title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0860/00 från Rosa Miguélez Ramos (PSE) och Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen. Fiskeavtal med Mexiko.

text: C 72 E/8 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 3. 2001 Kommissionen f(cid:246)rfogar i detta skede inte (cid:246)ver n(cid:229)gra uppgifter som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att ange de 4. finansiella effekterna av detta f(cid:246)rslag f(cid:246)r de l(cid:228)nder som ans(cid:246)ker om anslutning. (1) EGT C 89 E, 28. 3. 2000. (2001/C 72 E/008) SKRIFTLIG FR¯GA E-0860/00 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) och Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen ˜mne: Fiskeavtal med Mexiko (22 mars 2000) Till f(cid:246)ljd av att ett avtal om frihandel nyligen ing(cid:229)tts mellan EU och Mexiko har de mexikanska myndigheterna visat sin gl(cid:228)dje inf(cid:246)r de resultat man uppn(cid:229)tt, bland annat, inom fiskesektorn. En medlem av den mexikanska regeringen uttryckte nyligen sin stolthet (cid:246)ver att Mexiko i motsats till EU hade stora fiskeresurser och en l(cid:229)g konsumtionsniv(cid:229) av fisk. I (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med avtalet har Mexiko ingen skyldighet att bevilja licenser (cid:229)t EU-fiskare och d(cid:228)rf(cid:246)r kan man enligt samma k(cid:228)lla f(cid:246)rv(cid:228)nta sig (cid:246)kad export av fisk fr(cid:229)n Mexiko till EU. Vilka best(cid:228)mmelser om fiske inneh(cid:229)ller avtalet om frihandel med Mexiko? Omfattar avtalet beviljande av licenser s(cid:229) att EU-fartygen skall kunna fiska i mexikanskt vatten? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 maj 2000) Det beslut som fattades den 23 mars 2000 av det gemensamma r(cid:229)det f(cid:246)r gemenskapen och Mexiko och som tr(cid:228)der i kraft den 1 juli 2000, f(cid:246)reskriver s(cid:228)rskilt skapandet en frihandelszon mellan gemenskapen och Mexiko. Inom ramen f(cid:246)r detta avtal kommer merparten av handeln med fiskeriprodukter (cid:129) som utg(cid:246)r 74 miljoner euro eller 0,3 % av den totala handeln (cid:129) att liberaliseras under loppet av en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod p(cid:229) h(cid:246)gst 10 (cid:229)r. Skapandet av en s(cid:229)dan frihandelszon med Mexiko borde som naturlig konsekvens ha en (cid:246)kning av det bilaterala handelsutbytet, till gagn f(cid:246)r s(cid:229)v(cid:228)l gemenskapen som Mexiko. Det (cid:228)r emellertid viktigt att notera att de f(cid:246)r gemenskapens industri s(cid:228)rskilt k(cid:228)nsliga aspekterna har beaktats genom att liberaliseringen genomf(cid:246)rts med f(cid:246)rdr(cid:246)jning eller partiellt (kvoter) f(cid:246)r de aktuella produkterna. Detta handelsavtal inneh(cid:229)ller d(cid:228)remot inga best(cid:228)mmelser om fiskeresurserna. Mexiko (cid:228)r s(cid:229)ledes inte tvingat att erbjuda fiskelicenser (cid:229)t gemenskapens fiskefartyg. Vidare f(cid:246)ruts(cid:228)tter inte avtalet att ett fiskeavtal ska finnas innan handelskoncessionerna tr(cid:228)der i kraft. H(cid:228)rav f(cid:246)ljer att en eventuell (cid:246)kning av mexikansk fiskeexport till gemenskapen inte skulle orsakas av fr(cid:229)nvaron av ett fiskeavtal utan snarare av fr(cid:229)nvaron av ett frihandelsavtal. (2001/C 72 E/009) SKRIFTLIG FR¯GA E-0862/00 fr(cid:229)n Marielle De Sarnez (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Kommissionens inst(cid:228)llning till reklam i statliga skolor (22 mars 2000) Sedan flera (cid:229)r har man kunnat notera att f(cid:246)retagen tr(cid:228)ngt in i den statliga skolan i form av reklam, sponsring, varum(cid:228)rken eller genom distansundervisning. Denna verksamhet, som syftar till att f(cid:246)rvandla unga elever till konsumenter, tar sig nu orov(cid:228)ckande proportioner i Frankrike och i ett antal andra l(cid:228)nder i Europeiska unionen. Fenomenet inneb(cid:228)r att principen om j(cid:228)mlikhet som underst(cid:246)ds av den statliga undervisningsv(cid:228)sendet hotas. De privata f(cid:246)retagen drar n(cid:228)mligen ofta nytta av att l(cid:228)rarna saknar n(cid:246)dv(cid:228)ndiga resurser f(cid:246)r att utf(cid:246)ra sitt arbete


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0876/00 von Paulo Casaca (PSE) an die Kommission. Diskriminierung der extensiven Fleischproduktion in der Autonomen Region der Azoren durch die Verordnung (EG) Nr. 1254/1999.

eurovoc_concepts:
Azores
EU aid
beef
extensive farming

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/125 (2001/C 26 E/154) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0876/00 von Paulo Casaca (PSE) an die Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Diskriminierung der extensiven Fleischproduktion in der Autonomen Region der Azoren durch die Verordnung (EG) Nr. 1254/1999 Die Antwort der Kommission auf meine Anfrage E-0039/00 (1) ist (cid:252)berraschend. Sollte die Kommission der (cid:132)die (cid:252)ber gro(cid:223)e Futteranbaufl(cid:228)chen verf(cid:252)gen(cid:147), Rinder Auffassung sein, da(cid:223) in den Mitgliedstaaten, systematisch kastriert werden? Die Autonome Region der Azoren betreibt eine der extensivsten Rinderwirtschaften Europas und verf(cid:252)gt (cid:252)ber solche (cid:132)gro(cid:223)en Futteranbaufl(cid:228)chen(cid:147), die sicherlich best(cid:228)ndiger sind als diejenigen (cid:132)Frankreichs, des Vereinigten K(cid:246)nigreichs(cid:147) und sogar Irlands. Auf den Azoren wird jedoch eine solche Praktik nicht angewendet, und zwar aufgrund ihrer traditionellen und individuellen Art der Viehzucht im Gegensatz zur moderneren offenen Weidehaltung in diesen L(cid:228)ndern. Offensichtlich wird in der Verordnung 1254 /1999 (2) des Rates, Erw(cid:228)gung 5, davon ausgegangen, da(cid:223) f(cid:252)r die Ochsenerzeugung und f(cid:252)r die Bullenerzeugung unterschiedliche Bedingungen gelten m(cid:252)ssen, was die unter Artikel 4 gemachte Unterscheidung rechtfertigen k(cid:246)nnte. Ist die Kommission angesichts dieser vollkommen unzutreffenden Annahme, zumindest, was die Autonome Region der Azoren betrifft, nicht der Auffassung, da(cid:223) diese Verordnung an die Realit(cid:228)t angepa(cid:223)t werden und ihre ˜nderung rasch bekanntgegeben werden sollte? (1) ABl. C 303 E vom 24. 10. 2000, S. 134. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 21. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (27. April 2000) Die Kommission wollte in ihrer Antwort auf die schriftliche Anfrage E-0039/00 des Herrn Abgeordne- ten (1) klarstellen, da(cid:223) zwischen unkastrierten m(cid:228)nnlichen Rindern (Bullen) und kastrierten m(cid:228)nnlichen Rindern (Ochsen) Unterschiede hinsichtlich der Haltungsbedingungen und der Fleischqualit(cid:228)t bestehen. Der Hinweis auf Mitgliedstaaten, die (cid:252)ber gro(cid:223)e Futteranbaufl(cid:228)chen verf(cid:252)gen, war nur eine Feststellung. Die Kommission ist (cid:252)ber die Rinderzucht auf den Azoren gut unterrichtet, da die Anwendung der St(cid:252)tzungsregelung f(cid:252)r die tierische Erzeugung gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung (EWG) Nr. 1600/92 des Rates vom 15. Juni 1992 zum Erla(cid:223) von Sonderma(cid:223)nahmen f(cid:252)r bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse zugunsten der Azoren und Madeiras (2) (Poseima-Programm) Ende 1993 anl(cid:228)(cid:223)lich einer Inspektion vor Ort (cid:252)berpr(cid:252)ft wurde. Sachlich gesehen geht es darum, da(cid:223) der Rat einger(cid:228)umt hat, da(cid:223) es generell zwei Systeme f(cid:252)r die Erzeugung m(cid:228)nnlicher Rinder gibt und es angebracht ist, bei der Erzeugung von Ochsen zwei Zahlungen vorzusehen. Bei der Erzeugung von Bullen hat der Rat bereits 1996 darauf hingewiesen, da(cid:223) die Gew(cid:228)hrung einer zweiten Pr(cid:228)mientranche die Erzeugung besonders schwerer Tiere zur Folge hatte; um Abhilfe zu schaffen, mu(cid:223)te die zweite Zahlung gestrichen, gleichzeitig aber eine (cid:220)bergangsfrist f(cid:252)r Bullen in Gebieten mit einer traditionell extensiven Erzeugung vorgesehen werden. Diese (cid:220)bergangsfrist ist 1999 ausgelaufen. F(cid:252)r den Fall, da(cid:223) die nationalen Beh(cid:246)rden eine besondere Unterst(cid:252)tzung f(cid:252)r die besondere Erzeugung von Bullen auf den Azoren f(cid:252)r erforderlich halten, ist in der Verordnung (EG) Nr. 1254/1999 des Rates vom 17. Mai 1999 (cid:252)ber die gemeinsame Marktorganisation f(cid:252)r Rindfleisch (3) bereits einen flexiblen Rahmen f(cid:252)r Zahlungen der Gemeinschaft vorgesehen, (cid:252)ber den die Mitgliedstaaten selbst entscheiden k(cid:246)nnen. Im f(cid:252)nften Erw(cid:228)gungsgrund der Verordnung (EG) Nr. 1254/99 wird lediglich auf diese Situation verwiesen, ohne damit Einflu(cid:223) auf die Ausrichtung der Rinderzucht in der Gemeinschaft nehmen zu wollen. (1) ABl. C 303 E vom 24. 10. 2000, S. 134. (2) ABl. L 173 vom 27. 6. 1992. (3) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999


title: Midtvejsrapport fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af fællesskabshandlingsprogrammet for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse (1996-2000)

eurovoc_concepts:
EU action
action programme
cooperation policy
health policy
public awareness campaign

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 22. 03. 2000 KOM(2000)165, endelig udg. MIDTVEJSRAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA- PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om gennemførelsen af fællesskabshandlingsprogrammet for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse (1996-2000) INDHOLD Indledning. 3 Sammenhæng og komplementaritet. 3 Internationalt samarbejde. 4 Overvågning og tilpasninger. 4 Programforvaltning. 5 Medlemsstaternes bemærkninger. 7 Effektivitet og opfyldte målsætninger. 9 Budgetbevillinger til programmet for sundhedsfremme. 11 2 Indledning I overensstemmelse med artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 645/96/EF1 om fællesskabshandlingsprogrammet for sundhedsfremme forelægger Kommissionen hermed en midtvejsrapport. I rapporten belyser Kommissionen i hvilken udstrækning, der er sammenhæng og komplementaritet mellem handlingsprogrammet relevante fællesskabspolitikker, -programmer og -initiativer. Dernæst giver den en oversigt over det internationale samarbejde inden for sundhedsfremme og beskriver så endelig de tilpasninger, som på grund af de indsamlede informationer anses for at være nødvendige. øvrige og de På grundlag af besvarelserne til et spørgeskema, som blev sendt til medlemsstaternes repræsentanter en beskrivelse af forbindelserne til medlemsstaternes politik på området og af konsekvenserne for udviklingen inden for sundhedsfremme i de pågældende lande. er der nu udfærdiget i programudvalget, Endvidere fremlægger Kommissionen de første resultater af en evaluering, som en uafhængig ekspertgruppe har foretaget i henhold til aftale med Kommissionen. Gruppen fik i opdrag at analysere beslutningsproceduren i forbindelse med de støttede projekter og aktivitetsniveauet inden for de forskellige prioriterede områder i de 3 år fra 1996-1998. I det pågældende afsnit er der lagt særlig vægt på spørgsmålet om effektivitet og på spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningernes tilsigtede mål er nået. Sammenhæng og komplementaritet Kommissionen har tilstræbt at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem sine foranstaltninger til sundhedsfremme og andre fællesskabspolitikker, -programmer og - initiativer ved at udfolde en lang række bestræbelser på forskellige niveauer: Gennemførelsen af fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) blev fulgt nøje ved hjælp af interne høringer om offentliggørelse af indkaldelser af forslag og godkendelse af projekter til finansiering. Udarbejdelsen af femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998– 2002) blev fulgt nøje ved hjælp af interne høringer om forslaget og høringer om forslag til projekter for på den måde at sikre sammenhæng og komplementaritet. Endvidere blev ansatte i direktoratet for folkesundhed indbudt programudvalgene forskningsdirektoraterne blev også indbudt til programudvalgsmøderne. forskellige for de forskningsprogrammer. Ansatte til alle møder i i 1 EFT L 95 af 16. 4. 1996. 3 Under programmernes gennemførelse synes ansøgerne også i højere grad at have forstået, hvilken forskel der er på forskning i sundhed og sundhedsrelaterede tjenesteydelser under rammeprogrammerne for forskning og de foranstaltninger til sundhedsfremme, som hører ind under handlingsprogrammet. Internationalt samarbejde Kommissionen helt fra starten haft et tæt samarbejde med andre internationale organer, særlig WHO, og det skyldes deres fælles opfattelse af sundhedsfremme og sundhedsfremmende foranstaltningers betydning for folkesundheden og for ændring af infrastruktur og miljø. Der er således blevet tilrettelagt flere konferencer og internationale workshopper om specifikke emner i fællesskab, og Kommissionen verdenssundhedskonference om ydede sundhedsfremme i Jakarta. et væsentligt bidrag til den fjerde Overvågning og tilpasninger Kommissionen har hovedsagelig overvåget specifikke aktioner via løbende tilsyn med kontraktmæssige forpligtelser i forbindelse med de finansierede projekter. Kommissionen har lagt en særlig strategi for at nå et af de vigtige overordnede mål, flere nemlig at netværksforbindelser mellem ansøgerne for på den måde sikre et bedre samarbejde på tværs af grænser, f. eks. for at formidle eksempler på god praksis i Europa. forbedre EU-merværdien, og den går ud på at få skabt Efter en grundig gennemgang af porteføljen har Kommissionen vedtaget årlige arbejdsprogrammer for at dække områder af fællesskabsinteresse, hvor man ikke hidtil har gennemført specifikke aktioner. De årlige arbejdsprogrammer har så igen været til hjælp, da der skulle opstilles prioriteter for de næste indkaldelser af forslag samt ved udvælgelse af nye forslag til aktioner. 4 For at sikre større indsigt og samtidig forenkle formidlingen af oplysninger har Kommissionen udarbejdet årsrapporter for 19962, 19973 og 19984, som giver et overblik over det berørte kontors arbejde. Efter forslag udefra og en intern gennemgang af manglerne er der skabt bedre forbindelse mellem programmet for sundhedsfremme og andre programmer på folkesundhedsområdet. Programforvaltning Programforvaltningen er bedre end i de første år under gennemførelsen af programmet for sundhedsfremme, men der er stadig mulighed for at foretage flere forbedringer. trådte Programmet formelle slutningen forvaltningsstruktur, herunder programudvalg med egen forretningsorden og arbejdsgang, blev således først oprettet efter, at programmet var påbegyndt. 1996. Den af marts kraft i i har været Der på i Kommissionens folkesundhedsområdet fra før, programmet for sundhedsfremme blev iværksat, og til der blev fastlagt en forvaltningspraksis for det nye program i de første år. forvaltning kontinuitet aktioner af først foretages en egentlig evaluering af Da der blev skabt en formel forvaltningsstruktur for programmet på et sent tidspunkt, forvaltningen i den anden kan der evalueringsfase. Der kan dog fremsættes nogle indledende bemærkninger til gennemførelsen på dette tidspunkt. Der vil blive foretaget en nærmere evaluering af forvaltningen i den anden evalueringsfase. De uafhængige eksperter har fremsat en række forslag til, hvordan man kan forbedre tidsplanen og procedurerne for behandling og udvælgelse af ansøgninger om tilskud til projekter: – Kommissionen bør bestræbe sig på at skabe mere åbenhed omkring sine beslutningsprocedurer og sikre rettidig informering af udvalget for sundhedsfremme. 2 3 4 på og for sikkerhed arbejdspladsen, sundhedsfremme, kontor V/F/3, Direktoratet folkesundhed for fællesskabshandlingsprogrammet sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse. Støttede projekter i 1996, CE-V/3- 97-001- EN. kontor V/F/3, folkesundhed for Direktoratet fællesskabshandlingsprogrammet sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse. Støttede projekter i 1997, CE-V/3-98-011- EN/FR/DE-C. kontor V/F/3, folkesundhed for Direktoratet fællesskabshandlingsprogrammet sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse. Støttede projekter i 1998, CE-V/3-99-003- EN/FR-C. sundhedsfremme, sundhedsfremme, arbejdspladsen, arbejdspladsen, sikkerhed sikkerhed for for og og på på 5 – Der bør gøres en større indsats for at få flere projektpartnere fra de sydeuropæiske medlemsstater til at deltage. – Retningslinjerne bør ændres, således at det kommer til at hedde: (a) Projekter med alle 15 medlemsstater som deltagere prioriteres højst. (b) Under normale omstændigheder tages projekter med færre end 8 medlemsstater som deltagere ikke i betragtning ved finansiering. Der ydes tilskud til pilotprojekter, som tager sigte på at undersøge mulighederne for at overføre særlige nyskabende metoder til andre medlemsstater, selvom de har færre end 8 deltagere. – I retningslinjerne bør det specificeres, at ansøgerne skal fremlægge bevis for følgende aspekter ved projektets opbygning og gennemførelse: • der er anvendt en forsvarlig videnskabelig metode • i forbindelse med kvantitative undersøgelser er stikprøvernes størrelse repræsentativ for målpopulationen, stor nok til at give meningsfulde resultater og afstemt for alder, køn og samfundsstatus på tværs af medlemsstaterne • analyserne af resultaterne er hensigtsmæssige i forhold til de indsamlede informationer • der foretages evaluering • der træffes foranstaltninger med henblik på formidling af resultaterne • der er tale om et reelt samarbejde mellem medlemsstater. – Retningslinjerne bør omfatte en række klare regler for den midlertidige og den endelige rapports forventede opbygning og længde. – Den første del af ansøgningsskemaet bør indeholde et afsnit, hvor det specificeres, hvilken del af budgetbevillingerne der afsættes til evaluering og formidling af informationer. Den anden del af ansøgningsskemaet bør ændres og udvides, således at den kommer til at omfatte særlige afsnit af en halv sides længde, som er beregnet til beskrivelse af projekternes opbygning, den anvendte metode, deltagerne, analyser, projektevaluering og formidling af informationer om projekterne. – Projektevalueringen og formidlingen af informationer om projekterne bør indgå i forbedres betydeligt. Evalueringen og formidlingen skal ansøgernes opgavebeskrivelser og i kontrakterne. Hvis der ikke er foretaget en projektevaluering, og/eller hvis der ikke er belæg for, at der er for at formidle resultaterne, bør tilstrækkelige bestræbelser udfoldet saldoudbetalingen til kontrahenten tilbageholdes. Med hensyn til eksperterne: fremtidige aktioner vedrørende sundhedsfremme anbefalede 6 inden – I forbindelse med en afgørelse om fremtidige aktioner bør der nedsættes et eksternt og uafhængigt rådgivende udvalg bestående af højtplacerede på eksperter plan. Det sundhedsfremme for videnskabelige rådgivende udvalg skal rådgive Kommissionen om programmets prioriteter, anbefale finansiering og evaluere de endelige rapporter om de støttede projekter. Medlemmerne af det rådgivende udvalg skal have udbetalt honorarer, som svarer til deres ansvar, og det skal sikres, at medlemmerne er uafhængige og upartiske. europæisk – I forbindelse med fremtidige aktioner bør det være muligt at finansiere projekter i to eller flere år, uden at det er nødvendigt at indsende en ny ansøgning. – I forbindelse med fremtidige aktioner bør der lægges større vægt på den rolle, samfundsforhold, f. eks. bydannelse, boligforhold, arbejdsløshed og social udstødelse, spiller i forbindelse med sundhedsfremme, særlig for dem, der bor i de dårligt stillede områder. – I forbindelse med fremtidige aktioner bør der lægges vægt på at forske i forskellige almindelige menneskers indstilling til sundhed inden for kulturer og inden for forskellige uddannelses- og samfundsgrupper, således at sundhedsfremme på europæisk plan kan gøres mere effektiv, og resultaterne kan formidles målrettet på en hensigtsmæssig måde til forskellige befolkningsgrupper. Under gennemførelsen af programmet har Kommissionen som følge af alle disse forslag hele tiden bestræbt sig på at følge med i, hvilke mangler der har gjort sig gældende i forbindelse med de anvendte procedurer, og har tilpasset procedurerne til de behov, som den interne revision har lagt for dagen, og til forslag fra ansøgere og eksterne eksperter. Medlemsstaternes bemærkninger Følgende rapport, som fokuserer på bestemte områder, er udarbejdet på grundlag af et spørgeskema, som blev udsendt til medlemsstaterne og landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde: – Tretten medlemsstater og Island anførte, at programmet havde betydning for udbygningen af sundhedsfremme i de pågældende lande. Otte medlemsstater og Island anførte, at programmet på en eller anden måde har bidraget til den politik, der føres på nationalt plan med henblik på sundhedsfremme eller til udbygning af dette område (A, D, DK, EL, IC, IRL, FIN, P, S). Kun tre lande (DK, NO, UK) anførte, at programmet ikke havde haft nogen virkning på udbygningen af sundhedsfremme i de pågældende lande. To af de tre (UK og NO) anførte, at den politik, de fører på nationalt plan for sundhedsfremme, allerede var velfunderet. To af de tre lande (DK og NO), som anførte, at programmet ikke havde nogen virkning på den politik, de fører på nationalt plan for 7 sundhedsfremme, nævnte dog, at programmet havde haft en vis positiv virkning under særlige forhold. – Der blev rapporteret om størst virkning i forbindelse med projekter under særlige forhold (f. eks. skoler, arbejdsplads, etc. ) med fjorten lande, som rapporterede om virkning under særlige forhold. Det underbygges af andre bemærkninger i forskellige dele af spørgeskemaet. Ni medlemsstater (A, B, E, D, DK, IRL, L, NL, P), Island og Norge omtalte de europæiske netværk til sundhedsfremme positivt. Ud over disse elleve lande nævnte to andre medlemsstater (Grækenland og Finland) det grænseoverskridende samarbejde, der er opstået på grund af programmet, og to andre (Frankrig og Det Forenede Kongerige) anførte, at bestemte projekter havde eller måske havde haft en positiv virkning i de pågældende lande. Sammenlagt rapporterede femten medlemsstater og lande således i det mindste om en vis merværdi som følge af programmet (selvom der i et tilfælde var tale om en minimal merværdi). om programmet – Grækenland, Tyskland og Italien anførte, at det er for tidligt eller for vanskeligt at vurdere programmets virkning på indeværende tidspunkt. Frankrig omtalte problemerne med at oprette netværk og manglen på informationer om programmet. Sverige omtalte også manglen på informationer til kommunikationsproblemer mellem fagfolk og almindelige mennesker og medlemsstaternes forskellige strukturer og forhold. Syv lande besvarede spørgsmålet om praksis positivt. Kun seks lande anførte, at interventioner til sundhedsfremme havde en virkning. Tyskland antydede, at der er mangel på evaluerede interventioner. Frankrig påpegede også, projekterne ikke evalueres. Frankrig anførte endvidere i en indledning til sin besvarelse af spørgeskemaet, at der fremover bør anvendes gennemtænkte metoder i forbindelse med sundhedsfremme fra officiel side. endvidere henviste og – Rapporterne fra medlemsstaterne og EØS-landene giver indtryk af, at programmet allerede har en begrænset, men positiv virkning på den politik, der føres i mange medlemsstater. På trods af de forskellige kulturer og stadier i udbygningen af sundhedsfremme i medlemsstaterne og EØS-landene, så rapporterer hovedparten, at der allerede er bevis for en positiv virkning. De europæiske netværk til sundhedsfremme har især vakt interesse blandt medlemsstaterne. beslutningsprocedurer, – Medlemsstaterne var ret kritiske over for de operationelle aspekter ved programmet. Hovedparten af de nationale repræsentanter i udvalget for sundhedsfremme mener, at der har været for lidt åbenhed omkring Kommissionens udvalgsmedlemmernes ekspertise ikke har været fuldt udnyttet, og at udvalget har haft for lidt indflydelse på projektudvælgelsen. Enkelte medlemsstater anførte, at der er tro, at udvalgsprocedurerne ikke fungerer hensigtsmæssigt, og at der er behov for en vis omlægning af forretningsgangen. Der skal også tages skridt til at forbedre kommunikationen mellem Kommissionen og udvalget for sundhedsfremme, således at den bliver mere effektiv og får større nyttevirkning. for nylig. Der er god grund til at forbedringer sket at 8 – Selvom hovedparten af medlemsstaterne anførte, at programmet havde haft en positiv virkning, var der kun fire, som rapporterede om nye foranstaltninger som følge af programmet. Yderligere fem var dog opmærksom på nye tendenser specifikke områder. Syv medlemsstater anså de nye foranstaltninger for nyttige. To medlemsstater mente, at programmet har øget interessen for sundhedsfremme blandt aktører på sundhedsområdet. Frankrig anførte, at der er behov for identificere og anvende relevante modeller og til at strategier til at forbedre formidlingen af informationer. inden for Effektivitet og opfyldte mål DE STØTTEDE PROJEKTERS OMFANG Som anført af de uafhængige eksperter opfylder de specifikke aktioner, der er gennemført efter de første indkaldelser af forslag i perioden 1996-1997, ikke helt programmets mål. – Ansøgninger og udgifter fordelte sig meget forskelligt på de 5 aktivitetsområder. Hidtil tegner område B, C og A sig for de fleste udgifter, og område D og E for de færreste. Hvis programmet skal gennemføres i fuldt omfang inden for alle de prioriterede områder, og målene skal nås inden for alle områder, så skal der gøres en særlig indsats for at fordele aktiviteterne mere ligeligt på de 5 prioritetsområder. Det ser der ud til, at der hidtil er gennemført færrest foranstaltninger under aktivitet E (Erhvervsuddannelse i folkesundhed og sundhedsfremme) med 15 små projekter, hvortil der kun er brugt 1,26 mio. EUR af de midler, der er afsat til dækning af udgifter under programmet. FÆLLESSKABSAKTIONEN OG SUBSIDIARITETSPRINCIPPET Medlemsstaterne blev i medfør af handlingsprogrammet opfordret til at udtale sig via programudvalget for på den måde at sikre, at subsidiaritetsprincippet blev respekteret. Medlemsstaterne blev således tilskyndet til at yde den støtte, som var nødvendigt for at gennemføre de udvalgte aktioner inden for deres grænser. Samtidig sørgede programudvalget for den nødvendige indsigt i de foranstaltninger, som Europa- Kommissionen traf i forhold til medlemsstaterne. Der blev sikret åbenhed i forhold til Europa-Parlamentet på den måde, at den pågældende institution på forhånd fik tilsendt rapporter og dokumenter stilet til programudvalget sammen med en årlig oversigt over finansierede projekter. EU-MERVÆRDI Der blev gjort en enkelt indvending imod, at mange af projekterne i begyndelsen kun havde en begrænset EU-merværdi, men der er lagt vægt på de netværksprojekter, som 9 man har udviklet for at afhjælpe denne mangel. Det bekræftes af de uafhængige eksperter og af medlemsstaternes repræsentanter, som har udtalt: – Der er allerede tale om en rimelig høj EU-merværdi i forhold til den situation, der ville have gjort sig gældende, hvis programmet ikke fandtes. Nogle af de projekter, der blev støttet i 1996, særlig inden for område A, B og C, har fået gode karakterer for deres EU-merværdi. De projektledere, som havde modtaget finansiering, var også ret enige om, at de havde tiltro til EU-merværdien ved de projekter, de var ved at gennemføre. – Størsteparten af medlemsstaterne anførte, at programmet allerede havde tilført en EU-merværdi. DE SUNDHEDSFREMMENDE FORANSTALTNINGERS KVALITET For at sikre at de udvalgte aktioner kunne opfylde de højst mulige krav til kvalitet, skulle udvalget udtale sig positivt om de årlige arbejdsprogrammer, men blev endvidere også hørt om indkaldelserne af forslag, om udvælgelsen af projekter og om opfølgningen af aktionernes gennemførelse. De uafhængige eksperter har således allerede identificeret projekter, særlig inden for område C, D og A, som blev tildelt støtte i 1996, og som får prisværdigt gode karakterer. VIRKNING PÅ SUNDHEDSFREMME I MEDLEMSSTATERNE For at sikre at aktionerne får den størst mulige virkning på sundhedsfremme i medlemsstaterne er Kommissionen med tiden gået over til at lægge mere og mere vægt på projekter, som gennemføres i alle medlemsstaterne og i de tre EØS-lande. Derfor netværk med oprettelse repræsentanter i alle medlemsstater og EØS-lande. har Kommissionen støttet europæiske af De uafhængige eksperter har med følgende bemærkning bekræftet, at der er tale om en positiv udvikling: – I forbindelse med fremtidige aktioner bør man fortsat prioritere at støtte netværk til som har været sundhedsfremme på europæisk plan, kendetegnet ved store fremskridt under programmet for 1996-2000. De pågældende netværk har koncentreret sig om bestemte emner, f. eks. mental sundhed og dokumenteret f. eks. på sundhedsfremme, under arbejdspladser og skoler, og til fordel for særlige målgrupper i befolkningen, f. eks. handicappede og børn. De uafhængige eksperter og medlemsstaterne gav udtryk for, at disse projekter havde været effektive og haft en mærkbar virkning. særlige forhold, 10 Budgetbevillinger til programmet for sundhedsfremme 1996 1997 1998 I ALT Område Antal projekter Budget Antal projekter Budget Antal projekter Budget Antal projekter Budget A- Sundhedsfremme- strategier og -strukturer B- Specifikke forebyggende og sundhedsfremmende foranstaltninger 7 18 912574. 64 6 1252939. 12 237314. 66 10 1439257. 00 C- Sundhedsoplysning 9 1126822. 69 D- Sundhedsundervisning 12 1130736. 10 E- Erhvervsuddannelse I folkesundhed og sundhedsfremme 4 117435. 46 6 8 4 1252939. 12 1524080. 47 365328. 74 2 4 2 3 2 847205. 00 642521. 00 15 32 3012718. 76 2319092. 66 67500. 00 17 2447261. 81 36687. 76 23 2691504. 33 201265. 00 10 684029. 18 I ALT 50 3524883. 55 34 5834544. 45 13 1795178. 76 97 11154606. 76 11


title: WRITTEN QUESTION E-0878/00 by Ole Krarup (EDD) to the Commission. EU defence aspirations.

eurovoc_concepts:
EU Member State
armed forces
common security and defence policy
defence expenditure

text: 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/37 (2001/C 53 E/040) WRITTEN QUESTION E-0878/00 by Ole Krarup (EDD) to the Commission (22 March 2000) Subject: EU defence aspirations At the Helsinki EU Summit in December it was decided to equip the Union for civilian and military crisis management by measures including the establishment of a 50 000-60 000-strong rapid reaction force. The Portuguese Presidency has said in this context that building up the EU(cid:146)s future capabilities will affect both our defence budgets and our public opinion (Presidency invitation to the governments of the Member States for the discussion of the Union(cid:146)s defence policy aspirations, 28 February 2000). What increases in the Member States(cid:146) defence budgets is the build-up of EU military capabilities expected to entail? Please show the overall percentage increase and a breakdown with the extra spending for each Member State. Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (3 May 2000) The military headline goal announced at the Helsinki European Council will certainly require a concerted effort on the part of the Member States. It should be noted, though, that military expenditure is the sole responsibility of Member States themselves. Questions concerning national defence budgets should there- fore rightfully be addressed to the Member States. For its part, and within its specific areas of competence, the Commission will contribute fully to the achievement of the objectives of ESDP, including the realisation of the headline goals. This is right and proper, since there is clearly an umbilical link between the military and non-military dimensions of conflict prevention, conflict resolution and crisis management. The Commission has considerable experience and extensive responsiblities in the non-military field. (2001/C 53 E/041) WRITTEN QUESTION E-0896/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (22 March 2000) Subject: Contamination caused by a concrete factory in the municipality of O Corgo (Lugo, Galicia) A concrete factory is currently being constructed in O Corgo (Lugo, Galicia) without a building and operating permit having been granted. This factory discharges 7 500 litres of contaminated water a day into the Chamoso and Da Lama rivers, on whose banks the authorities are building a beach. Given that the river beach project is being implemented with the support of Community funds (Proder programme: Programme for rural development and diversification of rural areas, partially financed by EAGGF Guarantee Section funds and the ERDF for the period 1996-1999, this particular project being supervised by the Proder Minho of the Lugo local government), does the Commission not consider that the EU must intervene to ensure that environmental protection standards are respected? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (24 May 2000) Projects part-financed from Community funds must satisfy the rules on environmental protection and improvement in force, notably those of Regulation (EC) No 1260/1999 laying down general provisions on


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0930/00 von Stefano Zappalà (PPE-DE) an die Kommission. Erdbebenbetroffene in Latium.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU policy - national policy
Italy
Latium
State aid
aid to disaster victims
earthquake
emergency aid

text: 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/81 gebrachten Sorgen (cid:252)ber die Lage der Fl(cid:252)chtlinge, die sich weiterhin in Westtimor aufhalten. Sie ist nach wie vor bereit, die indonesische Regierung und die internationale Gemeinschaft bei ihren Bem(cid:252)hungen zu unterst(cid:252)tzen, die Zukunft dieser Fl(cid:252)chtlinge zu sichern. Die Kommission verfolgt die Ermittlungen der indonesischen Beh(cid:246)rden, die die Wahrheit (cid:252)ber die in Osttimor begangenen Menschenrechtsverletzungen an den Tag bringen sollen, mit gro(cid:223)er Aufmerksamkeit. Sie begr(cid:252)(cid:223)t den erkl(cid:228)rten Willen der indonesischen Regierung, die Schuldigen vor Gericht zu bringen. (1) KOM(2000) 50 endg. (2001/C 46 E/085) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0930/00 von Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) an die Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Erdbebenbetroffene in Latium Am 11. M(cid:228)rz 2000 wurden einige Gemeinden in Latium von einem Erdbeben betr(cid:228)chtlichen Ausma(cid:223)es heimgesucht. Diese Ortschaften liegen in einem H(cid:252)gelgebiet mit besonderen wirtschaftlichen und sozialen Schwierigkeiten (cid:252)ber die der Verkehrsverbindungen hinaus. Aufgrund ihrer historischen Pr(cid:228)gung haben diese Gemeinden Geb(cid:228)ude, die nicht den neuen Bestimmungen bez(cid:252)glich Erdbebensicherheit gen(cid:252)gen und daher sehr gef(cid:228)hrdet sind. Die erste Sch(cid:228)tzung der sichtbaren Sch(cid:228)den bel(cid:228)uft sich auf zig Milliarden Lire (zweistellige Millionen- betr(cid:228)ge in Euro), wobei eingehendere Sch(cid:228)tzungen der Beh(cid:246)rden noch ausstehen. Die betroffene Bev(cid:246)lkerung mu(cid:223)te provisorisch in Zelten, Containern und bei Verwandten in anderen entfernten Orten untergebracht werden. Im allgemeinen handelt es sich um (cid:252)berwiegend alte Menschen in wirtschaftlich schlechter Lage, bei denen die emotionale Belastung noch schwerer wiegt. Kann die Kommission folgendes beantworten: 1. Welche Sofortma(cid:223)nahmen beabsichtigt sie zu ergreifen, um einen baldigen Wiederaufbau in dem betroffenen Gebiet auf den Weg zu bringen? 2. Welche Initiativen gedenkt sie zu ergreifen, um angemessene Ma(cid:223)nahmen seitens der regionalen und nationalen Beh(cid:246)rden anzuregen? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (10. Mai 2000) Der Kommission sind die wirtschaftlichen und sozialen Auswirkungen des Erdbebens, das am 11. M(cid:228)rz 2000 einige Gemeinden getroffen hat, durchaus nicht gleichg(cid:252)ltig. Obwohl es keine besondere Haushaltslinie f(cid:252)r Soforthilfen bei Naturkatastrophen gibt, wird die Kommis- sion alles ihr M(cid:246)gliche tun, um die gesch(cid:228)digten Gebiete beim Wiederaufbau zu unterst(cid:252)tzen und den betroffenen Personen zu helfen. Es sei darauf hingewiesen, da(cid:223) die Struktur- und die Koh(cid:228)sionspolitik der Gemeinschaft zwar im wesent- lichen das Ziel verfolgen, die wirtschaftlichen und sozialen Unterschiede abzubauen, die Strukturfonds aber keine Soforthilfen leisten. Angesichts ihres Geltungsbereichs k(cid:246)nnen sie aber in entscheidendem Ma(cid:223) zum wirtschaftlichen und sozialen Wiederaufbau der betroffenen Gebiete beitragen. C 46 E/82 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Juni 1999 mit allgemeinen So sieht die neue Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Bestimmungen (cid:252)ber die Strukturfonds (1) f(cid:252)r den Programmplanungszeitraum 2000-2006 mehrere Instru- mente vor, die f(cid:252)r die Unterst(cid:252)tzung des Wiederaufbaus der Infrastrukturen, des Produktionspotentials und der f(cid:252)r die wirtschaftliche Entwicklung der Gemeinschaftsregionen wichtigen Infrastrukturen sowie Produk- tionspotentiale und -anlagen genutzt werden k(cid:246)nnen. Die italienischen Gebiete, die nach der neuen Gebietsabgrenzung f(cid:252)r das Ziel 2 ausgew(cid:228)hlt wurden, k(cid:246)nnen Mittel aus den Strukturfonds erhalten. Die betroffenen Gebiete, die bei der neuen Gebietsabgren- zung nicht ber(cid:252)cksichtigt wurden, aber nach den bisherigen Zielen 2 und 5 f(cid:246)rderf(cid:228)hig waren, haben im Rahmen der (cid:220)begangsunterst(cid:252)tzung ebenfalls Anspruch auf F(cid:246)rdermittel. Die betroffenen Gebiete jedoch, die auch nach dieser Regelung nicht f(cid:246)rderf(cid:228)hig sind, kommen f(cid:252)r eine Unterst(cid:252)tzung nach Ziel 2 der Strukturfonds nicht in Frage. Im Rahmen dieser Vorschriften wird die Kommission alle Antr(cid:228)ge der staatlichen und regionalen Beh(cid:246)rden sorgf(cid:228)ltig pr(cid:252)fen. (1) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/086) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0934/00 von Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) an die Kommission (29. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Verantwortung der Kommission bei der (cid:220)berwachung der grenz(cid:252)berschreitenden Verbringung gro(cid:223)er Mengen gef(cid:228)hrlicher Abf(cid:228)lle aus Ungarn in L(cid:228)nder der Union In ihrer Antwort vom 11. 1. 2000 auf meine Anfrage zur Unterbringung von 14. 000 Tonnen PCB-haltiger Abf(cid:228)lle aus Ungarn (E-2824/99) (1) hat die Kommission erkl(cid:228)rt, da(cid:223) die Verordnung Nr. 259/93 (2) in ihrem Artikel 4 Absatz 9 die Baseler Konvention umsetzt, (cid:132)indem das Ziel der N(cid:228)he bei der Abfall- beseitigung der Notwendigkeit, Abf(cid:228)lle auf umweltfreundliche Weise zu entsorgen, zur Abw(cid:228)gung gegen- (cid:252)bergestellt wird. (cid:147) Inzwischen wurde bekannt, da(cid:223) ein Teil der Abfallmengen nach Sachsen-Anhalt (Bundesrepublik Deutsch- land) verbracht wird, also die Transporte durch (cid:214)sterreich und/oder Tschechien fahren. Auf diesem Hintergrund frage ich die Kommission: 1. Wie kann die Kommission beurteilen, ob in dem beschriebenen Fall die Abw(cid:228)gung zuungunsten des Prinzips der N(cid:228)he gerechtfertigt ist und so lange Transportwege in Kauf genommen werden k(cid:246)nnen, wenn ihr Erkenntnisse (cid:252)ber die M(cid:246)glichkeiten einer n(cid:228)heren umweltvertr(cid:228)glichen Verbringung der Abf(cid:228)lle nicht vorliegen? 2. Worin sieht die Kommission ihre Verantwortung in ihrer Rolle, die ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Durchf(cid:252)hrung der Verordnung Nr. 259/93 in den Mitgliedstaaten zu (cid:252)berwachen? 3. Ist die Kommission der Meinung, da(cid:223) sich in einem Fall, in dem m(cid:246)glicherweise Zweifel an der Einhaltung der Verordnung bestehen, alle notwendigen Erkenntnisse von den zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden, die in den Mitgliedstaaten f(cid:252)r die Genehmigung der grenz(cid:252)berschreitenden Verbringung gef(cid:228)hrlicher Abf(cid:228)lle verantwortlich sind, zukommen lassen sollte, um so eine korrekte Umsetzung der Verordnung (cid:252)berpr(cid:252)fen zu k(cid:246)nnen? a) Wenn (cid:132)Ja(cid:147), wird es im Fall der PCB-Abf(cid:228)lle aus Gare (Ungarn) eine solche (cid:220)berpr(cid:252)fung vornehmen, und hat sie bereits Schritte eingeleitet? b) Wenn (cid:132)Nein(cid:147), welche Gr(cid:252)nde hat sie, da(cid:223) sie eine solche (cid:220)berpr(cid:252)fung nicht f(cid:252)r notwendig ansieht? 4. Hat die Kommission bereits weitere Erkenntnisse (cid:252)ber den Fall Gare erhalten? a) Wenn (cid:132)Ja(cid:147), welche? b) Wenn (cid:132)Nein(cid:147), warum konnte sie, wie in der Antwort zur Anfrage (E-2824/99) festgestellt, die ihr noch fehlenden Erkenntnisse bisher nicht erhalten? (1) ABl. C 280 E vom 3. 10. 2000, S. 139. (2) ABl. L 30 vom 6. 2. 1993, S. 1


title: PREGUNTA ESCRITA E-0868/00 de Michl Ebner (PPE-DE) a la Comisión. Boicot a los viajeros austriacos por parte de los taxistas de Bruselas.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 374 E/174 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/204) PREGUNTA ESCRITA E-0864/00 de Marianne Thyssen (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (22 de marzo de 2000) Asunto: Imposici(cid:243)n del IVA en mandatos El punto 3 del pÆrrafo 2 del apartado 1 del art(cid:237)culo 18 del c(cid:243)digo belga relativo al Impuesto sobre el Valor Aæadido (IVA) estipula que la ejecuci(cid:243)n de un contrato que tenga por objeto el ejercicio de un mandato se considera como un servicio. La administraci(cid:243)n belga en materia de IVA concluye en consecuencia que las acciones de un mandatario estÆn siempre sujetas al IVA, incluso cuando la intervenci(cid:243)n del mandatario ocurra en el contexto de una acci(cid:243)n susceptible de las exenciones previstas en virtud del art(cid:237)culo 13 de la Sexta Directiva 77/388/CEE (1) del Consejo de 17 de mayo de 1977. No obstante, el art(cid:237)culo 6 de la Sexta Directiva no define el mandato como un servicio susceptible de imposici(cid:243)n. Al contrario, de la jurisprudencia del Tribunal de Justicia Europeo y, mÆs concretamente de la sentencia de 5 de junio de 1997 en el caso C-2/95 (Sparekassernes Datacenter (SDC) contra Skatteministe- riet), se desprende claramente que las acciones de un mandatario deben estar exentas en virtud del art(cid:237)culo 13 de la Sexta Directiva. Por otra parte, de la sentencia del Tribunal de Justicia Europeo de 25 de febrero de 1999 en el caso C-349/96 (Card Protection) se desprende que una exenci(cid:243)n no depende de la calidad de los servicios prestados sino œnicamente de la naturaleza del servicio proporcionado. ¿CuÆl es la interpretaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n al respecto? ¿Considera que las actividades de un mandatario estÆn en principio siempre sujetas a la imposici(cid:243)n de IVA, incluso en aquellos casos en que su intervenci(cid:243)n se realice en el contexto de acciones susceptibles de exenciones en virtud del art(cid:237)culo 13 de la Sexta Directiva? (1) DO L 145 de 13. 6. 1977, p. 1. Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (26 de abril de 2000) El ejercicio de un mandato a t(cid:237)tulo oneroso por un sujeto pasivo es sin duda una operaci(cid:243)n imponible segœn lo dispuesto en el art(cid:237)culo 2 de la 6a Directiva IVA 77/388/CEE. Si esta actividad no se cita concretamente en el art(cid:237)culo 6 de la 6a Directiva, se debe a que en Øl las prestaciones de servicios se definen por defecto: se considera prestaci(cid:243)n de servicios toda operaci(cid:243)n que no constituye una entrega de bienes. Por otra parte, por regla general, a las operaciones que se sitœan previamente a las operaciones en cuesti(cid:243)n no se les aplica esta exenci(cid:243)n, por lo que deben gravarse (Sentencia de 12 de julio 1985 del asunto 107/84, Comisi(cid:243)n contra Alemania). Puede ocurrir, por el contrario, que el mandatario realice tambiØn operaciones exoneradas si el beneficiario de la prestaci(cid:243)n no es el adquirente exonerado sino el adquirente en cuyo beneficio estÆ prevista la exenci(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n considera no obstante que se trata de un anÆlisis que debe efectuarse caso por caso, teniendo en cuenta que las exenciones a la norma general de la imposici(cid:243)n deben interpretarse restrictivamente y, en consecuencia, que de la Sentencia de 7 de junio de 1997 (Asunto C-2/95 SDC) no puede llegarse a un principio general en el sentido de que todos los mandatarios que intervienen en operaciones exoneradas tienen derecho a la exenci(cid:243)n. (2000/C 374 E/205) PREGUNTA ESCRITA E-0868/00 de Michl Ebner (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (22 de marzo de 2000) Asunto: Boicot a los viajeros austriacos por parte de los taxistas de Bruselas La «Uni(cid:243)n de los Taxis de Bruselas» ha declarado que, a partir del 8 de marzo de 2000, no transportarÆ a ningœn ciudadano austriaco. Este boicot afecta sobre todo a trabajadores y clientes de la Embajada de Austria, a la representaci(cid:243)n de este pa(cid:237)s en la UE y a las oficinas de informaci(cid:243)n de los Land. Como motivo se esgrime el hecho de que la mayor parte de los taxistas son inmigrantes. 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/175 Este comportamiento contradice todos los principios fundamentales de tolerancia e igualdad de trato de todas las personas, independientemente de su raza, nacionalidad, sexo y credo religioso. El hecho de que se niegue el acceso a bienes y servicios a sus ciudadanos constituye claramente una violaci(cid:243)n de los derechos de Austria. ¿Podr(cid:237)a comunicar con urgencia la Comisi(cid:243)n las medidas que piensa oponer a esta discriminaci(cid:243)n contra nacionales austriacos, y por tanto contra ciudadanos de la UE, y que constituye una infracci(cid:243)n del Derecho de la UE? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de mayo de 2000) La libre prestaci(cid:243)n de servicios, principio fundamental que se basa en la no discriminaci(cid:243)n por motivos de nacionalidad, se impone a las autoridades nacionales de los Estados miembros y a las organizaciones que regulan de manera colectiva un sector profesional. Ahora bien, segœn las informaciones de que dispone la Comisi(cid:243)n, la situaci(cid:243)n descrita por Su Seæor(cid:237)a resulta de la iniciativa de un agente econ(cid:243)mico y no de una instrucci(cid:243)n emitida por las autoridades belgas respecto a la actividad de los taxistas. En este contexto, la Comisi(cid:243)n no dispone de medios jur(cid:237)dicos que le permitan adoptar medidas para poner fin a la aplicaci(cid:243)n de las medidas discriminatorias descritas. Sin embargo, los comportamientos privados que discriminan a los clientes a causa de su nacionalidad son competencia de los (cid:243)rganos jurisdiccionales nacionales. Las v(cid:237)ctimas podr(cid:237)an hacer frente a tales conductas presentando una denuncia por la v(cid:237)a penal (constituyØndose en parte civil en la Fiscal(cid:237)a de Bruselas), o entablando una acci(cid:243)n civil de reparaci(cid:243)n de los daæos morales. (2000/C 374 E/206) PREGUNTA ESCRITA E-0870/00 de Alejandro Agag Longo (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (22 de marzo de 2000) Asunto: Programa de Estabilidad Austriaco El primero de marzo expir(cid:243) el plazo para la presentaci(cid:243)n de los programas de estabilidad de los Estados miembros. En esa fecha, el Gobierno austriaco no hab(cid:237)a presentado aœn el suyo. ¿Sabe la Comisi(cid:243)n a quØ se debe este retraso y cuÆndo tiene intenci(cid:243)n el Gobierno austriaco de presentar su programa? Respuesta del Sr. Solbes Mira en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de abril de 2000) El nuevo Gobierno federal de la Repœblica Austr(cid:237)aca no prest(cid:243) juramento hasta el 4 de febrero de 2000, pero entre los objetivos de mÆxima prioridad de dicho Gobierno se hallan el Presupuesto del aæo 2000 y el programa de estabilidad. El Ministro de Econom(cid:237)a remiti(cid:243) el 21 de marzo de 2000 al Parlamento austr(cid:237)aco el proyecto de Presupuesto. Por otra parte, el Ministro de Econom(cid:237)a inform(cid:243) mediante carta a la Comisi(cid:243)n, inmediata- mente despuØs de su toma de posesi(cid:243)n, de la intenci(cid:243)n del Gobierno federal de actualizar para finales de marzo de 2000, es decir, una vez presentado el Presupuesto, el programa de estabilidad, que ya ha sido discutido con los L(cid:228)nder y con las comunidades


title: L'Europe, mon foyer.

eurovoc_concepts:
European Union
European integration
history of Europe
promotion of the European idea


title: PERGUNTA ESCRITA E-0870/00 apresentada por Alejandro Agag Longo (PPE-DE) à Comissão. Programa de Estabilidade Austríaco.

eurovoc_concepts:
Austria
stability pact

text: 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/175 Este comportamento Ø contrÆrio a todos os princ(cid:237)pios de toler(cid:226)ncia e de igualdade de todas as pessoas, independentemente de ra(cid:231)a, nacionalidade, sexo e cren(cid:231)a religiosa. O facto de negar o acesso a bens e servi(cid:231)os constitui uma viola(cid:231)ªo flagrante dos direitos da `ustria. Dada a urgŒncia da questªo, poderia a Comissªo comunicar as medidas que tenciona adoptar visando fazer face a esta prÆtica anti-comunitÆria de discrimina(cid:231)ªo de cidadªos austr(cid:237)acos e, por conseguinte, de cidadªos da UE? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (15 de Maio de 2000) A livre presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os, um princ(cid:237)pio fundamental que assenta na nªo-discrimina(cid:231)ªo com base na nacionalidade, deve ser respeitada pelas entidades nacionais dos Estados-membros e pelas organiza(cid:231)ıes que regulamentam colectivamente um sector profissional. Ora, de acordo com as informa(cid:231)ıes (cid:224) disposi(cid:231)ªo da Comissªo, a situa(cid:231)ªo descrita pelo Senhor Deputado resulta da iniciativa individual de um operador econ(cid:243)mico e nªo de uma instru(cid:231)ªo emitida pelas autoridades belgas em rela(cid:231)ªo (cid:224) actividade dos condutores de tÆxis. Neste contexto, a Comissªo nªo dispıe de meios jur(cid:237)dicos que lhe permitam adoptar medidas que impe(cid:231)am a concretiza(cid:231)ªo das prÆticas discriminat(cid:243)rias descritas. No entanto, os referidos comportamentos individuais de discrimina(cid:231)ªo de utentes com base na sua nacionalidade sªo da competŒncia dos tribunais nacionais. As v(cid:237)timas poderªo reagir a tais prÆticas apresentando queixa criminal (atravØs da constitui(cid:231)ªo de assistente junto do MinistØrio Pœblico de Bruxelas) ou instaurando uma ac(cid:231)ªo c(cid:237)vel de indemniza(cid:231)ªo por danos morais. (2000/C 374 E/206) PERGUNTA ESCRITA E-0870/00 apresentada por Alejandro Agag Longo (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Programa de Estabilidade Austr(cid:237)aco No dia 1 de Mar(cid:231)o expirou o prazo para a apresenta(cid:231)ªo dos programas de estabilidade dos Estados- -membros. AtØ a essa data, o Governo austr(cid:237)aco nªo tinha ainda apresentado o seu. Sabe a Comissªo a que se deve esse atraso e quando tenciona o Governo austr(cid:237)aco apresentar o seu programa? Resposta dada por Pedro Solbes Mira em nome da Comissªo (18 de Abril de 2000) O novo Governo Federal da Repœblica da `ustria tomou posse em 4 de Fevereiro de 2000. Tanto o or(cid:231)amento para o ano 2000 como o programa de estabilidade sªo tratados com a maior prioridade. O Ministro das Finan(cid:231)as apresentou o projecto de or(cid:231)amento ao Parlamento austr(cid:237)aco em 21 de Mar(cid:231)o de 2000 e informou a Comissªo por carta, imediatamente ap(cid:243)s ter assumido fun(cid:231)ıes, que o Governo Federal actualizarÆ o programa de estabilidade, que jÆ foi discutido com os L(cid:228)nder e as Comunidades, no final de Mar(cid:231)o de 2000, ap(cid:243)s a apresenta(cid:231)ªo do or(cid:231)amento


title: QUESTION ÉCRITE P-0929/00 posée par Christoph Konrad (PPE-DE) à la Commission. Primes au gel des terres versées aux entreprises allemandes RWE et Rheinbraun.

eurovoc_concepts:
EU aid
Germany
lignite
set-aside

text: C 280 E/220 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 de perdre cette subvention qui, annuellement reprØsente en moyenne GBP 969, il leur faudra Øtendre leur labour et le cas ØchØant, tailler leurs haies, ce qui portera prØjudice (cid:224) la faune sauvage et supprimera des terres dØterminantes pour prØvenir l(cid:146)Ørosion des terrains en forte pente. Cette consØquence ira (cid:224) l(cid:146)encontre des objectifs adoptØs par l(cid:146)Union europØenne en matiŁre d(cid:146)environnement. Le Royaume-Uni a demandØ (cid:224) la Commission l(cid:146)autorisation de pouvoir porter (cid:224) trois mŁtres le «retrait» de ces terres. En vue d(cid:146)encourager la conservation de l(cid:146)environnement, la Commission consentira-t-elle (cid:224) reconsidØrer cette approche, (cid:224) tout le moins pour ce qui concerne les agriculteurs qui traditionnellement conservent de larges bordures? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (29 mars 2000) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 280 E/264) QUESTION (cid:201)CRITE P-0929/00 posØe par Christoph Konrad (PPE-DE) (cid:224) la Commission (22 mars 2000) Objet: Primes au gel des terres versØes aux entreprises allemandes RWE et Rheinbraun Est-il exact que les entreprises allemandes RWE et Rheinbraun ont re(cid:231)u, de l(cid:146)UE, des primes au gel 1. des terres pour l(cid:146)exploitation de gisements de lignite? Dans l(cid:146)affirmative, sur quelle base juridique et pour quelle pØriode ces primes ont-elles ØtØ versØes, et 2. quel en a ØtØ le montant? 3. Dans l(cid:146)affirmative, s(cid:146)agit-il de paiements uniques ou de versements ØtalØs dans le temps? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (31 mars 2000) La Commission constate que cette question est identique (cid:224) la question Øcrite E-0667/00 posØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire. DŁs lors la Commission invite l(cid:146)Honorable Parlementaire (cid:224) se rØfØrer (cid:224) la rØponse dØj(cid:224) donnØe (1) cette question. (1) Voir page 218


title: QUESTION ÉCRITE P-0987/00 posée par Jo Leinen (PSE) à la Commission. Liste des dispositions pour lesquelles l'unanimité est toujours requise (objet: annexe de l'avis de la Commission sur la Conférence intergouvernementale du 26.1.2000).

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Political Union
governance
proposal (EU)
unanimity

text: 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/137 (cid:129) des dØcisions prises au sein des comitØs administratifs, notamment une rØduction des aides par le biais de modifications apportØes aux exigences de qualitØ pour les cØrØales; (cid:129) la fixation de prix pour les produits agricoles? La Commission envisage-t-elle de s(cid:146)en tenir aux prØvisions financiŁres arrŒtØes par le Conseil europØen (cid:224) Berlin pour la pØriode 2000-2006 en ce qui concerne la sous-section B1-Agriculture et les informations parues dans la presse, selon lesquelles la Direction gØnØrale Budget considŁre celle-ci comme «absolument intangible» sont-elles exactes? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (15 mai 2000) La Commission propose de rØduire le plafond de la sous-rubrique l. a. de 300 millions d(cid:146)euros pour chacune des deux annØes 2001 et 2002. Les prØvisions les plus rØcentes disponibles concernant les dØpenses relevant de la sous-rubrique l. a. font appara(cid:238)tre une marge inutilisØe de 400 millions d(cid:146)euros pour 2001. Les prØvisions ont ØtØ effectuØes sur base de la lØgislation actuelle, ainsi que les propositions dØj(cid:224) prØsentØes par la Commission. Pour 2002, les mesures envisagØes d(cid:146)amØnagement de l(cid:146)organisation commune de marchØ «sucre» devraient conduire (cid:224) des rØsultats Øquivalents (cid:224) ceux attendus en 2001. (2001/C 26 E/171) QUESTION (cid:201)CRITE P-0987/00 posØe par Jo Leinen (PSE) (cid:224) la Commission (22 mars 2000) Objet: Liste des dispositions pour lesquelles l(cid:146)unanimitØ est toujours requise (objet: annexe de l(cid:146)avis de la Commission sur la ConfØrence intergouvernementale du 26. 1. 2000) La Commission pourrait-elle indiquer au corapporteur pour la ConfØrence intergouvernementale de la commission des affaires constitutionnelles du Parlement europØen: 1. 2. les critŁres qui sous-tendent la proposition concernant la longue liste des dispositions pour lesquelles l(cid:146)unanimitØ est toujours requise, en particulier pour les parties 2 (dØcisions institutionnelles) et 4 (parallØlisme entre les dØcisions internes et externes), l(cid:146)argumentation concernant la question fondamentale de la fa(cid:231)on de concilier cette proposition sur le maintien de l(cid:146)unanimitØ dans de nombreux domaines avec le concept de la «gouvernance» d(cid:146)une Union europØenne comptant 28 membres et plus, si chaque (cid:201)tat membre conserve l(cid:146)assurance de continuer (cid:224) disposer d(cid:146)un droit de veto sur des points particuliers? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (25 avril 2000) Dans son avis du 26 janvier 2000 sur la ConfØrence intergouvernementale (CIG) (1), la Commission 1. propose de faire une rŁgle gØnØrale de la prise de dØcision (cid:224) la majoritØ qualifiØe. Elle a dØfini cinq catØgories de dispositions pour lesquelles des raisons sØrieuses et durables justifient de maintenir l(cid:146)unanimitØ, par exception (cid:224) cette rŁgle. La deuxiŁme catØgorie est celle de dØcisions institutionnelles essentielles et dØcisions affectant l(cid:146)Øquilibre institutionnel, c(cid:146)est-(cid:224)-dire des dØcisions fondamentales relatives (cid:224) l(cid:146)organisation et au fonctionnement des institutions. La quatriŁme catØgorie est celle des dispositions qui permettent (cid:224) la CommunautØ d(cid:146)agir sur le plan externe dans des domaines oø l(cid:146)unanimitØ est maintenue pour agir sur le plan interne; c(cid:146)est la logique du parallØlisme qui est (cid:224) la base de l(cid:146)article 300 CE. La Commission est prŒte (cid:224) examiner en dØtail avec l(cid:146)Honorable Parlementaire les raisons prØcises pour lesquelles les dispositions qui figurent en annexe 1 (cid:224) l(cid:146)avis ont ØtØ classØes dans ces catØgories. Elle estime toutefois qu(cid:146)il ne s(cid:146)agit pas d(cid:146)une longue liste. 2. La Commission rappelle que les dispositions reprises dans l(cid:146)annexe 1 de l(cid:146)avis («liste des dispositions qui, par exception au principe de majoritØ qualifiØe resteraient (cid:224) l(cid:146)unanimitØ») sont essentiellement des C 26 E/138 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 dispositions institutionnelles, et qu(cid:146)elle a proposØ que presque l(cid:146)ensemble des bases juridiques qui permettent (cid:224) la CommunautØ d(cid:146)agir dans les diffØrents domaines de sa compØtence prØvoient dorØnavant la prise de dØcision (cid:224) la majoritØ qualifiØe. Elle estime que son avis s(cid:146)approche ainsi trŁs prŁs du rapport sur les propositions du Parlement pour la CIG, adoptØe par la commission des affaires constitutionnelles (2), qui propose de limiter le vote (cid:224) l(cid:146)unanimitØ au Conseil aux dØcisions (cid:224) caractŁre constitutionnel (point 25. 3 de la proposition de rØsolution). (1) Adapter les institutions pour rØussir l(cid:146)Ølargissement (cid:129) COM(2000) 34 final. (2) Rapport A5-0086/2000 (Dimitrakopoulos/Leinen), adoptØe par la commission des affaires constitutionnelles le 24 mars 2000. (2001/C 26 E/172) QUESTION (cid:201)CRITE P-0988/00 posØe par Neil MacCormick (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (22 mars 2000) Objet: ProblŁme des eaux usØes et situation des petites exploitations laitiŁres Les petites exploitations laitiŁres situØes dans des rØgions pØriphØriques de l(cid:146)Union rencontreront, (cid:224) bref dØlai, des difficultØs (cid:224) adapter leurs mØthodes de production afin de satisfaire aux exigences imposØes par les rŁglements et directives communautaires concernant les eaux usØes. Le problŁme de la conversion du petit lait excØdentaire en protØines rØutilisables peut Œtre rØsolu sur le plan technique, mais il faudra du temps pour mettre en place un processus Øconomiquement viable pour les petits producteurs. La fermeture des petites exploitations laitiŁres affecterait gravement la situation des PME et des exploitations agricoles et entra(cid:238)nerait des pertes d(cid:146)emploi. Cette situation risque fortement de se produire si les petites exploitations laitiŁres doivent se conformer immØdiatement aux nouvelles normes. La Commission pourrait-elle considØrer favorablement les demandes visant (cid:224) diffØrer l(cid:146)application de la lØgislation dans les cas oø l(cid:146)Øloignement est le garant d(cid:146)un risque Øcologique minimum et oø la production deviendrait exagØrØment coßteuse si l(cid:146)application immØdiate des dispositions Øtait exigØe? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (25 avril 2000) Au niveau communautaire, le rejet des eaux usØes produites par l(cid:146)industrie de transformation du lait est rØglementØ par la directive 91/271/CEE relative au traitement des eaux urbaines rØsiduaires (1). Cette directive, adoptØe en 1991, prØvoit, en son article 13, qu(cid:146)au plus tard le 31 dØcembre 2000, les eaux industrielles usØes biodØgradables qui sont produites par les installations d(cid:146)un certain nombre de secteurs industriels, parmi lesquels le secteur de l(cid:146)industrie laitiŁre, et qui ne pØnŁtrent pas dans les stations d(cid:146)Øpuration des eaux urbaines rØsiduaires avant d(cid:146)Œtre dØversØes dans des eaux rØceptrices, doivent se conformer aux conditions Øtablies par l(cid:146)autoritØ compØtente ou l(cid:146)organe appropriØ de l(cid:146)(cid:201)tat membre. Cette obligation concerne les rejets provenant d(cid:146)installations industrielles reprØsentant une pollution organique biodØgradable de 4 000 Øquivalents habitants ou plus (l(cid:146)Øquivalent habitant est une unitØ de mesure correspondant (cid:224) la pollution organique rejetØe en moyenne chaque jour par une personne dans les eaux usØes domestiques). Les prescriptions pour le rejet de ces eaux usØes industrielles devaient Œtre Øtablies par l(cid:146)autoritØ compØtente ou l(cid:146)organe appropriØ au plus tard le 31 dØcembre 1993. Les responsables des installations concernØes auront donc eu un dØlai de sept ans pour se conformer (cid:224) ces prescriptions. La directive ne prØvoit aucune possibilitØ d(cid:146)allonger ce dØlai. Il n(cid:146)existe pas de lØgislation communautaire pour les rejets des installations industrielles des secteurs visØs par la directive, produisant une pollution de moins de 4 000 Øquivalents habitants. La proposition de directive instituant un cadre pour l(cid:146)action communautaire dans le domaine de l(cid:146)eau prØsentØe par la Commission le 15 avril 1997 (2) prØvoit de soumettre Øgalement de tels rejets (cid:224) une autorisation prØalable, dans la mesure oø ils sont susceptibles d(cid:146)avoir une incidence nØgative sur l(cid:146)Øtat des eaux rØceptrices. (1) (2) JO L 135 du 30. 5. 1991. JO C 184 du 17. 6. 1997


title: Κανονισμος (ΕΚ) αριθ. 611/2000 της Επιτροπής της 22ας Μαρτίου 2000 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 23. 3. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 74/1 I (Πράξεις για την ισχύ των οποίων απαιτείται δηµοσίευση) ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (EK) αριθ. 611/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 22ας Μαρτίου 2000 για καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό της τιµής εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3223/94 της Επιτροπής, της 21ης ∆εκεµ- βρίου 1994, σχετικά µε τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του καθεστώ- τος κατά την εισαγωγή οπωροκηπευτικών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (EK) αριθ. 1498/98 (2), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 1, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) Ο κανονισµός (EK) αριθ. 3223/94, σε εφαρµογή των αποτε- λεσµάτων των πολυµερών εµπορικών διαπραγµατεύσεων του Γύρου της Ουρουγουάης, προβλέπει τα κριτήρια για τον καθορισµό από την Επιτροπή των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή από τρίτες χώρες, για τα προϊόντα και τις περιόδους που ορίζονται στο παράρτηµά του. (2) Σε εφαρµογή των προαναφερθέντων κριτηρίων, οι κατ’ απο- κοπή τιµές κατά την εισαγωγή πρέπει να καθοριστούν, όπως αναγράφονται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι κατ’ αποκοπή τιµές κατά την εισαγωγή που αναφέρονται στο άρθρο 4 του κανονισµού (EK) αριθ. 3223/94 καθορίζονται όπως αναγράφονται στον πίνακα που εµφαίνεται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 23 Μαρτίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 22 Μαρτίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) EE L 337 της 24. 12. 1994, σ. 66. (2) EE L 198 της 15. 7. 1998, σ. 4. L 74/2 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 23. 3. 2000 του κανονισµού της Επιτροπής, της 22ης Μαρτίου 2000, για τον καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό τιµών εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός ΣΟ Κωδικός τρίτης χώρας (1) (σε EUR/100 χιλιόγραµµα) Κατ’ αποκοπή τιµή κατά την εισαγωγή 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 220 600 624 999 052 220 600 999 039 388 400 404 508 512 528 720 999 052 388 400 512 528 720 999 154,0 109,3 131,7 109,0 130,6 146,6 128,7 309,8 309,8 109,0 48,8 116,0 91,3 48,3 35,7 38,1 31,0 41,1 52,1 41,0 33,7 71,3 66,1 57,0 90,1 95,2 93,8 88,2 83,1 95,2 99,7 56,6 87,7 77,4 72,3 106,6 69,8 71,6 71,3 78,2 (1) Ονοµατολογία των χωρών που καθορίζεται από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2543/1999 της Επιτροπής (ΕΕ L 307 της 2. 12. 1999, σ. 46). Ο κωδικός «999» αντιπροσωπεύει «άλλες καταγωγές»


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0859/00 från María Sornosa Martínez (PSE) till kommissionen. Uppförandet av en buteljeringsanläggning på ön Gomera (Kanarieöarna, Spanien).

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU financing
European Regional Development Fund
Spain
bottling
eligibility criteria
environmental protection
location of industry

text: 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/63 ˜ven om kommissionen inte (cid:228)r utrustad f(cid:246)r att delta direkt i s(cid:246)knings- och r(cid:228)ddningsaktioner, reagerade den omedelbart via sin byr(cid:229) f(cid:246)r humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd (ECHO), vars partner var verksamma p(cid:229) f(cid:228)ltet fr(cid:229)n den f(cid:246)rsta v(cid:229)gen av lokala (cid:246)versv(cid:228)mningar i b(cid:246)rjan av februari. Den kommission(cid:228)r som ansvarar f(cid:246)r utvecklingssamarbete och det portugisiska ordf(cid:246)randeskapet bes(cid:246)kte Mo(cid:231)ambique endast n(cid:229)gra dagar efter den andra (cid:246)versv(cid:228)mningsv(cid:229)gen som orsakades av cyklonen Eline f(cid:246)r att bed(cid:246)ma skadorna p(cid:229) plats. En ledande specialist fr(cid:229)n ECHO placerades i Maputo f(cid:246)r att samordna kommissonens strategi f(cid:246)r hj(cid:228)lp- och (cid:229)terflyttningsinsatser med regeringen, FN, delegationen och medlemsstaternas delegationer p(cid:229) plats. Kommissionen bistod med 1 miljon euro i katastrofbist(cid:229)nd till dem som drabbats av den f(cid:246)rsta (cid:246)versv(cid:228)m- ningsv(cid:229)gen i Mo(cid:231)ambique och Botswana. Den reagerade ocks(cid:229) snabbt p(cid:229) den efterf(cid:246)ljande (cid:246)versv(cid:228)mningen som orsakades av cyklonen Eline genom att meddela att ytterligare 2 miljoner euro skulle ges i katastrofhj(cid:228)lp till m(cid:228)nniskor som tvingats l(cid:228)mna sina hem, samtidigt som 1,4 miljoner euro vilka gjorts tillg(cid:228)ngliga lokalt f(cid:246)r kommissionens delegat och Mo(cid:231)ambiques regering tillhandah(cid:246)lls i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra livsmedelssituationen f(cid:246)r offren. Ytterligare 5,58 miljoner euro har sedan dess (cid:246)ronm(cid:228)rkts f(cid:246)r hj(cid:228)lp- och (cid:229)terflyttningsaktioner som har till fr(cid:228)msta syfte att ge de 100 000 m(cid:228)nniskor som tvingats fly undan (cid:246)versv(cid:228)mningarna i de v(cid:228)rst drabbade omr(cid:229)dena tak (cid:246)ver huvudet, vatten, sanitet och h(cid:228)lsov(cid:229)rd. Genom tillhandah(cid:229)llande av uts(cid:228)de och redskap f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra en andra sk(cid:246)rd och (cid:229)terst(cid:228)llande av grundl(cid:228)ggande h(cid:228)lsov(cid:229)rdsinfrastruktur i liten skala underl(cid:228)ttas en snabb (cid:229)terflyttning. De insatser som kommissionen och dess partner genomf(cid:246)r i Mo(cid:231)ambi- que f(cid:246)rv(cid:228)ntas forts(cid:228)tta i minst sex m(cid:229)nader till. Som ett resultat av de resor som f(cid:246)retagits parallellt i syfte att bed(cid:246)ma behoven i hela regionen planeras samtidigt en insats i Madagaskar f(cid:246)r att lindra skadorna av (cid:246)versv(cid:228)mningarna d(cid:228)r. F(cid:246)r att ta itu med behoven av (cid:229)terst(cid:228)llande i de olycksdrabbade omr(cid:229)dena p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt meddelade ledamoten av kommissionen under sin resa till Mo(cid:231)ambique den 2(cid:141)3 mars 2000 att ett f(cid:246)rsta belopp p(cid:229) ytterligare 21 miljoner euro kommer att tilldelas landet. Detta belopp skulle mycket v(cid:228)l kunna h(cid:246)jas allt eftersom behoven av (cid:229)teruppbyggnad och (cid:229)terst(cid:228)llande konstateras. Slutligen kommer det (cid:246)kade samarbete som planerades f(cid:246)re katastrofen att bibeh(cid:229)llas f(cid:246)r att Mo(cid:231)ambique skall kunna beh(cid:229)lla den snabba tillv(cid:228)xt som landet uppn(cid:229)tt under senare (cid:229)r. Detta kommer att leda till utbetalningar j(cid:228)mf(cid:246)rt med uppskattningsvis 100 miljoner euro 1999. som ber(cid:228)knas uppg(cid:229) till 150 miljoner euro i (cid:229)r, Denna rad av insatser visar att de (cid:229)tg(cid:228)rder som medlemsstaterna och kommissionen vidtagit f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa Mo(cid:231)ambiques regering har pr(cid:228)glats av generositet, snabbhet och ansvarsk(cid:228)nnande. Enligt statistiken fr(cid:229)n FN (UNOCHA) i Maputo f(cid:246)r mars m(cid:229)nad uppgick det internationella bidraget till 115 miljoner euro. Av dessa stod medlemsstaterna och gemenskapen f(cid:246)r 85miljoner euro, n(cid:228)stan 74 % av det totala beloppet. Kommissionen (via sin delegation i Maputo) och medlemsstaterna forts(cid:228)tter att delta aktivt i de regerings- ledda mekanismerna f(cid:246)r givarsamordning p(cid:229) platssen. Dessa givarsamordningsgrupper f(cid:246)ljer noggrant de bed(cid:246)mningar av behoven som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande utf(cid:246)rs. Kommissionen kommer mot bakgrund av resultaten att besluta om vilka ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas. (2001/C 46 E/068) SKRIFTLIG FR¯GA E-0859/00 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) till kommissionen (22 mars 2000) ˜mne: Uppf(cid:246)randet av en buteljeringsanl(cid:228)ggning p(cid:229) (cid:246)n Gomera (Kanarie(cid:246)arna, Spanien) P(cid:229) (cid:246)n Gomera h(cid:229)ller man f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att bygga en buteljeringsanl(cid:228)ggning f(cid:246)r vatten som r(cid:228)knar med finansiering fr(cid:229)n de europeiska fonderna eftersom de ing(cid:229)r i investeringsplanen f(cid:246)r Gomera som mottar gemenskapsst(cid:246)d. C 46 E/64 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Uppf(cid:246)randet av fabriken som redan befinner sig i den andra fasen m(cid:246)ter emellertid ett stort motst(cid:229)nd fr(cid:229)n grannkollektiv, jordbrukssammanslutningar och milj(cid:246)skyddsorganisationer som har anm(cid:228)lt f(cid:246)r de lokala, nationella och gemenskapens institutioner att n(cid:228)mnda anl(cid:228)ggning: (cid:129) negativt p(cid:229)verkar omgivningen av tv(cid:229) omr(cid:229)den som (cid:228)r skyddade f(cid:246)r sin ekologiska betydelse (Palmeral de Tagalucha och Lomo del Carret(cid:243)n (identifikationsnummer Life ES 7020108 och ES 7020037)), (cid:129) inte tar med i ber(cid:228)kningen den obligatoriska bed(cid:246)mning av milj(cid:246)p(cid:229)verkan, som regeringens milj(cid:246)r(cid:229)d p(cid:229) Kanarie(cid:246)arna har erk(cid:228)nt. Det finns enbart en os(cid:228)ker bed(cid:246)mning av p(cid:229)verkan genomf(cid:246)rd p(cid:229) order av kommunfullm(cid:228)ktige i Valle Gran Rey, som f(cid:246)respr(cid:229)kar och f(cid:246)rsvarar projektet, (cid:129) kommer att ta vatten fr(cid:229)n jordbrukarna som de anv(cid:228)nder f(cid:246)r bevattning och som kommer, genom systemet av gemensamma (cid:228)gor, fr(cid:229)n vattenk(cid:228)llorna i Mena, Choquete och Tederas. Enligt anm(cid:228)larnas anklagelser s(cid:229) kommer det grundvattenf(cid:246)rande skiktet som livn(cid:228)r v(cid:228)xtligheten att ta slut inom fem (cid:229)r om man forts(cid:228)tter rytmen av den f(cid:246)rutsedda utvinningen f(cid:246)r anl(cid:228)ggningen, (cid:129) det sociala intresset har framh(cid:228)vts, n(cid:228)r det i verkligheten enbart har f(cid:246)rutsetts att det skapas 7 arbets- tillf(cid:228)llen medan 116 jordbrukare kommer att p(cid:229)verkas. Genom att forts(cid:228)tta projektet s(cid:228)tter man buteljeringsindustrins privata intressen f(cid:246)re de p(cid:229)verkade grannarnas intressen. Med h(cid:228)nsyn till dessa sk(cid:228)l: (cid:129) Anser inte kommissionen att projektet om buteljeringsanl(cid:228)ggningen som finansieras av europeiska medel strider mot viktiga milj(cid:246)direktiv som 97/11/EG (1) om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n, eller 92/43/EG (2) om bevarande av livsmilj(cid:246)er? (cid:129) Kan kommissionen informera om tillst(cid:229)ndet p(cid:229) rapporten 99/4875, SG(99) A/10714/2 inl(cid:228)mnad av M. A. Rodr(cid:237)guez i Plataforma por la Defensa del Agua en Tagaluches namn? (cid:129) ˜r kommissionen beredd att skicka en delegation till Gomera f(cid:246)r att unders(cid:246)ka den verkliga inverkan av arbetena med buteljeringsanl(cid:228)ggningen p(cid:229) milj(cid:246)n i de skyddade zonerna som tidigare n(cid:228)mnts, samt p(cid:229) jordbruket? (1) EGT L 73, 14. 3. 1997, s. 5. (2) EGT L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 maj 2000) De spanska myndigheterna har tagit med naturomr(cid:229)dena (cid:148)Taguluche(cid:148) och (cid:148)Lomo del Carret(cid:243)n(cid:148), som (cid:228)r p(cid:229) 140 respektive 263 hektar, i sina nationella f(cid:246)rteckningar (cid:246)ver omr(cid:229)den som kan vara av gemenskaps- intresse och som i framtiden skulle kunna tas med i Natura 2000-n(cid:228)tet i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 92/ 43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter. Vad g(cid:228)ller planen att bygga en buteljeringsanl(cid:228)ggning f(cid:246)r vatten i Taguluche, i kommunen Valle Gran Rey p(cid:229) (cid:246)n La Gomera, Kanarie(cid:246)arna, Spanien, b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att kommissionen har mottagit ett klagom(cid:229)l i samma (cid:228)rende. ˜rendet granskas f(cid:246)r n(cid:228)rvarande av kommissionen, och det skall fastst(cid:228)llas huruvida det projekt som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren avser kan komma att f(cid:229) betydande inverkan p(cid:229) de ber(cid:246)rda omr(cid:229)dena, i ljuset av best(cid:228)mmel- serna i r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG. Om s(cid:229) (cid:228)r fallet skall det f(cid:246)rfarande som anges i direktivets artikel 6 till(cid:228)mpas. I samband med hanteringen av detta klagom(cid:229)l har kommissionen v(cid:228)nt sig till de spanska myndigheterna och beg(cid:228)rt deras st(cid:228)llningstagande i detta (cid:228)rende. 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/65 Vad betr(cid:228)ffar finansieringen av projektet b(cid:246)r det betonas att projektet inte f(cid:229)r n(cid:229)got st(cid:246)d fr(cid:229)n gemen- skapen inom ramen f(cid:246)r Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERDF). I sin egenskap av f(cid:246)rdragens v(cid:228)ktare kommer kommissionen i alla h(cid:228)ndelser att vidta alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att se till att gemenskapslagstiftningen respekteras i detta fall. (2001/C 46 E/069) SKRIFTLIG FR¯GA E-0861/00 fr(cid:229)n Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) till kommissionen (22 mars 2000) ˜mne: Problem som f(cid:246)rekommit i multinationella forskningsprojekt som finansieras av EU Inom ramen f(cid:246)r fiskforskningsprojektet (Fair CT-97-3508) tillskrev sig en av de deltagande anstalterna den gemensamma forskningsidØn, forskningskonceptet och de prelimin(cid:228)ra resultat man kommit fram till och publicerade dessa i eget namn. Man hade tidigare kommit (cid:246)verens med varje anstalt om att resultaten tillsvidare inte skulle offentligg(cid:246)ras eftersom de fortfarande var prelimin(cid:228)ra. Dessutom skulle man med h(cid:228)nsyn till resultatens fortsatta utnyttjande noggrant (cid:246)verv(cid:228)ga tidpunkten f(cid:246)r deras offentligg(cid:246)rande. EU- koordinatorn informerade detta skriftligen (cid:228)ven den ifr(cid:229)gavarande anstaltens ledning. Verksamheten vid ifr(cid:229)gavarande anstalt var s(cid:229) hemlig att de (cid:246)vriga EU-partnerna f(cid:246)rst efter ett (cid:229)r fick veta vad som h(cid:228)nt med det gemensamma konceptet och resultaten. Detta agerande f(cid:246)rorsakade EU ekonomisk och vetenskaplig skada, och skadade (cid:246)vriga anstalter, och forskningen p(cid:229) internationell niv(cid:229) och flera av projektets samarbetsf(cid:246)retag. Man kan inte (cid:228)nnu uppskatta skadornas storlek. Man har dock kunnat fortskrida med ifr(cid:229)gavarande projekt eftersom det vilade p(cid:229) mycket starka grunder och var v(cid:228)l planerat och eftersom de deltagande anstalterna var toppar p(cid:229) sitt omr(cid:229)de. f(cid:246)rhindra st(cid:246)rningar i EU har inget utredningssystem, t. ex. en (cid:148)(cid:246)verstatlig etisk kommittØ(cid:148) som i dylika fall skulle agera snabbt f(cid:246)r forskningsprojekten ifall av att det uppst(cid:229)r f(cid:246)rdr(cid:246)jningar. En dylik etisk att kommittØ, som skulle vara insatt i vetenskaplig forskning och vetenskapliga metoder, skulle inte utg(cid:246)ra en domstol, men den skulle kunna ge uppmaningar, rekommendationer och i egenskap av finansi(cid:228)r skulle den vid behov kunna st(cid:228)lla en p(cid:229)tagligt sj(cid:228)lvisk och obeh(cid:228)rskad deltagare under s(cid:228)rskild observation. Redan sj(cid:228)lva existensen av ett (cid:246)verstatligt organ skulle kunna f(cid:246)rhindra vetenskaplig ohederlighet. Ifall (cid:228)rendet trots allt blir f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r domstolsbehandling kan ett internationellt uttalande hj(cid:228)lpa den lokala domstolen i detta immaterialr(cid:228)ttsliga (cid:228)rende och s(cid:229)lunda bidra till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra allas r(cid:228)ttsskydd. Ett system d(cid:228)r det vetenskapliga samfundet skulle anv(cid:228)nda sig av komplicerade avtal och anlita dom- stolsv(cid:228)sendet (cid:228)r mycket fr(cid:228)mmande och dessutom l(cid:229)ngsamt. Grunden f(cid:246)r ett framg(cid:229)ngsrikt vetenskapligt samarbete b(cid:246)r fortfarande utg(cid:246)ras av ett (cid:246)msesidigt f(cid:246)rtroende och en medvetenhet om det egna kunnandet, dvs. av vissa etiska normer, som lyckligtvis ocks(cid:229) (cid:228)r en sj(cid:228)lvklarhet f(cid:246)r merparten av forskarna. F(cid:246)r att man i framtiden dock b(cid:228)ttre skall kunna ingripa i problemen, (cid:246)nskar jag nu st(cid:228)lla kommissionen f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Hur kommer kommissionen st(cid:228)lla sig till dylika avtalsbrott? 2. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att avtalsbrott inte l(cid:228)ngre f(cid:246)rekommer? Hur (cid:228)mnar EU reda ut dylika fall?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0862/00 från Marielle De Sarnez (PPE-DE) till kommissionen. Kommissionens inställning till reklam i statliga skolor.

eurovoc_concepts:
EU competence
European social policy
advertising
educational institution

text: C 72 E/8 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 3. 2001 Kommissionen f(cid:246)rfogar i detta skede inte (cid:246)ver n(cid:229)gra uppgifter som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att ange de 4. finansiella effekterna av detta f(cid:246)rslag f(cid:246)r de l(cid:228)nder som ans(cid:246)ker om anslutning. (1) EGT C 89 E, 28. 3. 2000. (2001/C 72 E/008) SKRIFTLIG FR¯GA E-0860/00 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) och Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen ˜mne: Fiskeavtal med Mexiko (22 mars 2000) Till f(cid:246)ljd av att ett avtal om frihandel nyligen ing(cid:229)tts mellan EU och Mexiko har de mexikanska myndigheterna visat sin gl(cid:228)dje inf(cid:246)r de resultat man uppn(cid:229)tt, bland annat, inom fiskesektorn. En medlem av den mexikanska regeringen uttryckte nyligen sin stolthet (cid:246)ver att Mexiko i motsats till EU hade stora fiskeresurser och en l(cid:229)g konsumtionsniv(cid:229) av fisk. I (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med avtalet har Mexiko ingen skyldighet att bevilja licenser (cid:229)t EU-fiskare och d(cid:228)rf(cid:246)r kan man enligt samma k(cid:228)lla f(cid:246)rv(cid:228)nta sig (cid:246)kad export av fisk fr(cid:229)n Mexiko till EU. Vilka best(cid:228)mmelser om fiske inneh(cid:229)ller avtalet om frihandel med Mexiko? Omfattar avtalet beviljande av licenser s(cid:229) att EU-fartygen skall kunna fiska i mexikanskt vatten? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 maj 2000) Det beslut som fattades den 23 mars 2000 av det gemensamma r(cid:229)det f(cid:246)r gemenskapen och Mexiko och som tr(cid:228)der i kraft den 1 juli 2000, f(cid:246)reskriver s(cid:228)rskilt skapandet en frihandelszon mellan gemenskapen och Mexiko. Inom ramen f(cid:246)r detta avtal kommer merparten av handeln med fiskeriprodukter (cid:129) som utg(cid:246)r 74 miljoner euro eller 0,3 % av den totala handeln (cid:129) att liberaliseras under loppet av en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod p(cid:229) h(cid:246)gst 10 (cid:229)r. Skapandet av en s(cid:229)dan frihandelszon med Mexiko borde som naturlig konsekvens ha en (cid:246)kning av det bilaterala handelsutbytet, till gagn f(cid:246)r s(cid:229)v(cid:228)l gemenskapen som Mexiko. Det (cid:228)r emellertid viktigt att notera att de f(cid:246)r gemenskapens industri s(cid:228)rskilt k(cid:228)nsliga aspekterna har beaktats genom att liberaliseringen genomf(cid:246)rts med f(cid:246)rdr(cid:246)jning eller partiellt (kvoter) f(cid:246)r de aktuella produkterna. Detta handelsavtal inneh(cid:229)ller d(cid:228)remot inga best(cid:228)mmelser om fiskeresurserna. Mexiko (cid:228)r s(cid:229)ledes inte tvingat att erbjuda fiskelicenser (cid:229)t gemenskapens fiskefartyg. Vidare f(cid:246)ruts(cid:228)tter inte avtalet att ett fiskeavtal ska finnas innan handelskoncessionerna tr(cid:228)der i kraft. H(cid:228)rav f(cid:246)ljer att en eventuell (cid:246)kning av mexikansk fiskeexport till gemenskapen inte skulle orsakas av fr(cid:229)nvaron av ett fiskeavtal utan snarare av fr(cid:229)nvaron av ett frihandelsavtal. (2001/C 72 E/009) SKRIFTLIG FR¯GA E-0862/00 fr(cid:229)n Marielle De Sarnez (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Kommissionens inst(cid:228)llning till reklam i statliga skolor (22 mars 2000) Sedan flera (cid:229)r har man kunnat notera att f(cid:246)retagen tr(cid:228)ngt in i den statliga skolan i form av reklam, sponsring, varum(cid:228)rken eller genom distansundervisning. Denna verksamhet, som syftar till att f(cid:246)rvandla unga elever till konsumenter, tar sig nu orov(cid:228)ckande proportioner i Frankrike och i ett antal andra l(cid:228)nder i Europeiska unionen. Fenomenet inneb(cid:228)r att principen om j(cid:228)mlikhet som underst(cid:246)ds av den statliga undervisningsv(cid:228)sendet hotas. De privata f(cid:246)retagen drar n(cid:228)mligen ofta nytta av att l(cid:228)rarna saknar n(cid:246)dv(cid:228)ndiga resurser f(cid:246)r att utf(cid:246)ra sitt arbete. 6. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 72 E/9 D(cid:229) fenomen tenderar att f(cid:229) allm(cid:228)n utbredning och att bli vanligt f(cid:246)rekommande i hela unionen skulle jag dels vilja veta kommissionens st(cid:228)llning i fr(cid:229)gan, dels om det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande utarbetas n(cid:229)gon lagtext som begr(cid:228)nsar n(cid:228)ringslivets intr(cid:229)ng i den statliga skolan? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 juli 2000) Kommissionen (cid:228)r medveten om att det (cid:228)r en viktIg fr(cid:229)ga parlamentsledamoten tar upp, samt att det finns f(cid:246)r- och nackdelar med denna kommersiella praxis, vilket kan konstateras om man l(cid:228)ser unders(cid:246)kningen Le marketing (cid:224) l(cid:146)Øcole ((cid:148)Marknadsf(cid:246)ring i skolan(cid:148)), som bekostats av kommissionen och som finns tillg(cid:228)nglig p(cid:229) Internet (p(cid:229) engelska, franska och tyska) sedan slutet av 1998 (1). Om denna praxis leder till man sprider vilseledande reklam eller dolda reklambudskap, g(cid:228)ller best(cid:228)mmel- serna i r(cid:229)dets direktiv 84/450/EEG av den 10 september om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om vilseledande reklam (2). Med h(cid:228)nsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen anser emellertid inte kommissionen att den b(cid:228)sta l(cid:246)sningen p(cid:229) problemenet vore att anta mer utf(cid:246)rliga lagtexter p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). I detta samman- hang har kommissionen redan tagit kontakt med de ber(cid:246)rda parterna, d(cid:228)ribland konsumentorganisatio- nerna, f(cid:246)r att uppmuntra dem till att inleda en dialog om antagande av icke-tvingande regler betr(cid:228)ffande kommersiell praxis riktad mot barn och ungdomar. (1) http://europa. eu. int/comm/dg24/library/surveys/sur03_en. html. (2) EGT L 250, 19. 9. 1984. (2001/C 72 E/010) SKRIFTLIG FR¯GA E-0947/00 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Kvinnliga skaldjursfiskares inkomster och socialf(cid:246)rs(cid:228)kringar i Galicien tillst(cid:229)nd som de lokala I Galicien finns det 8 500 kvinnor som fiskar skaldjur f(cid:246)r hand med ett fiskerimyndigheterna i Galicien utf(cid:228)rdar. ¯r 1993 antog man i Galicien en regional fiskerilag enligt vilken dessa kvinnliga skaldjursfiskare av socialf(cid:246)rs(cid:228)kringssk(cid:228)l m(cid:229)ste ansluta sig till det s(cid:228)rskilda systemet f(cid:246)r sj(cid:246)folk, och d(cid:228)rvid registrera sig som fria yrkesut(cid:246)vare. Med tanke p(cid:229) att dessa arbetande kvinnor tj(cid:228)nar mycket lite (den genomsnittliga (cid:229)rsinkomsten (cid:228)r 300 000 pesetas) har det hittills funnits en tyst (cid:246)verens- kommelse mellan myndigheterna och den aktuella sektorn om att dessa kvinnor inte skall beh(cid:246)va betala dessa socialf(cid:246)rs(cid:228)kringsavgifter, vilka annars skulle uppg(cid:229) till cirka 168 000 per (cid:229)r, det vill s(cid:228)ga 56 procent av deras totala inkomster. Nyligen b(cid:246)rjade den regionala regeringen i Galicien kr(cid:228)va att kvinnorna skall anm(cid:228)la sig till det s(cid:228)rskilda systemet f(cid:246)r sj(cid:246)folk (sj(cid:246)fartens institut f(cid:246)r sociala angel(cid:228)genheter), annars f(cid:229)r de inget nytt fiskeritillst(cid:229)nd. Kvinnorna har beg(cid:228)rt f(cid:246)rhandlingar med de regionala och de nationella myndigheterna f(cid:246)r att utarbeta olika metoder, exempelvis inkomstbaserade eller arbetstidsbaserade avgifter (i genomsnitt arbetar man 4 timmar om dagen, 8-10 dagar i m(cid:229)naden och 10 m(cid:229)nader om (cid:229)ret). Vad anser kommissionen om att vissa arbetstagare m(cid:229)ste betala en socialf(cid:246)rs(cid:228)kringsavgift p(cid:229) 56 procent av sin inkomst? K(cid:228)nner kommissionen till n(cid:229)got annat fall inom Europeiska unionen d(cid:228)r socialf(cid:246)rs(cid:228)kringsavgiften uppg(cid:229)r till mer (cid:228)n 50 procent av arbetstagarnas inkomster? Skulle kommissionen p(cid:229) den ber(cid:246)rda medlemsstatens beg(cid:228)ran kunna erbjuda ekonomiskt st(cid:246)d s(cid:229) att dessa kvinnor kan forts(cid:228)tta arbeta utan att f(cid:246)rlora alltf(cid:246)r mycket av sina redan l(cid:229)ga inkomster?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0875/00 υποβολή: Lucio Manisco (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Εμπάργκο κατά του Ιράκ και τιμή του πετρελαίου.

eurovoc_concepts:
Iraq
OPEC
common foreign and security policy
international human rights law
international sanctions
petroleum
price increase

text: 20. 3. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 89 E/3 Kata· thn teleytai·a pentaeti·a, pe·nte apostole·w kthniatrikh·w epiuev·rhshw toy Grafei·oy Trofi·mvn kai Kthnia- trikv·n Uema·tvn thw Epitroph·w e·xoyn pragmatopoihuei· ston italiko· synoriako· staumo· ele·gxoy thw Gorizia gia thn parakoloy·uhsh thw oruh·w efarmogh·w thw odhgi·aw 91/628/EOK. Ba·sei toy apotele·smatow tvn apostolv·n, h Epitroph· e·xei pare·mbei stiw italike·w arxe·w epaneillhmme·na sxetika· me thn plhmmelh· efarmogh· thw italikh·w nomouesi·aw me thn opoi·a metafe·ruhkan sto esvteriko· di·kaio oi apaith·seiw thw odhgi·aw 91/628/EOK toy Symboyli·oy, zhtv·ntaw idi·vw thn oruh· ana·paysh tvn zv·vn stoyw synoriakoy·w staumoy·w ele·gxoy. Oi ekue·seiw toy Grafei·oy Trofi·mvn kai Kthniatrikv·n uema·tvn e·xoyn systh·sei gia ta zv·a, ta opoi·a e·xoyn h·dh tajide·cei gia dia·sthma megaly·tero apo· to orizo·meno, na anapay·ontai epi· 24 v·rew o·tan diasxi·zoyn ta sy·nora. (cid:211)son afora· to shmei·vma tvn italikv·n arxv·n poy anafe·ruhke apo· to Ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy, h Epitroph· elpi·zei o·ti ua apotele·sei belti·vsh gia th drasthrio·thta poy sxeti·zetai me thn prostasi·a tvn zv·vn poy metafe·rontai se mega·lew aposta·seiw. H Epitroph· ua ejakoloyuh·sei na parakoloyuei· thn oruh· efarmogh· thw sxetikh·w me to ue·ma koinotikh·w nomouesi·aw ek me·royw tvn italikv·n arxv·n sto synoriako· staumo· ele·gxoy thw Gorizia. (1) (2) EE L 148 thw 30. 6. 1995. EE L 174 thw 2. 7. 1997. (2001/C 89 E/003) GRAPTH ERVTHSH E-0875/00 ypobolh·: Lucio Manisco (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (22 Marti·oy 2000) Ue·ma: Empa·rgko kata· toy Ira·k kai timh· toy petrelai·oy Kata· toyw teleytai·oyw 12 mh·new h timh· tvn diylisme·nvn petrelai¤kv·n proi¤o·ntvn sthn Eyrv·ph e·xei ypostei· shmantikh· ay·jhsh (sthn Itali·a y·coyw 21. 1 %), tiw teleytai·ew hme·rew de sto Xrhmatisth·rio thw Ne·aw Yo·rkhw to bare·li toy argoy· petrelai·oy jepe·rase thn timh· tvn 32 dolari·vn• h anhsyxhtikh· ayth· anati·mhsh tvn kaysi·mvn kai tvn paragv·gvn toyw ofei·letai apokleistika· stiw meiv·seiw eisrov·n sthn agora· toy proi¤o·ntow, stiw opoi·ew probai·noyn oi xv·rew me·lh toy OPEK. Sygxro·nvw parakoloyuoy·me thn epiuana·tia agvni·a toy Ira·k, lo·gv toy empa·rgko poy ejakoloyuei· na plh·ttei ta asuene·stera strv·mata toy plhuysmoy· (h Pagko·smia Orga·nvsh Ygei·aw anakoi·nvne h·dh apo· to 1996 o·ti oi kyrv·seiw ei·xan prokale·sei a·mesa to ua·nato perisso·tervn apo· e·na ekatommy·rio ato·mvn, metajy· tvn opoi·vn miso· ekatommy·rio paidia·). Den uevrei· h Epitroph· o·ti e·na empa·rgko poy plh·ttei apokleistika· ta asuene·stera strv·mata toy plhuysmoy· ui·gei ta ple·on stoixeiv·dh dikaiv·mata toy anurv·poy; Den uevrei· h Epitroph· o·ti ei·nai aparai·thth mia pare·mbash· thw sta Hnvme·na (cid:201)unh, v·ste na epanejetastei· epeigo·ntvw h anagkaio·thta toy empa·rgko eiw ba·row toy Ira·k; Den uevrei· h Epitroph· o·ti h ek ne·oy dia·uesh sto empo·rio argoy· petrelai·oy ek me·royw toy Ira·k ende·xetai na metria·sei thn adiallaji·a tvn ue·sevn toy OPEK; Apa·nthsh toy k. Patten Ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Mai(cid:138)oy 2000) Vw o kyrio·terow xorhgo·w anurvpistikh·w boh·ueiaw, h Koino·thta pare·sxe 250 ekat. eyrv· kata· to dia·sthma 1991-1999 gia na ambly·nei tiw epiptv·seiw poy ene·xei gia toyw irakinoy·w poli·tew to kauestv·w kyrv·sevn poy e·xei epiblhuei· sth xv·ra toyw apo· to 1990. Dia·fora kra·th me·lh e·xoyn epi·shw syneisfe·rei shmantikh· boh·ueia se dimerh· plai·sia. Me th ue·spish toy progra·mmatow «petre·laio e·nanti trofi·mvn» to 1997, anameno·tan o·ti ua kalyfuoy·n oi anurvpistike·w ana·gkew xvri·w prosfygh· se ejvterikh· boh·ueia. Vsto·so, kyri·vw lo·gv thw e·lleichw synergasi·aw apo· tiw irakine·w arxe·w, h ue·sh se efarmogh· toy progra·mmatow aytoy· h·tan bradei·a. To en lo·gv pro·gramma den mporei· na antistaumi·sei th dia·brvsh tvn basikv·n ypodomv·n thw xv·raw kai thn epako·loyuh epidei·nvsh thw oikonomikh·w kai anurvpistikh·w kata·stashw, h opoi·a plh·ttei eidiko·tera ta asuene·stera strv·mata toy plhuy- smoy·. Me·xri stigmh·w, mo·no to e·na te·tarto tvn kefalai·vn toy en lo·gv progra·mmatow e·xoyn pra·gmati xorhghuei· gia thn anurvpistikh· boh·ueia poy fua·nei stoyw telikoy·w dikaioy·xoyw. C 89 E/4 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 3. 2001 H anurvpistikh· boh·ueia, h opoi·a e·xei parasxeuei· ei·te apo· toyw xorhgoy·w boh·ueiaw ei·te me·sv toy progra·mmatow «petre·laio e·nanti trofi·mvn» mporei·, sthn kaly·terh peri·ptvsh, na antistaumi·sei mo·no gia mikro· xroniko· dia·sthma orisme·new apo· tiw xeiro·terew epiptv·seiw thw kata·rreyshw thw irakinh·w oikonomi·aw, idi·vw thw paragvgh·w kai toy efodiasmoy· eidv·n diatrofh·w. H oikonomikh· ana·kamch kai h makroxro·nia anoikodo·mhsh mporoy·n na epe·luoyn mo·no meta· thn a·rsh toy empa·rgko, pra·gma poy synepa·getai thn plh·rh kai epoikodomhtikh· synergasi·a tvn irakinv·n arxv·n me ta Hnvme·na (cid:201)unh(OHE). Me to ch·fisma ariu. 1284 toy Symboyli·oy Asfalei·aw toy OHE, ta kra·th me·lh toy OHE pro·teinan thn a·rsh tvn kyrv·sevn, me thn epify·lajh epanegkata·stashw mhxanismoy· parakoloy·uhshw kai ele·gxoy. Me·xri stigmh·w, to Ira·k den e·xei apodexuei· to ch·fisma, alla· oy·te kai to e·xei aporri·cei epi·shma. H Epitroph· yposthri·zei plh·rvw tiw prospa·ueiew poy ende·xetai na kataba·lei h irakinh· kybe·rnhsh sto plai·sio dialo·goy gia thn efarmogh· toy chfi·smatow kai thn epako·loyuh a·rsh tvn kyrv·sevn. Lo·gv tvn ychlv·n timv·n toy petrelai·oy kata· to perasme·no e·tow ayjh·uhkan ta e·soda sto plai·sio toy progra·mmatow «petre·laio e·nanti trofi·mvn». Kata· syne·peia, ta petrelai¤ka· e·soda toy Ira·k ua mporoy·san na yperboy·n to o·rio poy e·xei kauori·sei o OHE gia th ry·umish «petre·laio e·nanti trofi·mvn». An oi kyrv·seiw kai, kata· syne·peia, to anv·tato o·rio, katarghuoy·n, to epi·pedo thw irakinh·w paragvgh·w petrelai·oy ua kauoristei· apo· thn ikano·thta thw irakinh·w ypodomh·w paragvgh·w petrelai·oy. H en lo·gv ypodomh· bri·sketai se oiktrh· kata·stash epeidh· e·xei paramelhuei· h synth·rhsh· thw epi· polla· e·th, kai ua periori·sei ka·ue shmantikh· ay·jhsh thw paragvgh·w braxypro·uesma, dedome·noy o·ti ta e·rga apokata·stashw ua apaith·soyn polla· e·th. (2001/C 89 E/004) GRAPTH ERVTHSH E-0920/00 ypobolh·: Theresa Villiers (PPE-DE) prow thn Epitroph· (25 Marti·oy 2000) Ue·ma: Oma·dew armo·diew gia zhth·mata forologi·aw Ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na paraue·sei leptomerei·w plhrofori·ew sxetika· me o·lew tiw epi·shmew kai anepi·shmew oma·dew kai epitrope·w poy drasthriopoioy·ntai sh·mera ston tome·a thw forologi·aw kai thw forologikh·w politikh·w se epi·pedo E. E. ; Eidiko·tera, ua mporoy·se mh·pvw h Epitroph· na anafe·rei: a) b) g) d) tiw armodio·thtew aytv·n tvn oma·dvn, th sy·nuesh· toyw, thn hmeromhni·a kata· thn opoi·a synedri·asan ayte·w oi oma·dew gia prv·th fora·, kai poie·w mellontike·w synedria·seiw e·xoyn programmatistei·; Apa·nthsh toy k. Bolkestein Ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Mai(cid:138)oy 2000) Oi ako·loyuew epitrope·w kai oma·dew ergasi·aw leitoyrgoy·n sto pedi·o thw forologi·aw ypo· thn aigi·da thw Epitroph·w: (cid:129) H epitroph· fo·roy prostiueme·nhw aji·aw, poy apotelei·tai apo· ekprosv·poyw tvn dioikh·sevn me pro·edro, ypa·llhlo thw Epitroph·w, ei·nai e·na forum gia syzhth·seiw uema·tvn FPA• di·nei th gnv·mh thw, symboyleytika·, se o·la ta ue·mata efarmogh·w thw (cid:201)kthw Odhgi·aw FPA. (cid:201)xei dhmioyrghuei· ba·sei toy a·ruroy 29 thw (cid:201)kthw Odhgi·aw FPA (77/388/EEC) (1). H epitroph· synedri·ase, gia prv·th fora·, stiw 23 kai 24 Noembri·oy 1977. H epo·menh synedri·ash· thw programmati·zetai gia tiw 27 Ioyni·oy 2000. (cid:129) H epitroph· eidikoy· fo·roy katana·lvshw apotelei·tai apo· ekprosv·poyw tvn dioikh·sevn e·mmeshw forologi·aw tvn kratv·n melv·n• sa·yth·n proedrey·ei ypa·llhlow thw Epitroph·w. Ayth· energei· san mi·a epitroph· poy bohua·ei thn Epitroph· sta kauh·konta· thw kauorismoy· me·trvn gia thn efarmogh· orisme·nvn diata·jevn thw odhgi·aw 92/12/EOK thw 25hw Febroyari·oy 1992 toy Symboyli·oy sxetika· me to geniko· kauestv·w, thn katoxh·, thn kyklofori·a kai toyw ele·gxoyw tvn proi¤o·ntvn poy ypo·keintai se eidikoy·w fo·royw katana·lv- shw (2) (ba·sei thw kanonikh·w diadikasi·aw thw epitroph·w) kai, san e·na fo·roym poy epitre·pei sta kra·th me·lh na syzhtoy·n sxetika· me ue·mata poy aforoy·n thn efarmogh· kai thn ermhnei·a tvn koinotikv·n diata·jevn kai ton eidiko· fo·ro katana·lvshw. H epitroph· ayth· synedria·zei treiw h· te·sseriw fore·w to xro·no. H prv·th synedri·ash· thw e·gine stiw 7/8 Mai(cid:138)oy 1992 env· h epo·menh programmati·zetai gia tiw 6 me 7 Ioyli·oy 2000