title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Resultattavla för framstegen i skapandet av ett område med frihed, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 3. 2000 KOM(2000) 167 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET RESULTATTAVLA FÖR FRAMSTEGEN I SKAPANDET AV ETT OMRÅDE MED FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA I EUROPEISKA UNIONEN INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Inledning. 4 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. Syftet med resultattavlan. 4 Hur resultattavlan skall tolkas. 5 Resultattavlans räckvidd. 6 Uppdatering av resultattavlan. 7 2. En gemensam asyl- och migrationspolitik för EU. 8 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. Partnerskap med ursprungsländerna. 8 Ett gemensamt europeiskt asylsystem. 9 Rättvis behandling av medborgare i tredje land. 11 Hantering av migrationsströmmar. 13 3. Ett europeiskt område med verklig rättvisa. 17 3. 1. 3. 2. Bättre tillgång till rättvisa i Europa. 17 Ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden. 18 3. 3. Bättre överensstämmelse mellan lagstiftningarna på det civilrättsliga området. 20 4. Kamp mot brottsligheten i hela unionen. 21 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. Att förebygga brott på unionsnivå. 21 Utökat samarbete när det gäller brottsbekämpning. 21 Bekämpning av vissa former av brottslighet. 24 Särskilda åtgärder mot penningtvätt. 26 5. Inre och yttre gränser, visering, genomförande av artikel 62 i EG-fördraget samt införlivande av Schengenregelverket. 27 6. Unionsmedborgarskap. 28 7. Samarbete mot narkotika. 28 8. Starkare externa insatser. 29 2 1. INLEDNING Vid sitt möte i Tammerfors den 15–16 oktober 1999 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att lägga fram ett förslag till en lämplig resultattavla i syfte att fortlöpande se över vilka framsteg som görs med att genomföra nödvändiga åtgärder och i Amsterdamfördraget, handlingsplanen från Wien och slutsatserna från Tammerfors om skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen. som anges tidsfrister hålla de Därefter har kommissionsledamot António Vitorino rest till olika huvudstäder och hållit vissa inledande diskussioner med Europaparlamentet och företrädare för andra institutioner. Dessutom bidrog den fruktbara diskussionen vid det informella mötet den 3 mars i Lissabon mellan ministrarna med ansvar för rättsliga och inrikes frågor på ett positivt sätt till den allt större enigheten kring resultattavlans utformning och ändamål. runt 1. 1. Syftet med resultattavlan Enligt kommissionens uppfattning bör en "resultattavla" vara något mer än bara ett mekaniskt instrument för att underlätta EU-institutionernas interna övervakning av sina egna framsteg när det gäller att anta de lagstiftnings- och andra instrument som krävs för att skapa ett område med frihet säkerhet och rättvisa. Det bör snarare vara ett instrument som bidrar till att uppnå ett mål, nämligen att skapa och utveckla ett område med frihet säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, men som inte tillhör institutionerna utan Europeiska unionens medborgare. För att uppnå detta krävs partnerskap och samarbete som inte bara unionens alla institutioner, utan även de enskilda inkluderar medlemsstaterna. Resultattavlan skulle således ha tre separata men besläktade syften, nämligen att – – – säkerställa den betydande grad av öppenhet som ett projekt av så direkt intresse för medborgarna kräver, hålla liv i den drivkraft som genererats av Europeiska rådets möte i Tammerfors, och utöva påtryckningar på de områden där det finns förseningar, så att de ansvariga påminns om de politiska åtaganden som rådet så ofta gjort gällande på detta område. Beståndsdelarna i området med frihet, säkerhet och rättvisa och tidtabellen för att fullfölja detta projekt har redan prövats ingående och kommer till uttryck som fördragsbestämmelser i EG-fördraget och som klara politiska riktlinjer från Tammerfors-mötet. Frågorna tas även upp mycket detaljerat i handlingsplanen från Wien. Kommissionen utesluter naturligtvis inte att den öppna dialog som ett levande dokument som denna resultattavla förhoppningsvis ger upphov till kan leda till nya idéer och målsättningar. Vi måste dock utgå ifrån de delar som redan godkänts av Europeiska rådet. Likaväl som på andra områden måste 3 subsidiaritetsprincipen vara vägledande, vilket innebär att beslut skall fattas så öppet och så nära medborgaren som möjligt. Om resultattavlan skall kunna uppfylla dessa syften och tillhandahålla en tillförlitlig vägledning, när området är så sammansatt och det finns så många enskilda åtgärder att vidta, så måste den åskådliggöra både den väg som återstår och den distans som redan avverkats. Man måste redovisa både de områden där utvecklingen går som planerat och de områden där utvecklingen går långsammare än beräknat. Detta synsätt bygger på en strategi som använts med framgång under andra skeden av unionens utveckling, särskilt i samband med upprättandet av den inre marknaden. fem år lagstiftning under en övergångsperiod på Det är viktigt att komma ihåg att kommissionen och medlemsstaterna inom nästan alla områden som ingår i rättsliga och inrikes frågor delar rätten att ta efter initiativ till Amsterdamfördragets ikraftträdande. Detta understryker ytterligare att ansvaret för att driva projektet framåt måste bygga på partnerskap. När resultattavlan anger att initiativansvaret ligger hos kommissionen och inte hos en medlemsstat, är detta huvudsakligen en avspegling av slutsatserna från Tammerfors, där det uttryckligen krävdes vissa åtgärder från kommissionens sida. Det finns också ett begränsat antal frågor där ansvaret för en åtgärd läggs på kommissionen i kommissionens offentliggjorda antingen för att den redan förekommer arbetsprogram eller för att den fördragsartikel som åtgärden grundar sig på föreskriver exklusiv behörighet för kommissionen (se t. ex. artikel 18 för åtgärder som rör unionsmedborgarskap). I andra fall ger resultattavlan utrymme för initiativ både från kommissionen och någon av medlemsstaterna. Inom vissa områden har vissa medlemsstater angivit att de avser att ta det första initiativet, vilket har beaktats på resultattavlan. 1. 2. Hur resultattavlan skall tolkas Resultattavlan är avsedd att vara både tillgänglig och begriplig för lekmän. Den kommer att vara ett levande dokument som uppdateras regelbundet och kan, om Europaparlamentet vill, bli ett viktigt inslag i den årliga diskussionen om framstegen på det aktuella området. Därmed skulle också de steg som tas för att uppnå ett av unionens viktigaste mål inom ett område som tidigare har betraktats som ogenomträngligt av utomstående betraktare göras tillgängliga för offentlig granskning. Detta är särskilt viktigt, eftersom allmänhetens stöd är helt avgörande för projektets framgång. Den föreslagna resultattavlan är utarbetad i tabellform och följer i möjligaste mån de kapitelrubriker som användes i slutsatserna från Tammerfors. Den har delats in i följande kolumner: • De enskilda målen, i handlingsplanen från Wien och i fördraget. som de anges slutsatserna från Tammerfors, 4 • De uppföljande åtskillnad mellan lagstiftningsåtgärder och andra typer av åtgärder i lämpliga fall samt om möjligt med angivande av vilken typ av åtgärd som krävs. som behövs, med åtgärder • Vem eller vilka som ansvarar för att driva på utvecklingen. • Tidsfristerna för antagande, när dessa redan anges i grundtexterna eller har lagts till eller sedermera anpassats till utvecklingen. När grundtexterna inte inte heller i resultattavlan några säger något om tidsfristerna, finns det uppgifter om detta. Tanken är att datumuppgifter skall fyllas i allteftersom diskussionen går framåt. • Arbetsläget (denna kolumn syftar till att visa vilka framsteg som gjorts, men också var utvecklingen släpar efter) 1. 3. Resultattavlans räckvidd Resultattavlan täcker något mer än de områden som omfattas av avdelning IV i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen. Den innefattar till exempel ett antal åtgärder som behövs i samband med unionsmedborgarbegreppet, liksom vissa frågor som inte uttryckligen nämns i Amsterdamfördraget, handlingsplanen från Wien eller slutsatserna från Tammerfors, men som tagits upp av vissa medlemsstater under António Vitorinos rundresa de första veckorna 2000. i införlivande av Schengenregelverkets Å andra sidan är det inte meningen att resultattavlan redan på det här stadiet fullständigt skall täcka den potentiellt omfattande lagstiftningsverksamhet som fördraget. Kommissionen följer överväger fortfarande en lämplig tidtabell för denna insats och lutar mot åsikten att behovet av att införliva Schengenbestämmelserna i instrument inom ramen för Amsterdamfördraget kommer att bero mer på utvecklingen än på något absolut krav att införliva dem för sakens skull. Kommissionen har således infört en hänvisning till behovet av att införliva artikel 2. 2 i Schengen-avtalet med gemenskapsrätten, eftersom den artikeln redan har kommit till tillämpning i ett liknande tillvägagångssätt har antal fall sedan fördraget använts för vissa instrument tillhörande den tredje pelaren vilka kommer att behöva införlivas i sinom tid. trädde i kraft. Ett till Vidare saknas i denna resultattavla en direkt redogörelse för vissa frågor av horisontell natur vilka är av betydelse för skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen. I vissa fall behandlas dessa frågor inom andra organ – såsom är fallet med det organ som anförtrotts uppgiften att stadgan om Europeiska unionens grundläggande utarbeta ett utkast rättigheter, eller regeringskonferensen när det gäller EG-domstolens roll eller skyddet av gemenskapens finansiella intressen. I andra fall skär frågorna genom flera av de olika åtgärder som föreslås i resultattavlan, t. ex. i fråga om åtgärder avseende tredje land inom ramen för rättsliga och inrikes frågor, där enligt Europeiska rådets slutsatser från Tammerfors rådet och kommissionen som ett första steg skulle utarbeta särskilda rekommendationer avseende prioriteringar, politiska målsättningar och åtgärder, inklusive frågor som rör arbetsstrukturen, före Europeiska rådets möte i Feira i juni 2000. 5 är för tidigt Det som behövs på det specificera vilka åtgärder brottsförebyggande området, eftersom det kommer att behandlas vid en stor konferens som arrangeras av det portugisiska ordförandeskapet i maj 2000. att 1. 4. Uppdatering av resultattavlan och rådet för Europaparlamentets Kommissionen föreslår att en uppdaterad version av resultattavlan skall utarbetas per ordförandeskapsperiod. Därigenom skulle det vara möjligt att granska vilka framsteg som gjorts, klargöra var och när saker inte fungerar och när så behövs anpassa prioriteringarna, dock utan att tappa kontrollen över den övergripande målsättningen och tidsplanen som anges i fördraget och i rådets slutsatser. Den första av dessa granskningar kommer också ge möjlighet att ytterligare klargöra fördelningen av initiativrätt mellan medlemsstaterna och kommissionen inom de områden som inte omfattas av resultattavlan. räkning gång en 6 2. EN GEMENSAM ASYL- OCH MIGRATIONSPOLITIK FÖR EU De skilda men närbesläktade frågorna om asyl och migration kräver att det utvecklas en gemensam EU-politik som omfattar följande delar: 2. 1. Partnerskap med ursprungsländerna Det kommer att utvecklas en övergripande migrationsstrategi som behandlar frågor som rör politik, mänskliga rättigheter och utveckling i ursprungs- och transitländerna och ursprungs- och transitregionerna. Detta kommer att ske på grundval av partnerskap med dessa länder och regioner för att främja en gemensam utveckling. Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Bedömning av ursprungs- och transitländerna och ursprungs- och transitregionerna för att utforma särskilda, integrerade strategier Fortsatt mandat för Högnivågruppen för asyl- och migrationsfrågor Rådet och kommissionen Bedömning av andra länder och regioner för att utarbeta nya handlingsplaner Rådet och kommissionen april 2001 Pågående arbete inom Högnivågruppen – Rapport om genomförandet av de handlingsplaner som redan antagits: december 2000 Beslut har ännu inte fattats om vilka övriga länder som behöver utvärderas 7 2. 2. Ett gemensamt europeiskt asylsystem är att Målet tillämpning av Genèvekonventionen och på så sätt garantera att ingen skickas tillbaka för att bli utsatt för förföljelse, dvs. att principen om "non-refoulement" upprätthålls. en fullständig och allomfattande säkra På lång sikt måste det skapas ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig asylstatus som gäller i hela unionen. Asylsökandes rätt att förflytta sig mellan medlemsstaterna bör vara begränsad. Det kommer att skapas ett system för tillfälligt skydd för fördrivna personer på grundval av solidaritet mellan medlemsstaterna. Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Fastställande av vilken stat som ansvarar för att behandla en asylansökan Undersökning av Dublinkonventionens effektivitet Kommissionen genomför utvärdering 2000 Start våren 2000 – kommissionens utvärdering tillgänglig i mars/april Antagande av kriterier och mekanismer (reglering) Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Arbetsdokument framlagt av kommissionen i mars 2000 Slutförande av arbetet med Systemet för identifiering av asylsökande (Eurodac) Rådet och kommissionen Kommissionsförslag kommer att läggas fram i slutet av 2000 Kommissionsförslag framlagt 1999 (ändrat förslag framlagt i mars 2000) Förnyat samråd med Europaparlamentet Arbete för att förbereda systemet pågår under kommissionens ledning Ett rättvist och effektivt asylförfarande Antagande av gemensamma miniminormer om beviljande eller tillbakadragande av flyktingstatus, bland annat i syfte att minska längden på asylförfarandena, varvid särskild hänsyn skall tas till barns situation (direktiv) Definition av gemensamma minimivillkor för mottagande av asylsökande (med särskild hänsyn till barns situation) (direktiv) Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Arbetsdokument framlades av kommissionen i mars 1999 Europaparlamentet har ännu inte yttrat sig Kommissionens förslag kommer att läggas fram med hänsyn till bland annat Europaparlamentets yttrande, när detta finns tillgängligt Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Kommissionen har påbörjat en preliminär undersökning Kommissionens förslag kommer att läggas fram i början av 2001 Kommissionen skall utarbeta ett meddelande Gemensamt Delvis 8 asylförfarande kommissionen till slutet av 2000 Enhetlig status för dem som beviljas asyl, som är giltig i hela unionen Kommissionens meddelande måste eventuellt följas upp med ett rättsinstrument Rådet på förslag från kommissionen Kommissionen skall utarbeta ett meddelande Anta åtgärder för flyktingar och fördrivna personer i syfte att erbjuda en lämplig status för den som behöver internationellt skydd Främja balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer och bära följderna av detta Tillnärmning av reglerna för erkännande och innebörd av flyktingstatus (direktiv) Tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer som behöver internationellt skydd (direktiv) Rådet på förslag från kommissionen April 2004 Rådet på förslag från kommissionen Så snart som möjligt Ändrat kommissions- förslag kommer att läggas fram våren 2000 Andra former av skydd (direktiv) Rådet på förslag från kommissionen April 2004 Inrättande av en europeisk flyktingfond (beslut) Rådet på förslag från kommissionen Så snart som möjligt Kommissionen lade fram ett förslag den 14 december 1999 Säkrande av en finansiell reserv som skall finnas tillgänglig i situationer av massiv tillströmning av flyktingar Rådet och Europa- parlamentet Kommissionen utforskar vilka möjligheter som finns 9 2. 3. Rättvis behandling av medborgare i tredje land Det kommer att ske en tillnärmning av villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse mot bakgrund av en gemensam bedömning av den ekonomiska och befolkningsmässiga utvecklingen i unionen och situationen i ursprungsländerna. Integrationspolitiken bör syfta till att ge tredjelandsmedborgare som är lagligt bosatta på medlemsstaternas territorium (särskilt långvarigt bosatta) rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas. Den bör också stärka ickediskriminering i det ekonomiska och sociala livet och i kulturlivet och ligga till grund för att det utarbetas åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet. Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Bekämpa alla former av diskriminering, särskilt rasism och främlings- fientlighet 1 Genomförande av principen om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung (direktiv) Rådet på förslag från kommissionen Juni– december 2000 Kommissionens förslag framlades för parlamentet och rådet den 25 november 1999 Upprättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (direktiv) Rådet på förslag från kommissionen Program för utnyttjande av bästa praxis och vunna erfarenheter (beslut) Rådet på förslag från kommissionen Kommissionens förslag framlades för parlamentet och rådet den 25 november 1999 Kommissionens förslag till ett gemenskapens handlingsprogram (2001– 2006) för att stödja medlemsstaternas arbete framlades för parlamentet och rådet den 25 november 1999 Förstärkt samarbete med det europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet och Europarådet Rådet / kommissionen Officiell invigning av centrumet den 7 april 2000 Rådet på förslag från kommissionen Andra rapporten om genomförandet av den gemensamma åtgärden av den 15 juli 1996 läggs fram i juni 2000 Förbättrat polissamarbete och rättsligt samarbete när det gäller att förebygga och bekämpa rasism och främlingsfientlighet – Gemensam grund för åtal för rasism och främlingsfientlighet (rambeslut) 2 Tillnärmning av de nationella lagarna om villkor för tredjelandsmed- borgares inresa Bedömning av nuvarande och framtida migrationsströmmar till EU, med hänsyn till befolkningsmässiga förändringar, situationen på Rådet / kommissionen / medlemsstaterna Ett kommissionsförslag kommer att läggas fram hösten 2000 1 2 Åtgärder som syftar till att minska diskriminering och bekämpa rasism och främlingsfientlighet gäller generellt sett alla personer som vistas på Europeiska unionens territorium; de har dock särskild relevans med avseende på medborgare i tredje land. Se även tabellen: "Bekämpning av vissa former av brottslighet". 10 och vistelse Tillnärmning av den rättsliga ställningen för medborgare i tredje land Rådet på förslag från kommissionen Rådet på förslag från kommissionen Rådet på förslag från kommissionen Rådet på förslag från kommissionen arbetsmarknaden och migrationstryck från ursprungsländer och - regioner Villkor för inresa och vistelse med avseende på (a) familjeåterförening, (b) studier, yrkesutbildning eller oavlönad verksamhet, (c) anställning eller egenföretagande (flera direktiv) Normer och förfaranden för utfärdande av viseringar och uppehållstillstånd för längre tid (direktiv) Fastställande av en uppsättning enhetliga rättigheter (t. ex. rätten till vistelse, utbildning och arbete, som anställd eller egenföretagare) som beviljas medborgare i tredje land som vistats i en medlemsstat under viss tid (direktiv) Fastställande av de kriterier och villkor enligt vilka medborgare i tredje land, på samma sätt som gemenskapsmedborgare och deras familjer, kan tillåtas bosätta sig och arbeta i vilken som helst av unionens medlemsstater, med beaktande av följderna för den sociala jämvikten och arbetsmarknaden (direktiv) Kommissionens förslag till direktiv om rätt till familjeåterförening framlades för parlamentet och rådet den 1 december 1999 Undersökningar om inresa och vistelse för andra ändamål pågår Kommissionen har utfört en undersökning om den rättsliga ställningen för medborgare i tredje land som vistas under längre tid i en medlemsstat i Europeiska unionen 11 2. 4. Hantering av migrationsströmmar Hanteringen av migrationsströmmar bör förbättras på alla nivåer genom ett nära samarbete med ursprungs- och transitländerna. Kampen mot olaglig invandring effektiviseras genom att de berörda kriminella nätverken bekämpas samtidigt som offrens rättigheter säkerställs. Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Informationsinsamling påbörjades i oktober 1998; andra etappen (omfattar även kandidatländerna samt Norge och Island) kommer att inledas under andra halvan av 2000 (efter utvärdering av den första etappen) Förberedande insatser (på grundval av en tidigare genom- förbarhetsstudie) som finansieras genom programmet Odysseus; arbetsdokument från kommissionen kommer att offentliggöras våren 2000 Kommissionen avser att lägga fram ett förslag i slutet av 2000 Förbättra utbytet av statistik och information om asyl och invandring (detta utbyte bör innefatta såväl statistik som information om nationell lagstiftning och politik) Vidare genomförande av den handlingsplan som rådet antog i april 1998 Kommissionen i samarbete med medlemsstaterna Inrättande av ett (virtuellt) europeiskt observationsorgan för migration Kommissionen Effektivisera kampen mot människohandel och ekonomiskt utnyttjande av migranter Rådet på förslag från kommissionen Beslut om åtgärder som fastställer minimiregler avseende brottsrekvisit och påföljder vad gäller organiserad brottslighet och människohandel (rambeslut) 3 Upptäcka och upplösa de kriminella nätverk som berörs genom att göra kampen mot olaglig invandring till en av prioriteringarna i det operationella samarbetet Vidare harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om fraktförares ansvar (direktiv) Medlemsstaterna / Europol Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat 3 Se även tabellen: "Bekämpning av vissa former av brottslighet". 12 Bistå ursprungs- och transitländer Skapa en sammanhållen EU-politik om återtagande och återvändande Utarbeta informationskampanjer om de faktiska möjligheterna till laglig invandring och att förebygga alla former av människohandel Främja frivilligt återvändande Stärka förmågan hos myndigheterna i ursprungs- och transitländer att effektivt bekämpa människohandel Hjälpa myndigheterna i tredje länder att klara sina återtagande- skyldigheter gentemot unionen och medlems- staterna Sluta återtagandeavtal eller införa standard- klausuler i andra avtal mellan Europeiska gemenskapen och relevanta tredje länder eller relevanta grupper av länder Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Rådet på förslag från kommissionen Den 14 februari lade kommissionen fram en rekommendation om bemyndigande för kommissionen att förhandla om återtagandeavtal med fyra icke- medlemsländer 3. ETT EUROPEISKT OMRÅDE MED VERKLIG RÄTTVISA Målet är att medborgarna skall få en gemensam känsla av rättssäkerhet i hela unionen. Rättsväsendet skall underlätta medborgarnas dagliga liv och kunna beivra brott som hotar medborgarnas frihet och trygghet och samhället i stort. Detta omfattar både bättre tillgång till rättvisa och ett fullt utvecklat rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna. 3. 1. Bättre tillgång till rättvisa i Europa Ett område med verklig rättvisa innebär att enskilda och företag kan vända sig till domstolar och myndigheter i vilken medlemsstat som helst lika lätt som i sin egen stat. De skall inte hindras eller avskräckas från att utöva sina rättigheter på grund av att medlemsstaternas rättsliga och administrativa system är komplicerade. 13 Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Trygga rättssäker- het och lika tillgång till rättvisa Informationskampanj och publicering av "användar- guider" om rättsligt sam- arbete inom unionen Kommissionen Kommissionen skall påbörja för- beredelsearbetet Inrättande av ett permanent informationssystem av ett nätverk av nationella myn- digheter (det europeiska civilrättsliga nätverket) Förslag om att fastställa miniminormer för rättshjälp Rådet på förslag från kommissionen 2001 Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat April 2004 Preliminära diskussioner pågår i rådet; kommissionen skall inleda en genomförbarhetsundersökning om en databas Kommissionen överlämnade en grönbok i februari 2000 som skall granskas av parlamentet och rådet; kommissionen förbereder dokument om ersättning av rättegångskostnader och advokatarvoden samt om grupptalan Förslag om gemensamma förfaranderegler för privat- rättsliga tvister om mindre värden, obestridda fordringar och underhålls- tvister Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat April 2004 Kommissionen skall inleda en studie om tvister om mindre värden Förslag om att fastställa miniminormer för alternativa tvistlösningsmetoder Medlemsstaterna skall skapa utomrättsliga förfaranden April 2004 Kommissionen utfärdade 1998 en rekommendation om principer som skall tillämpas på de instanser som är ansvariga för förfaranden för reglering av konsumenttvister utanför domstol; kommissionen skall lansera ett nät för konsumenter, EEJ (European Extra Judicial) Trygga rättssäker- het och lika tillgång till rättvisa Fastställande av enhetliga flerspråkiga formulär som kan godtas av alla parter som giltiga dokument i alla rättsliga förfaranden inom unionen Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat Skydda brottsoffers rätt till skadestånd och bistånd Utarbetande av minimi- normer för skydd av brotts- offer Parlamentet och rådet skall behandla kommissionens meddelande April 2004 Skall medtas i åtgärdsprogrammet för ömsesidigt erkännande av domar på privaträttens område Kommissionen lade fram ett meddelande i juli 1999 Ytterligare instrument för att tillnärma systemen för ersättning till brottsoffer 2004 3. 2. Ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden Ett område med verklig rättvisa måste trygga rättssäkerheten för människorna och de ekonomiska aktörerna. Därför måste domar och beslut efterlevas och kunna verkställas i hela unionen. Ett ökat ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden och domar samt en nödvändig tillnärmning av lagstiftningen skulle underlätta samarbetet mellan myndigheter och det rättsliga skyddet av enskildas rättigheter. För att säkra detta 14 bör ömsesidigt erkännande bli en hörnsten i det rättsliga samarbetet på både det civilrättsliga och det straffrättsliga området inom Europeiska unionen. Civilrättsliga området: Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Ett ökat ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden och domar samt en nödvändig till- närmning av lagstiftningen för att underlätta sam- arbetet mellan myndig- heter och det rättsliga skyddet av enskildas rättigheter Rådet och kommissionen skall anta ett åtgärdsprogram Åtgärds- programmet skall antas före slutet av 2000 Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat Åtgärdsprogram om ömsesidigt erkännande av domar på privaträttens område (med bestämmelser om ömsesidigt erkännande och verk- ställighet och om avskaffande av mellanliggande för- faranden i tvister om mindre värden och i familjemål) Påbörjande av arbetet med en europeisk exekutionstitel Förslag om minimi- normer inom särskilda civilrättsliga områden (ny processlagstiftning om betalningskrav) Kommissionen har inlett förberedande undersök- ningar i syfte att lägga fram ett förslag Ordförande- skapet skall anordna en konferens i juli Åtgärden skall ingå i åtgärds- programmet för att genom- föra principen om ömsesidigt erkännande Åtgärden skall ingå i åtgärds- programmet för att genom- föra principen om ömsesidigt erkännande Straffrättsliga området: Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Se till att brottslingar inte kan få fristad någonstans Ratificering av 1995 och 1996 års EU- konventioner om utlämning Medlems- staterna April 2001 Sex medlemsstater har ratificerat 1995 års konvention Sex medlemsstater har ratificerat 1996 års konvention Studie om av- skaffande av formella utlämningsförfaranden för personer som är på flykt undan rättvisan efter att ha dömts Rådet på förslag från kommissionen Slutet av 2001 Kommissionen skall utarbeta förslag Bestämmelser om brådskande utlämningsförfaranden Rådet på förslag från kommissionen Slutet av 2001 Kommissionen skall utarbeta förslag Utredning av frågan om utlämning i samband med förfaranden in absentia Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat April 2004 Säkra att avgöranden som Åtgärdsprogrammet Rådet/kommis- Program skall Diskussioner har 15 meddelats i en medlemsstat ges verkan inom hela unionen för att genomföra principen om ömse- sidigt erkännande skall följas upp med särskilda instrument sionen antas före slutet av 2000 inletts i rådet på grundval av ett brittiskt dokument; kommissionen skall utarbeta ett dokument om erkännande av slutliga avgöranden Tillämpning av principen om ömse- sidigt erkännande på beslut som föregår en rättegång Rådet på förslag från kommis- sionen eller på initiativ från en medlemsstat Undersökning av möjligheterna att förbättra samarbetet över gränserna i fråga om översändande av åtal och verkställighet av straff Undersökning av möjligheten att utvidga och möjligen formalisera informationsutbytet i fråga om kriminal- register Rådet på förslag från kommis- sionen eller på initiativ från en medlemsstat Rådet på förslag från kommis- sionen eller på initiativ från en medlemsstat Diskussioner i rådet på grundval av ett dokument från ordförandeskapet om frysning av tillgångar 4 April 2004 Skall ingå i ett dokument från kommissionen April 2004 Skall ingå i ett dokument från kommissionen 3. 3. Bättre överensstämmelse mellan lagstiftningarna på det civilrättsliga området För att bidra till att underlätta det rättsliga samarbetet och till att stärka rätten att få sin sak prövad i domstol måste man åstadkomma större förenlighet och bättre överensstämmelse mellan rättssystemen. Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Undanröja hinder till följd av skillnader i lagstiftning och förfaranden Ny processrättslagstiftning (t. ex. interimistiska åtgärder, bevisupptagning, tidsfrister) April 2004 Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat. Tyskland skall lägga fram ett initiativ om bevisupptagning Övergripande under- sökning för att identifiera och undanröja hinder mot smidigt fungerande civil- rättsliga förfaranden Slutförande av Bryssel- och Lugano- konventionerna Rådet skall utarbeta en rapport Slutet av 2001 Kommissionen utarbetar ett meddelande Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Rådet skall anta en förordning Kommissionen skall utarbeta ett utkast till överenskommelse med Norge, Island och Schweiz 4 Se tabellen Särskilda åtgärder mot penningtvätt 16 Utarbetande av ett rättsligt instrument rörande tillämplig lag på utomobligatoriska förpliktelser Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat April 2001 Kommissionen skall lägga fram ett meddelande under våren 2000 Revidering i den utsträckning som behövs av 1980 års Rom- konvention Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat April 2001 Kommissionen skall utarbeta ett meddelande som skall följas av ett utkast till förordning, om det behövs Rådet/kommissionen April 2004 April 2004 Preliminär undersökning av möjligheterna att utarbeta ett rättsligt instrument om tillämplig lag på skilsmässor Utarbetande av en preliminär undersökning om domstols behörighet och tillämplig lag på makars förmögenhetsförhållanden och på arv 17 4. KAMP MOT BROTTSLIGHETEN I HELA UNIONEN En väl avvägd utveckling av åtgärderna på unionsnivå mot alla former av brottslighet, inklusive grov organiserad och gränsöverskridande brottslighet, bör uppnås, samtidigt som enskildas och ekonomiska aktörers frihet och juridiska rättigheter skyddas. 4. 1. Att förebygga brott på unionsnivå En effektiv kamp mot alla former av brottslighet, organiserad eller icke, måste innefatta förebyggande åtgärder inom alla fält. Brottsförebyggande aspekter bör integreras i åtgärderna och programmen mot brottslighet på unionsnivå och i medlemsstaterna. Samarbete mellan nationella brottsförebyggande organisationer bör uppmuntras. Samtidigt bör man fastställa prioriterade områden. Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Att förebygga brott genom att minska tillfällena Utarbetande och fastställande av gemensamma prioriteringar – politiska riktlinjer – skall beaktas vid utarbetandet av ny lagstiftning Rådet/ kommis- sionen/ medlems- staterna Det portugisiska ord- förandeskapet skall anordna en kon- ferens på hög nivå i maj 2000 Underlätta sam- arbete mellan medlemsstaterna Integrering av de brottsföre- byggande aspekterna i åtgärderna och programmen mot brottslighet på unionsnivå och i medlemsstaterna – politiska riktlinjer från rådet Rådet/ kommis- sionen/ medlems- staterna 2001 Rådet/ kommis- sionen/ medlems- staterna Utbyte av bästa praxis, utveckling av samarbete mellan nationella brottsförebyggande myndigheter inom prioriterade områden, bl. a. ungdomsbrottslighet, brottslighet i städerna och narkotikarelaterad brottslighet, möjligen genom in- rättandet av ett program som finansieras av gemenskapen 4. 2. Utökat samarbete när det gäller brottsbekämpning I ett område med verklig rättvisa får brottslingar inte ges några möjligheter att utnyttja skillnader mellan medlemsstaternas rättssystem. för medborgarna kräver utökat samarbete mellan En hög skyddsnivå rättstillämpande myndigheter. Därför bör största möjliga nytta dras från samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter av gränsöverskridande brottslighet. utredningar vid Genom Amsterdamfördraget gavs Europol utökade befogenheter, vilket innebär en bekräftelse på dess viktiga och centrala roll för att underlätta europeiskt samarbete för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet. 18 Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Samordna och, där så är lämpligt, centralisera förfarandena Bildande av gemensamma utredningsgrupper som ett första steg i kampen mot narkotika- handel, människohandel och terrorism vid utredningar av gräns- överskridande brottslighet Antagande av kon- ventionen om penningtvätt på initiativ från en medlemsstat Omedel- bart Rådet diskuterar ett för- slag som lagts fram av det portugisiska ordförande- skapet Inrättande av en enhet (Eurojust) bestående av nationella åklagare, förundersökningsdomare eller polismän med motsvarande behörighet Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat Slutet av 2001 Förberedande diskussioner på grundval av dokument från det portugisiska ordförande- skapet, Tyskland och Italien Genomförande och eventuell ytterligare utveckling av det europeiska rättsliga nätverket Förebyggande av behörighetskonflikter genom att granska möjligheten att registrera pågående förfaranden i olika medlemsstater Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat April 2001 Förberedande diskussioner i rådet April 2004 Ge så fullständig ömsesidig rättslig hjälp som möjligt Antagande, ratificering och genomförande av konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål Rådet/medlems- staterna April 2001 Analys av vilka arrangemang som krävs för att en medlemsstats brottsbekämpande organ skall kunna verka på en annan medlemsstats territorium Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat Granskning av möjligheterna att harmonisera bestämmelserna för dataskydd Skydda och bistå brottsoffer Utarbetande av miniminormer Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat April 2001 April 2001 April 2001 Utveckla operativt polissamarbete och utbildning i brottsbekämpning på EU-nivå Inrättande av en aktionsgrupp med europeiska polischefer Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat 2001 Inrättande av den europeiska polisakademien som ett nätverk av befintliga nationella utbildnings- institut; öppen för kandidat- länderna Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat 2001 Förbättra tull- samarbete i kampen mot brottslighet och användning av informationsteknik Genomförande av TIS- konventionen (tullinformations- system) och Neapel II- konventionen Medlemsstaterna Pågående Arbete har inletts i rådet på grundval av ett doku- ment från det portugisiska ordförandeskapet Det portugisiska ord- förandeskapet kommer att lägga fram ett utkast till beslut om brottsoffers ställning i brottmål Rådet har inlett diskussioner på grundval av ett dokument från Förenade kungariket. Ett möte mellan europeiska polischefer kommer att äga rum i april Rådet diskuterar de olika alternativen för att inrätta nätverket, på grundval av ett dokument från rådets sekretariat 19 Stärka operativt samarbete mot smuggling Antagande och ratificering av Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet med tilläggsprotokoll Utvidgande av Europols behörighet till att omfatta penningtvätt5 i allmänhet, oberoende av vilken typ av brott som vinningen härrör från Utveckla inter- nationellt sam- arbete i kampen mot gränsöver- skridande organi- serad brottslighet Stärka Europols ställning för att underlätta europeiskt sam- arbete för att före- bygga och be- kämpa brott med nödvändigt stöd och resurser Italien förbereder ett förslag pi omraclet Rådet, medlems- staterna/kommis- sionen Slutet av 2000 för under- tecknande Gemensam ståndpunkt om utkastet till FN- konvention och redan tre mandat för kommissionen i fråga om protokollen. Förhandlingar pågår Rådet på initiativ från en medlemsstat Alla dessa frågor diskuteras i rådet Undersökning av möjligheten av att upprätta en databas för oavslutade utredningar Europol/rådet Rådsbeslut krävs April 2004 (omedel- bart i fråga om vissa områden) Rådet på initiativ från en medlemsstat April 2004 Möjlighet för Europol att underlätta förberedandet av särskilda under- sökningsinsatser från de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, inklusive operativa insatser av gemensamma utredningsgrupper Åtgärder som ger Europol rätt att begära att de behöriga myndig- heterna i medlemsstaterna bedriver och samordnar sina utredningar i särskilda fall och möjlighet att skaffa sig särskild sakkunskap som kan ställas till förfogande för medlemsstaterna för att bistå dem vid utredningen av organiserad brottslighet Övervägande av eventuella behov att revidera Europolkonventionen så att den omfattar nya befogenheter och frågan om demokratisk och rättslig kontroll Rådet/kommis- sionen 5 När det gäller skydd av gemenskapens ekonomiska intressen föreslås i utkastet till ändrat direktiv om penningtvätt att kommissionen skall kunna bistå nationella myndigheter; se även tabellen Särskilda åtgärder mot penningtvätt 20 4. 3. Bekämpning av vissa former av brottslighet När det gäller nationell straffrätt bör insatserna för att enas om gemensamma definitioner, grunder för åtal och påföljder i ett första skede koncentreras till ett begränsat antal sektorer med särskild betydelse. Överenskommelser om gemensamma definitioner av, grunder för åtal och påföljder för grov organiserad och gränsöverskridande brottslighet måste fastställas för att skydda enskildas och ekonomiska aktörers frihet och juridiska rättigheter. Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Anta en gemensam strategi för hela EU för gränsöver- skridande brott Kriminalisering av människo- handel och sexuellt ut- nyttjande av barn, i synnerhet barnpornografi på Internet6 Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Kommissionen förbereder ett meddelande Gemensamma definitioner av, grunder för åtal och påföljder för narkotikahandel 7 Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Kommissionen för- bereder en under- sökning Gemensamma definitioner av, grunder för åtal och påföljder för korruption Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Kommissionen för- bereder ett policy- dokument Gemensamma definitioner av, grunder för åtal och påföljder för miljöbrott Rådet April 2001 Danmark lade fram ett förslag (enligt artikel 34) i januari 2000 Omfattande gemen- skapslagstiftning finns redan (Belgien och/eller Nederländerna skall ta initiativ) Andra rapporten om genomförandet av den gemensamma åtgärden av den 15 juli 1996 skall 8 läggas fram i juni 2000 April 2004 Förslag om gemensam grund för åtal för huliganism Gemensamma definitioner av, grunder för åtal och påföljder för rasism och främlings- fientlighet (rambeslut) Gemensamma definitioner för att förebygga och bekämpa databrottslighet, inklusive grunder för åtal och påföljder för högteknologisk brottslighet Rådet på initiativ från en medlemsstat Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Kommissionen förbereder ett meddelande Anta en gemensam strategi för hela EU för gränsöver- skridande brott Kriminalisering av bedrägeri i fråga om andra betalnings- medel än kontanter Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Kommissionens förslag överlämnades till parlamentet och rådet i september 1999 6 7 8 Se även tabellen Hantering av migrationsströmmar Se även tabellen Samarbete mot narkotika. Se även tabellen Rättvis behandling av medborgare i tredje land. 21 Gemensamma definitioner av, grunder för åtal och påföljder för euroförfalskning Kriminalisering av bedrägeri i fråga om offentlig upphandling Förstärkning av regelverket till skydd för gemenskapens finansiella intressen Rådet skall anta ett rambeslut; ytterligare bestämmelser bör antas Rådet på initiativ från en medlemsstat Rådet och parlamentet på förslag från kommissionen April 2001 Rådet skall anta ett rambeslut i mars 2000 Kommissionen förbereder ytterligare bestämmelser April 2001 Tyskland lade fram ett utkast i mars 1999 Kommissionen förbereder ett förslag 22 4. 4. Särskilda åtgärder mot penningtvätt Penningtvätt är en central del i den organiserade brottsligheten. Därför måste man vidta åtgärder för att utrota penningtvätt varhelst sådan förekommer genom att se till att det vidtas konkreta åtgärder för spårande, spärrande, beslag och förverkande av vinning av brott. Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Beröva brottslingar vinning av brott Konvention (rambeslut) om ekonomisk brottslighet, penningtvätt Rådet på initiativ från Frankrike Förbättra kunskaperna om och förmågan att bekämpa penning- tvätt Konkreta åtgärder för spårande, spärrande, beslag och förverkande av vinning av brott Fullständigt genomförande av bestämmelserna i direktivet om penningtvätt, Strasbourg- konventionen från 1990 och rekommendationerna från Finansiella aktionsgruppen, även i alla de beroende terri- torierna Antagande av utkastet till reviderat direktiv om penning- tvätt Underlättande av informations- utbytet mellan befintliga finans- underrättelseenheter (FIU) och ge rättsliga myndigheter och FIU rätt att få information oberoende av sekretessbestämmelser Utarbetande av gemensamma normer för att förhindra använd- ningen av bolag och enheter som registreras utanför unionens behörighetsområde för att dölja vinning av brott och penningtvätt Utarbetande av en rapport som redovisar vilka bestämmelser i nationell bank-, finans- och företagslagstiftning som hindrar internationellt samarbete Utvidgande av Europols behörighet till att omfatta 9 penningtvätt oberoende av vilken typ av brott i allmänhet, Diskussioner i rådet på grundval av ett dokument från ord- förandeskapet om frysning av tillgångar Kommissionen lade fram ett förslag till ändrat direktiv i juli 1999 Parlamentet skall anta ett yttrande och rådet en gemensam stånd- punkt Initiativ från Finland till ett rådsbeslut. Parlamentet skall yttra sig och rådet besluta Medlemsstaterna Rådet och parlamentet Så snart som möjligt Rådet på initiativ från Finland Kommissionen/ rådet/medlems- staterna Kommissionen Kommissionen skall utarbeta en rapport Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat Diskussioner i rådet och i Europols styrelse 9 Se även tabellen Utökat samarbete när det gäller brottsbekämpning. 23 som vinningen härrör från 5. INRE OCH YTTRE GRÄNSER, VISERING, GENOMFÖRANDE AV ARTIKEL 62 I EG- FÖRDRAGET SAMT INFÖRLIVANDE AV SCHENGENREGELVERKET Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Utveckla den gemensamma viseringspolitiken ytterligare Förordning om länder vilkas medborgare inte behöver respektive behöver visum i medlems- staterna i Europeiska unionen Förfarande och villkor för att utfärda viseringar i medlemsstaterna Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Kommissionens förslag lades fram för parlamentet och rådet den 26 januari 2000 Kommissionen/rådet/ medlemsstaterna April 2003 Regler för enhetligt utformade viseringar Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Ytterligare fastställande av de tekniska specifikationerna för enhetliga viseringar Förslag till förordning om visum för flygplats- transitering Närmare samarbete mellan EU:s konsulat i tredje land Åtgärder i fråga om rätten att resa inom medlems- staternas territorium Säkrare dokument genom införandet av minimi- normer för resehandlingar och uppehållstillstånd Underlätta avslöjandet av falska dokument genom utbildning och bättre utrustning Nära samarbete mellan medlemsstaternas gräns- kontrollorgan, t. ex. genom utbytesprogram och tekniköverföring Skyndsamt engagera kandidatländerna i sam- arbetet Överföra artikel 2. 2 i Schengenkonventionen från mellanstatligt sam- arbete till gemenskaps- samarbete (säkerhets- bestämmelse som gör det möjligt att tillfälligt åter- införa gränskontroller) Utveckla den gemensamma politiken i fråga om falska dokument ytterligare Förbättra kontrollen vid unionens yttre gränser Införliva Schengenregel- verket Åtgärder på kort sikt 2000–2002; lång- siktiga åtgärder 2004 Kommissionen/rådet/ medlemsstaterna April 2001 Medlemsstaterna Arbete pågår Kommissionen/rådet/ medlemsstaterna April 2001 Kommissionen/rådet/ medlemsstaterna April 2001 Kommissionen/rådet/ medlemsstaterna Arbete pågår Kommissionen/rådet/ medlemsstaterna April 2001 Arbete pågår Rådet/kommissionen Kommissionen förbereder ett förslag 24 6. UNIONSMEDBORGARSKAP Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Underlätta utövandet unionsmed- av borgarnas rätt fri rörlighet bo- och sättning ytterligare till Förordning som moderniserar och ändrar reglerna om rätt till inresa, rörlighet och vistelse Kommissionen 2001 Rapport om unions- medborgarskapet Kommissionen Slutet av 2000 7. SAMARBETE MOT NARKOTIKA Narkotika utgör ett hot både mot samhället och enskilda individer. Därför måste narkotikaproblemet hanteras på ett övergripande, ämnesöverskridande och enhetligt vis. EU:s narkotikastrategi för åren 2000–2004 kommer att utvärderas efter halva tiden och i efterhand, med hjälp av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och Europol. Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Genomföra EU:s strategi för narkotika- frågor för 2000–2004 som fick stöd av Europeiska rådet i Helsingfors Rapport till Europeiska rådet om EU:s handlingsplan för narkotikabekämpning (2000–2004) Rådet Juni 2000 Rådet skall utarbeta en rapport Konferens anordnad av parlamentet, rådet och kommissionen om narkotikapolitik (28 och 29 februari 2000) Ökat samarbete med Europeiska centrumet för kontroll av nar- kotika och narkotika- missbruk och Europol, i synnerhet i fråga om syntetiska droger och prekursorer Utarbetande av en metod för utvärdering av EU:s strategi för narkotika för 2000– 2004 Rådet/kommis- sionen/medlems- staterna Rådet och parla- mentet på förslag från kommissionen Rådet på förslag från kommissionen April 2001 Undersökning skall göras av kommissionen Gemensamma definitioner av, grunder för åtal och påföljder för narkotikahandel 10 10 Se även tabellen om Bekämpning av vissa former av brottslighet. 25 Främjande av sam- arbete mellan polis, tull och rättsliga myndigheter för att förebygga och bekämpa narkotika- handel Rådet på förslag från kommissionen eller på initiativ från en medlemsstat 8. STARKARE EXTERNA INSATSER Europeiska unionen betonar att alla befogenheter och alla instrument som står till unionens förfogande, i synnerhet i de yttre förbindelserna, måste utnyttjas på ett integrerat och konsekvent sätt för att skapa området med frihet, säkerhet och rättvisa. Rättsliga och inrikes frågor måste integreras i definitionen och genomförandet av unionens övriga politikområden och verksamheter. Mål Vilka åtgärder krävs? Vem ansvarar? Tidtabell Arbetsläge Juni 2000 Rådet skall i nära samarbete med kommissionen utfärda särskilda rekommendationer Europeiska rådet i Feira skall komma överens om klara prioriteringar, politiska mål och åtgärder för unionens externa insatser i rättsliga och inrikes frågor Utnyttja alla befogen- heter och alla in- strument som står till unionens förfogande, i synnerhet i de yttre förbindelserna, på ett integrerat och konsekvent sätt för att skapa området med frihet, säkerhet och rättvisa; integrera rättsliga och inrikes frågor i definitionen och genomförandet av unionens övriga politikområden och verksamheter 26