen Parlaments den Sitzungen der Vorbereitungsgruppe der Vertreter der Regie- rungen der Mitgliedstaaten als Beobachter beiwohnen, dort Rederecht genie(cid:223)en, um den Standpunkt des Europ(cid:228)ischen Parlaments zu allen er(cid:246)rterten Fragen vertreten zu k(cid:246)nnen, und (cid:252)ber die einschl(cid:228)gigen Unterlagen verf(cid:252)gen. Dies geschah auch in dem Bestreben, eine bessere Information der Mitglieder des Europ(cid:228)ischen Parlaments (cid:252)ber den Fortgang der Beratungen und den Inhalt der erzielten Ergebnisse zu gew(cid:228)hrleisten. F(cid:252)r die derzeitige Regierungskonferenz gelten dieselben Regeln. Der Herr Abgeordnete d(cid:252)rfte daher gewi(cid:223) durch die Beobachter des Europ(cid:228)ischen Parlaments (cid:252)ber den Stand der Beratungen der Konferenz und insbesondere (cid:252)ber die bez(cid:252)glich der Ausdehnung der Beschlu(cid:223)fassung mit qualifizierter Mehrheit ver- tretenen Standpunkte unterrichtet werden


title: Relatório anual 1997.

eurovoc_concepts:
Community body
European patent
activity report
plant propagation