title: Kommissionens forordning (EF) nr. 520/2000 af 9. marts 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af byg inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1701/1999 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax
third country

text: L 63/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 3. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 520/2000 af 9. marts 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af byg inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1701/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/ 95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyr- relser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2513/98 (4), særlig artikel 4, og tion under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forord- ning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen, og til de bydende, hvis bud omfatter en eksportafgift. (3) (4) Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører, at maksimumseksportrestitutionen fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb. De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Korn — ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: (1) (2) En licitation over restitutionen og/eller afgiften ved udførsel af byg til alle tredjelande undtagen Amerikas Forenede Stater og Canada blev åbnet ved Kommissio- nens forordning (EF) nr. 1701/1999 (5), ændret ved forordning (EF) nr. 2322/1999 (6). I artikel 7 i forordning (EF) nr. 1501/95 er det fastsat, at Kommissionen på grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitu- Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 3. indtil den 9. marts 2000 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1701/1999 fastsættes maksimumseksportrestituti- omhandlede licitation, onen for byg til 26,94 EUR/ton. Denne forordning træder i kraft den 10. marts 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 9. marts 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. (5) EFT L 201 af 31. 7. 1999, s. 27. (6) EFT L 280 af 30. 10. 1999, s. 77


title: QUESTION ÉCRITE E-0649/00 posée par Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) à la Commission. Libéralisation du transport aérien.

eurovoc_concepts:
civil aviation
common transport policy
consumer protection
privatisation

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/79 (2001/C 26 E/096) QUESTION (cid:201)CRITE E-0647/00 posØe par Markus Ferber (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Lac artificiel «Lago di Lacina» en Calabre (9 mars 2000) Des commissaires aux comptes dans le sud de l(cid:146)Italie ont constatØ que le lac artificiel «Lago di Lacina», qui figure sur de nombreuses cartes de Calabre, n(cid:146)existait pas. Par ailleurs, en 1999, on a dØcouvert qu(cid:146)il y avait, dans le sud de l(cid:146)Italie, 120 h(cid:244)pitaux dont la construction n(cid:146)a jamais ØtØ terminØe et qui n(cid:146)ont jamais accueilli de patients. L(cid:146)un de ces h(cid:244)pitaux aurait mŒme servi de cache d(cid:146)armes (cid:224) la mafia. On sait Øgalement qu(cid:146)il y a des rues qui n(cid:146)aboutissent nulle part et des usines qui n(cid:146)ont jamais rien produit. Les projets citØs ont-ils bØnØficiØ de subventions de l(cid:146)Union europØenne? Dans l(cid:146)affirmative, lesquelles et pour quels montants? Un remboursement peut-il Œtre exigØ? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (7 avril 2000) Selon les informations dont dispose la Commission, aucune contribution communautaire n(cid:146)a ØtØ versØe pour la rØalisation du barrage de Lacina. En ce qui concerne les autres projets citØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire, les informations fournies dans la question ne permettent pas de les identifier et donc de confirmer s(cid:146)ils ont bØnØficiØ de fonds communau- taires ou si d(cid:146)Øventuelles irrØgularitØs sont apparues dans leur mise en (cid:156)uvre. La Commission est (cid:224) la disposition de l(cid:146)Honorable Parlementaire pour un examen plus approfondi, sur base de renseignements plus prØcis qui pourraient lui Œtre fournis. (2001/C 26 E/097) QUESTION (cid:201)CRITE E-0649/00 posØe par Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: LibØralisation du transport aØrien (9 mars 2000) Des progrŁs relativement importants ont ØtØ accomplis ces derniers temps dans le domaine de la libØralisation du transport aØrien. Quoi qu(cid:146)il en soit, les compagnies aØriennes continuent (cid:224) avoir recours (cid:224) des pratiques qui portent prØjudice aux usagers. La Commission europØenne a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)Ølaborer une directive qui protŁge les usagers face aux compagnies aØriennes? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (2 mai 2000) Les usagers des transports aØriens jouissent dØj(cid:224) d(cid:146)une certaine protection en vertu de la lØgislation communautaire qui prØvoit notamment des compensations et un traitement Øquitable en cas de refus d(cid:146)embarquement, ainsi que l(cid:146)indemnisation des accidents, et dØfinit les obligations des voyagistes. Dans le cadre de son programme de travail pour l(cid:146)an 2000, la Commission prØsentera une communication sur le renforcement des droits des usagers des transports aØriens. Cette communication devrait Œtre prŒte en juin 2000. Dans cette optique, la Commission a diffusØ un document de consultation qui a suscitØ un grand intØrŒt de la part des organismes nombreux et divers qui interviennent dans le secteur des transports aØriens. Ce document porte sur les contrats et conditions de transport, les pratiques commerciales, les conditions et les aspects sanitaires en cabine, ainsi que sur l(cid:146)information et la transparence. C 26 E/80 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 La communication concernera les droits et le traitement des passagers au sens large. Outre les aspects lØgislatifs, il y sera Øgalement question des engagements volontaires que les compagnies aØriennes pourraient prendre (cid:224) la suite de discussions avec la Commission et avec des organisations reprØsentatives de passagers, ce qui parfois se rØvŁle Œtre la mØthode d(cid:146)action la plus efficace. Il s(cid:146)agit l(cid:224) clairement d(cid:146)une politique (cid:224) moyen terme. Par ailleurs, il est essentiel de sensibiliser les passagers aux droits que leur confŁre actuellement la lØgislation communautaire, afin qu(cid:146)ils puissent faire valoir ces droits. (cid:192) cet effet, la Commission prØvoit une action immØdiate consistant en la publication d(cid:146)une charte relative aux droits des passagers qui sera affichØe dans les aØroports, dans les bureaux des compagnies aØriennes ainsi que dans les agences de voyage. En conclusion, la Commission a d(cid:146)ambitieux projets pour protØger les droits des passagers et amØliorer la qualitØ du service dont ils bØnØficient, qu(cid:146)elle entend mener (cid:224) bien par des actions immØdiates et (cid:224) moyen terme. (2001/C 26 E/098) QUESTION (cid:201)CRITE E-0652/00 posØe par Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: LibØralisation du transport aØrien (9 mars 2000) (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, de nombreux passagers ratent leur correspondance aØrienne dans la mesure oø les compagnies aØriennes, mŒme si elles sont reliØes entre elles par ordinateurs, ne dØlivrent pas de cartes d(cid:146)embarquement pour des correspondances aØriennes sur des vols gØrØs par d(cid:146)autres compagnies, et ceci pour forcer les usagers (cid:224) acheter auprŁs de la mŒme compagnie des billets qui couvrent la totalitØ du voyage concernØ. Autre pratique assez frØquente: les bagages ne sont pas enregistrØs jusqu(cid:146)(cid:224) la destination finale dans la mesure oø des compagnies aØriennes distinctes opŁrent sur les diffØrents trajets. Existe-t-il une rØglementation qui permette d(cid:146)Øviter de telles pratiques abusives de la part des compagnies aØriennes? Dans la nØgative, la Commission europØenne a-t-elle l(cid:146)intention de mettre en place une rØglementation protØgeant les usagers contre ces pratiques abusives de la part des compagnies aØriennes? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (2 mai 2000) L(cid:146)un des objectifs centraux de la politique communautaire dans le domaine des transports aØriens Øtait la crØation d(cid:146)un marchØ unique et concurrentiel; ce marchØ est dØsormais rØalisØ en grande partie. Il en rØsulte que les compagnies aØriennes sont libres de se faire concurrence et de dØcider quels services elles souhaitent offrir (cid:224) leurs clients, sous rØserve de la lØgislation concernant la sØcuritØ, l(cid:146)environnement, les droits des passagers etc. La Commission rØalise actuellement des travaux visant (cid:224) renforcer les droits contractuels des passagers et (cid:224) promouvoir les initiatives volontaires de la part des compagnies aØriennes en vue d(cid:146)amØliorer le traitement dont bØnØficient leurs passagers. Elle prØsentera une communication (cid:224) ce sujet, qui devrait Œtre achevØe en juin 2000. D(cid:146)ici l(cid:224), elle entamera une campagne dont le but sera d(cid:146)informer les passagers des droits dont ils jouissent dØj(cid:224) en vertu de la lØgislation communautaire. (cid:192) cet effet, elle fera en sorte qu(cid:146)une charte relative aux droits des passagers soit affichØe dans les aØroports et en d(cid:146)autres lieux


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0680/00 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen. Valda företrädares inblandning i kontrollen av internationella institutioner.

eurovoc_concepts:
UNO
common foreign and security policy
competence of the Member States
interinstitutional relations
international organisation
parliament

text: C 53 E/16 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Kommissionen har (cid:228)nda fr(cid:229)n b(cid:246)rjan tagit initiativ till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra arbetstagarnas h(cid:228)lsa och s(cid:228)kerhet. R(cid:229)det har p(cid:229) grundval av f(cid:246)rslag som kommissionen har lagt fram antagit ett tjugotal direktiv om h(cid:228)lsa och s(cid:228)kerhet. Medlemsstaterna (cid:228)r skyldiga att inf(cid:246)rliva dessa direktiv i sin lagstiftning och att se till att de ber(cid:246)rda nationella best(cid:228)mmelserna (cid:246)vervakas och f(cid:246)ljs p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt. Kommissionen har bland annat utarbetat icke-r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra arbetstagarnas h(cid:228)lsa och s(cid:228)kerhet och f(cid:246)r att minska antalet olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar. Man riktar s(cid:228)rskilt in sig p(cid:229) sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. Kommissionen h(cid:229)ller till exempel p(cid:229) att utarbeta (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att (cid:246)ka de olika akt(cid:246)rernas kunskaper och att skapa en arbetskultur som grundar sig p(cid:229) f(cid:246)rebyggande f(cid:246)r att p(cid:229) b(cid:228)sta s(cid:228)tt svara mot f(cid:246)r(cid:228)ndringarna och utvecklingen p(cid:229) dagens arbetsmarknad. Dessutom utarbetar man inom ramen f(cid:246)r en del av dessa icke-r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder nya praktiska v(cid:228)gledningar som skall underl(cid:228)tta f(cid:246)rst(cid:229)elsen av de skyldigheter som den nya europeiska lagstiftningen medf(cid:246)r. (1) I ESAW-statistiken indelas incidensen av olycksfall i arbetet i f(cid:246)ljande nio huvudomr(cid:229)den: jordbruk, jakt, skogsbruk (cid:129) industri, tillverkning (cid:129) el-, gas-, v(cid:228)rme- och vattenf(cid:246)rs(cid:246)rjning (cid:129) byggverksamhet (cid:129) handel, reparation av motorfordon, hush(cid:229)llsartiklar (cid:129) hotell- och restaurangverksamhet (cid:129) transport och kommunikation (cid:129) finansiell verksamhet (cid:129) fastighets- och uthyrningsverksamhet, f(cid:246)retagstj(cid:228)nster (avdelningarna A och D(cid:141)K i Statistisk n(cid:228)rings- grensindelningen i Europeiska gemenskapen (cid:129) NACE). (2001/C 53 E/018) SKRIFTLIG FR¯GA E-0680/00 fr(cid:229)n Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (9 mars 2000) ˜mne: Valda f(cid:246)retr(cid:228)dares inblandning i kontrollen av internationella institutioner Kan kommissionen ange om det f(cid:246)rekommer n(cid:229)gra diskussioner med regeringar och parlamentariska grupper i syfte att fr(cid:228)mja ett (cid:246)kat deltagande fr(cid:229)n valda f(cid:246)retr(cid:228)dare i kontrollen av internationella institutioner, inklusive FN? Anammar kommissionen till exempel Europaparlamentets f(cid:246)rslag att uppmana ordf(cid:246)randena i de natio- nella parlamentens milj(cid:246)utskott att sammantr(cid:228)ffa med tj(cid:228)nstem(cid:228)n fr(cid:229)n FN:s milj(cid:246)organ? Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 maj 2000) Parlamentsledamotens fr(cid:229)ga om valda f(cid:246)retr(cid:228)dares medverkan i kontrollen av internationella institutioner ber(cid:246)r (cid:228)mnen som globalt styre och reformering av F(cid:246)renta nationerna. Eftersom gemenskapen som s(cid:229)dan inte (cid:228)r medlem i F(cid:246)renta nationerna (FN) (cid:228)r detta ett omr(cid:229)de d(cid:228)r medlemsstaterna har det prim(cid:228)ra ansvaret. Rent allm(cid:228)nt uppmuntrar kommissionen n(cid:228)rmare kontakter mellan valda f(cid:246)retr(cid:228)dare och ocks(cid:229) internationella organisationer. Detta (cid:228)r ocks(cid:229) grundtanken f(cid:246)r arrangemanget mellan Europaparlamentet, r(cid:229)det och kommissionen om parlamentsledam(cid:246)ters deltagande i internationella konferenser. (2001/C 53 E/019) SKRIFTLIG FR¯GA E-0681/00 fr(cid:229)n Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (9 mars 2000) ˜mne: Frivilligorganisationernas deltagande i diskussionerna om FN:s framtid Kan kommissionen ange vilka arrangemang som g(cid:246)rs f(cid:246)r att frivilligorganisationerna och organisationerna p(cid:229) omr(cid:229)det medborgarsamh(cid:228)lle i Syd skall kunna delta i diskussionerna i FN:s millennieforum f(cid:246)r medborgarsamh(cid:228)llet i maj och i FN:s millenniegeneralf(cid:246)rsamling i september?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0651/00 från Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen. Miljöskatt.

eurovoc_concepts:
Balearic Islands
common commercial policy
environmental tax
traveller

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/125 (2000/C 374 E/147) SKRIFTLIG FR¯GA E-0629/00 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Ayuso GonzÆlez (PPE-DE) till kommissionen (3 mars 2000) ˜mne: EUGFJ-garantisektionen i EU:s olika medlemsstater under perioden 1997(cid:141)1999 Kan kommissionen ange det totalbelopp som via EUGFJ-garantisektionen betalades ut till varje medlemsstat under (cid:229)ren 1997, 1998 och 1999, och samtidigt ange a) b) f(cid:246)rdelningen per kapitel (jordbruksgr(cid:246)dor, socker, sp(cid:229)nadsv(cid:228)xter och silkesmaskar, frukt och gr(cid:246)n- saker, andra vegetabiliska sektorer eller produkter, produkter inom vinsektorn, tobak, mj(cid:246)lk- och mj(cid:246)lkprodukter, n(cid:246)tk(cid:246)tt, f(cid:229)rk(cid:246)tt och getk(cid:246)tt, grisk(cid:246)tt, (cid:228)gg och fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt, andra (cid:229)tg(cid:228)rder till st(cid:246)d f(cid:246)r animaliska produkter, bidrag f(cid:246)r f(cid:246)r(cid:228)dlade jordbruksprodukter, bidrag i samband med livsmedelsst(cid:246)d fr(cid:229)n gemenskapen, utdelning av jordbruksprodukter till de s(cid:228)mst st(cid:228)llda inom gemenskapen, kom- pletterande (cid:229)tg(cid:228)rder, (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r landsbygdsutveckling kopplade till marknadernas funktion, (cid:246)vriga (cid:229)tg(cid:228)rder, inkomstst(cid:246)d samt Europeiska garantifonden f(cid:246)r fisket) och f(cid:246)rdelningen per st(cid:246)dtyp (exportbidrag, kompensatoriskt prisst(cid:246)d, arealbidrag, kreatursbidrag, orienter- ingsbidrag, st(cid:246)d till privat lagerh(cid:229)llning, uttag ur produktion och liknande (cid:229)tg(cid:228)rder, kompensations- belopp, kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder i samband med (cid:246)versynen av den gemensamma jordbrukspolitiken samt utgifter f(cid:246)r offentlig lagerh(cid:229)llning)? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 april 2000) Kommissionen vill h(cid:228)nvisa ledamoten till den tjugosjunde och tjugo(cid:229)ttonde ekonomiska redog(cid:246)relsen om Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ), garantisektionen (1) f(cid:246)r de uppgifter avseende 1997 och 1998 som beg(cid:228)rs i den skriftliga fr(cid:229)gans f(cid:246)rsta del. Den ekonomiska redog(cid:246)relsen f(cid:246)r 1999 (cid:228)r (cid:228)nnu inte tillg(cid:228)nglig. D(cid:228)rf(cid:246)r s(cid:228)nder kommissionen ett utdrag ur de uppgifter f(cid:246)r 1999 som skall ing(cid:229) i redog(cid:246)relsen, direkt till ledamoten och till parlamentets sekretariat. Vad g(cid:228)ller den andra delen av ledamotens skriftliga fr(cid:229)ga s(cid:228)nder kommissionen n(cid:229)gra kompletterande tabeller ang(cid:229)ende de beg(cid:228)rda upplysningarna f(cid:246)r 1997, 1998 och 1999, direkt till ledamoten och till parlamentets sekretariat. Kommissionen vill dock betona att det (cid:228)nnu inte gjorts bokslut f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1999, varf(cid:246)r de till- handah(cid:229)llna upplysningarna avseende 1999 inte b(cid:246)r betraktas som slutgiltiga. (1) KOM(1998) 552 och KOM(1999) 568. (2000/C 374 E/148) SKRIFTLIG FR¯GA E-0651/00 fr(cid:229)n Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen (9 mars 2000) ˜mne: Milj(cid:246)skatt I februari (cid:228)gde ett m(cid:246)te rum i Palma de Mallorca d(cid:228)r Eusebio Murrillo fr(cid:229)n styrelsen f(cid:246)r regionalpolitik medverkade. Vid m(cid:246)tet diskuterades den regionala regeringens f(cid:246)rslag om att inf(cid:246)ra en milj(cid:246)skatt f(cid:246)r de turister som bes(cid:246)ker Balearerna. Har Europeiska kommissionen tagit emot n(cid:229)got f(cid:246)rslag eller n(cid:229)gon f(cid:246)rfr(cid:229)gan om denna milj(cid:246)skatt p(cid:229) Balearerna? C 374 E/126 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, vilka rekommendationer har kommissionen givit den regionala regeringen p(cid:229) Balearerna ang(cid:229)ende milj(cid:246)skatteprojektet? P(cid:229) vilka villkor kan enligt Europeiska kommissionens uppfattning en s(cid:229)dan skatt inf(cid:246)ras? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 april 2000) Kommissionen kan informera ledamoten om att inget f(cid:246)rslag om milj(cid:246)skatt p(cid:229) Balearerna inkommit. (2000/C 374 E/149) SKRIFTLIG FR¯GA E-0653/00 fr(cid:229)n Encarnaci(cid:243)n Redondo JimØnez (PPE-DE) till kommissionen (9 mars 2000) ˜mne: Anv(cid:228)ndning av gemenskapsmedel f(cid:246)r bevattningsanl(cid:228)ggningar vid Guarofloden (Spanien) 1987 anslog kommissionen 645 miljoner pesetas (beslut C (87) 1626/13) som skulle anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att bygga La Viæuela-f(cid:246)rd(cid:228)mningen vid Guarofloden och annan infrastruktur f(cid:246)r bevattningsanl(cid:228)ggningar l(cid:228)ngs Guarofloden. Endast arbetena p(cid:229) Guaroflodens v(cid:228)stra strand har emellertid slutf(cid:246)rts, medan arbetena p(cid:229) den h(cid:246)gra stranden fortfarande inte (cid:228)r avslutade (faktablad A N 94 P 0101 inbegriper Guaro-bevattningen i Andalu- ciens verksamhetsprogram 94(cid:141)99) En delegation fr(cid:229)n de m(cid:228)nniskor som ber(cid:246)rs har bes(cid:246)kt general- direktorat XVI i Bryssel utan att f(cid:229) n(cid:229)got tillfredsst(cid:228)llande svar av kommissionen. Kan kommissionen f(cid:246)rklara varf(cid:246)r arbetena p(cid:229) den (cid:246)stra stranden inte avslutats? N(cid:228)r kommer de att slutf(cid:246)ras? Vilka insatser och resurser har kommissionen anv(cid:228)nt f(cid:246)r att de som ber(cid:246)rs av (cid:229)tg(cid:228)rderna skall f(cid:229) fyllig information? Svar fr(cid:229)n M. Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (7 april 2000) Kommissionen h(cid:228)nvisar parlamentsledamoten till de uppgifter som redan givits till Europaparlamentet om i kommissionens det aktuella projektet, bl. a. meddelande till framst(cid:228)llningarna 249/99 och 391/99 samt i dess skrivelse av den 6 maj 1999 till D. Theato. i svaret p(cid:229) J. Sakellarious skriftliga fr(cid:229)ga E-1391/99 (1), Enligt uppgifter fr(cid:229)n den ber(cid:246)rda medlemsstaten (cid:228)r, ut(cid:246)ver de tidigare medfinansierade arbetena f(cid:246)r att bygga stommen till La Viæuela-dammen, (cid:228)ven de arbeten som medfinansieras inom ramen f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rd 6. 1. 1 i det operativa programmet (OP) f(cid:246)r Andalucien i perioden 1994(cid:141)1999 samtliga bel(cid:228)gna p(cid:229) VØlez-flodens v(cid:228)stra strand och praktiskt taget slutf(cid:246)rda. F(cid:246)r (cid:246)vrigt uppges inte i faktabladet till det operativa program- met om projekten ligger p(cid:229) flodens h(cid:246)gra eller v(cid:228)stra strand, utan enbart att det handlar om (cid:148)Obras de distribuci(cid:243)n en el Guaro(cid:148). Kommissionen vill p(cid:229)minna om att enligt subsidiaritetsprincipen skall medlemsstaten v(cid:228)lja vilka projekt som skall medfinansieras. Enligt uppgifter fr(cid:229)n de nationella myndigheterna (cid:228)r det mycket troligt att de projekt som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till kommer att genomf(cid:246)ras under en senare programplaner- ingsfas, men myndigheterna uppger inte om de avser att s(cid:246)ka medfinansiering fr(cid:229)n gemenskapen f(cid:246)r dessa framtida utvecklingsarbeten. (1) EGT C 170 E, 20. 6. 2000, s. 3


title: WRITTEN QUESTION E-0647/00 by Markus Ferber (PPE-DE) to the Commission. The artificial lake Lago di Lacina in Calabria.

eurovoc_concepts:
Calabria
EU financing
Italy
Mafia
public works

text: 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/79 (2001/C 26 E/096) WRITTEN QUESTION E-0647/00 by Markus Ferber (PPE-DE) to the Commission Subject: The artificial lake (cid:145)Lago di Lacina(cid:146) in Calabria (9 March 2000) Auditors in southern Italy have ascertained that the artificial lake (cid:145)Lago di Lacina(cid:146), which appears on many maps of Calabria, does not exist. Furthermore, in 1999 it was discovered that there are 120 hospitals in southern Italy on which building work has never been completed and which have never treated any patients. One of these hospitals is even supposed to have been used by the Mafia to hide weapons. There are also roads which end in the middle of nowhere and factories which have never started production. Have these projects received funding from the European Union? If so, what kind of funding and how much did they receive? Is it possible to demand repayment of the funding? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (7 April 2000) As far as the Commission knows, no Community contribution has ever been paid towards the Lacina reservoir. As for the other projects cited by the Honourable Member, the details in the question are not sufficient to be able to identify them and confirm whether they have benefited from Community funds or not, or if any irregularities have occurred in their implementation. The Commission is willing to help the Honourable Member further if he can supply more precise information. (2001/C 26 E/097) WRITTEN QUESTION E-0649/00 by Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) to the Commission Subject: Air transport liberalisation (9 March 2000) Considerable progress has now been made on liberalising air transport. Airlines, however, still maintain practices which are against consumers(cid:146) interests. Does the Commission intend to draw up a directive on consumer protection with regard to airlines? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (2 May 2000) Air passengers already benefit for example, compensation and fair treatment in case of denied boarding, compensation for accidents and the obligations of organisers of package holidays. from certain protection under Community legislation involving, Under its work programme for 2000, the Commission will present a communication on strengthening air passengers(cid:146) rights, to be ready in June 2000. To prepare this, the Commission has sent out a consultative document, to which there has been a strong response from the many different bodies with an interest in air transport. The document covers contracts and conditions of carriage, business practices, cabin conditions and health questions and information and transparency


title: Regulamento (CE) n.° 511/2000 da Comissão, de 9 de Março de 2000, que estabelece uma nova atribuição de direitos de importação no âmbito do Regulamento (CE) n.° 1054/1999 relativo à abertura e modo de gestão de um contingente pautal de importação de carne de bovino congelada destinada à transformação

eurovoc_concepts:
beef
frozen product
import
meat processing industry
tariff quota

formats: pdf print

text: 10. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 63/13 REGULAMENTO (CE) N. o 511/2000 DA COMISSÃO de 9 de Março de 2000 que estabelece uma nova atribuição de direitos de importação no âmbito do Regulamento (CE) n. o 1054/1999 relativo à abertura e modo de gestão de um contingente pautal de importação de carne de bovino congelada destinada à transformação A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1054/1999 da Comissão, de 21 de Maio de 1999, relativo à abertura e modo de gestão de um contingente pautal de importação de carne de bovino congelada destinada à transformação (de 1 de Julho de 1999 a 30 de Junho de 2000) (1), e, nomeadamente, o n. o 2 do seu artigo 6. o, Considerando o seguinte: à destinada O Regulamento (CE) n. o 1054/1999 previu a abertura de um contingente pautal de 50 700 toneladas de carne de bovino transformação, para o período congelada compreendido entre 1 de Julho de 1999 e 30 de Junho de 2000. O artigo 6. o desse regulamento prevê a reatribuição dos direitos de importação não utilizados mediante, eventualmente, a tomada em consideração da utilização efectiva no final de Fevereiro de 2000 dos direitos de importação atribuídos, no que diz respeito, produtos B, respectivamente, aos produtos A e aos ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o 1. As quantidades mencionadas no n. o 1 do artigo 6. o do Regulamento (CE) n. o 1054/1999 ascendem a um total de 32 073 toneladas. A repartição referida no n. o 2 do artigo 6. o do Regula- 2. mento (CE) n. o 1054/1999 é estabelecida do seguinte modo: — 29 000 toneladas destinadas a produtos A, — 3 073 toneladas destinadas a produtos B. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 10 de Março de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 9 de Março de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 129 de 22. 5. 1999, p. 8


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0647/00 esittäjä(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle. Tekojärvi Lago di Lacina Kalabriassa.

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/79 (2001/C 26 E/096) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0647/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Markus Ferber (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Tekoj(cid:228)rvi Lago di Lacina Kalabriassa Etel(cid:228)-Italiassa vierailleet tilintarkastajat ovat todenneet, ett(cid:228) moniin Kalabrian alueen karttoihin merkitty(cid:228) tekoj(cid:228)rve(cid:228) Lago di Lacinaa ei todellisuudessa edes ole olemassa. Lis(cid:228)ksi vuonna 1999 saatiin selville, ett(cid:228) Etel(cid:228)-Italiassa on 120 sairaalaa, joita ei koskaan ole rakennettu valmiiksi ja joissa ei koskaan ole aloitettu hoitotoimintaa. Yht(cid:228) n(cid:228)ist(cid:228) sairaaloista on mahdollisesti jopa k(cid:228)ytetty mafian asek(cid:228)tk(cid:246)n(cid:228). Muita esimerkki- tapauksia ovat tiet, jotka ovat j(cid:228)(cid:228)neet keskener(cid:228)isiksi ja tehtaat, joissa ei koskaan ole aloitettu tuotantotoi- mintaa. Onko edell(cid:228) mainittuja hankkeita tuettu Euroopan unionin varoin? Jos on tuettu, mist(cid:228) tuista on kyse? Mink(cid:228) suuruisia tuet ovat olleet? Onko mahdollista vaatia varojen takaisinmaksua? Michel Barnier(cid:146)n komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Komission tietojen mukaan Lacinan tekoj(cid:228)rven rakentamiseen ei ole k(cid:228)ytetty Euroopan unionin varoja. Muita parlamentin j(cid:228)senen mainitsemia hankkeita ei komissio voi parlamentin j(cid:228)senen antamien tietojen perusteella identifioida eik(cid:228) n(cid:228)in ollen vahvistaa, onko n(cid:228)iden hankkeiden toteuttamiseen k(cid:228)ytetty yhteis(cid:246)n varoja tai onko niiden toimeenpanemisessa tapahtunut mahdollisia v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)ksi(cid:228). Komissio on parlamentin j(cid:228)senen k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) yksityiskohtaisempaa tutkimusta varten saatuaan tarkempia tietoja asiasta. (2001/C 26 E/097) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0649/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Lentoliikenteen vapauttaminen Lentoliikenteen vapauttaminen on edistynyt huomattavasti. Lentoyhti(cid:246)iden toimintatavat aiheuttavat kui- tenkin haittaa matkustajille. Aikooko Euroopan komissio laatia direktiivin, jolla suojellaan matkustajia lentoyhti(cid:246)it(cid:228) vastaan? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2000) Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n jo tietynasteisesta lentomatkustajien suojelusta, joka koskee esimerkiksi korvauksia ja oikeudenmukaista kohtelua tapauksissa, joissa matkustajilta ev(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)sy lennolle, sek(cid:228) korvauksia onnettomuustapauksissa ja matkapakettien j(cid:228)rjest(cid:228)jien velvollisuuksia. Komission vuoden 2000 ty(cid:246)ohjelmaan sis(cid:228)ltyy lentomatkustajien oikeuksien vahvistamista koskeva tiedo- nanto, jonka on tarkoitus valmistua kes(cid:228)kuussa 2000. T(cid:228)t(cid:228) tiedonantoa valmistellessaan komissio laati kuulemisasiakirjan, johon se sai laajasti lausuntoja lentoliikenteen kanssa tekemisiss(cid:228) olevilta eri tahoilta. Kyseinen asiakirja kattaa kuljetussopimukset ja -ehdot, liiketoimintatavat, matkustamo-olosuhteet, terveys- kysymykset sek(cid:228) tiedotukseen ja avoimuuteen liittyv(cid:228)t kysymykset


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0647/00 van Markus Ferber (PPE-DE) aan de Commissie. Stuwmeer Lago di Lacina in Calabrië.

text: 26. 1. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 26 E/79 (2001/C 26 E/096) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0647/00 van Markus Ferber (PPE-DE) aan de Commissie (9 maart 2000) Betreft: Stuwmeer Lago di Lacina in Calabriº Accountants in Zuid-Italiº hebben geconstateerd dat het op tal van landkaarten geregistreerde stuwmeer Lago di Lacina niet bestaat. Bovendien bleek in 1999 dat er in Zuid-Italiº 120 ziekenhuizen zijn die nooit helemaal werden voltooid en waar nog nooit een patiºnt is behandeld. EØn van deze ziekenhuizen zou zelfs door de maffia als wapenopslagplaats zijn gebruikt. Voorts zijn er wegen die nergens naartoe leiden en fabrieken waar nog nooit iets geproduceerd is. Is voor de genoemde projecten financiºle steun van de Europese Unie ter beschikking gesteld? Zo ja, in welke vorm en in welke hoogte? Zijn terugvorderingen mogelijk? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (7 april 2000) Volgens de informatie waarover de Commissie beschikt, is geen financiºle steun van de Gemeenschap verstrekt voor het stuwmeer Lago di Lacina. Wat betreft de andere projecten waarnaar het geachte parlementslid verwijst, is het op basis van de verstrekte gegevens niet mogelijk deze te identificeren en kan bijgevolg niet met (cid:132)ja(cid:148) of met (cid:132)nee(cid:148) worden geantwoord op de vraag of er communautaire steun voor is verleend en of er bij de uitvoering onregel- matigheden zijn geconstateerd. De Commissie kan de zaak vanzelfsprekend nader onderzoeken als haar preciezere gegevens worden verstrekt. (2001/C 26 E/097) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0649/00 van Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Liberalisatie luchtvervoer (9 maart 2000) Er zijn grote vorderingen gemaakt met de liberalisatie van het luchtvervoer. Desalniettemin worden door luchtvaartmaatschappijen praktijken in stand gehouden die nadelig zijn voor de consument. Is de Commissie voornemens een richtlijn op te stellen ter bescherming van de consument tegen de praktijken van luchtvaartmaatschappijen? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (2 mei 2000) De communautaire wetgeving biedt luchtreizigers reeds een zekere bescherming in de vorm van bijvoor- beeld compensatie en eerlijke behandeling bij instapweigering en vergoeding voor ongevallen en legt verplichtingen op aan de organisatoren van pakketreizen. Volgens haar werkprogramma voor 2000 zal de Commissie in juni 2000 een mededeling publiceren over de uitbreiding van de rechten van de luchtreizigers. Ter voorbereiding daarvan heeft de Commissie een overlegdocument verstuurd waarop veel reacties zijn gekomen van de talrijke instanties die belang hebben bij het luchtvervoer. Het document betreft vervoerscontracten en -voorwaarden, handelspraktijken, de omstandigheden aan boord, gezondheidskwesties alsmede informatie en doorzichtigheid


title: Commission Regulation (EC) No 513/2000 of 9 March 2000 fixing production refunds on cereals and rice

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

text: L 63/16 EN Official Journal of the European Communities 10. 3. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 513/2000 of 9 March 2000 fixing production refunds on cereals and rice THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992, on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 1253/1999 (2), and in particular Article 7 (3) thereof, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organisation of the market in rice (3), as last amended by Regulation (EC) No 2072/98 (4), and in particular Article 7(2) thereof, Having regard to Commission Regulation (EEC) No 1722/93 of 30 June 1993 laying down detailed rules for the arrangements concerning production refunds and rice sectors (5), as last amended by Regulation (EC) No 87/1999 (6), and in particular Article 3 thereof, in the cereals Whereas: (1) Regulation (EEC) No 1722/93 establishes the conditions for granting the production refund; whereas the basis for the calculation is established in Article 3 of the said Regulation; whereas the refund thus calculated must be (2) (3) fixed once a month and may be altered if the price of maize and/or wheat changes significantly. The production refunds to be fixed in this Regulation should be adjusted by the coefficients listed in the Annex II to Regulation (EEC) No 1722/93 to establish the exact amount payable. The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The refund referred to in Article 3(2) of Regulation (EEC) No 1722/93, expressed per tonne of starch extracted from maize, wheat, barley, oats, potatoes, rice or broken rice, shall be EUR 22,45 EUR/t. This Regulation shall enter into force on 10 March 2000. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 9 March 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (4) OJ L 265, 30. 9. 1998, p. 4. (5) OJ L 159, 1. 7. 1993, p. 112. (6) OJ L 9, 15. 1. 1999, p. 8


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0685/00 från Andrew Duff (ELDR) till kommissionen. Regeringskonferensen.

eurovoc_concepts:
European Commission
citizens' Europe
economic liberalism
political ideology

text: C 46 E/28 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/032) SKRIFTLIG FR¯GA E-0685/00 fr(cid:229)n Andrew Duff (ELDR) till kommissionen (9 mars 2000) ˜mne: Regeringskonferensen Vilka skillnader ser kommissionen mellan en (cid:148)(cid:246)ppen marknadsekonomi(cid:148) och en (cid:148)social marknads- ekonomi(cid:148)? Underst(cid:246)djer kommissionen en (cid:228)ndring av ordalydelsen i artiklarna 4 och 98? Svar fr(cid:229)n Pedro Solbes Mira p(cid:229) kommissionen v(cid:228)gnar (11 maj 2000) Skillnaden mellan en (cid:148)(cid:246)ppen marknadsekonomi(cid:148) och en (cid:148)social marknadsekonomi(cid:148) (cid:228)r enligt kommissionen att den f(cid:246)rra syftar p(cid:229) den r(cid:228)ttsliga och institutionella ramen f(cid:246)r olika marknader d(cid:228)r f(cid:246)retag konkurrerar med varandra, medan den senare betecknar en v(cid:228)gledande princip f(cid:246)r en ekonomiska politik som regeringarna kan vilja ansluta sig till. (cid:148)(cid:214)ppna marknader(cid:148) betyder att konkurrensen (cid:228)r fri och att n(cid:229)gra hinder inte finns f(cid:246)r deltagande. En (cid:148)social marknadsekonomi(cid:148) d(cid:228)remot (cid:228)r ett uttryck f(cid:246)r de politiska m(cid:229)len i artikel 2 i EG-f(cid:246)rdraget, n(cid:228)mligen att man skall fr(cid:228)mja en (cid:148)harmonisk, v(cid:228)l avv(cid:228)gd och h(cid:229)llbar utveckling av n(cid:228)ringslivet(cid:148) och en (cid:148)h(cid:246)g niv(cid:229) i fr(cid:229)ga om syssels(cid:228)ttning och socialt skydd(cid:148). Sj(cid:228)lvklart m(cid:229)ste man liksom inom alla andra politiska omr(cid:229)den uppn(cid:229) en balans mellan olika m(cid:229)l. Viktigt (cid:228)r dock att betona att det inte finns n(cid:229)gon mots(cid:228)ttning mellan en (cid:246)ppen marknadsekonomi och en str(cid:228)van efter att skapa en ekonomi med tydliga sociala dimensioner. Ordf(cid:246)randeskapets slutsatser fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 visar att det finns en politisk str(cid:228)van efter enhetliga politiska och sociala m(cid:229)l. R(cid:229)det har beslutat att (cid:246)vervaka utvecklingen vad g(cid:228)ller socialskydd och social sammanh(cid:229)llning som en del i en bred satsning som (cid:228)ven omfattar syssels(cid:228)ttning, innovation och ekonomiska reformer. Detta (cid:228)r en bekr(cid:228)ftelse p(cid:229) m(cid:229)ls(cid:228)ttningen om ekonomisk framg(cid:229)ng och sammanh(cid:229)llning genom att formulera och arbeta f(cid:246)r politiska m(cid:229)l, j(cid:228)mf(cid:246)ra de b(cid:228)sta l(cid:246)sningarna och g(cid:246)ra benchmarking av strukturella indikatorer. H(cid:228)rav f(cid:246)ljer att de m(cid:229)l som fastslagits i artiklarna 4 och 98 (f. d. artiklarna 3a och 102a) i EG-f(cid:246)rdraget m(cid:229)ste betraktas inom EG-f(cid:246)rdraget som helhet och f(cid:246)ljaktligen ser kommissionen ingen anledning att (cid:228)ndra skrivningen i dessa artiklar. (2001/C 46 E/033) SKRIFTLIG FR¯GA E-0686/00 fr(cid:229)n BÆrbara D(cid:252)hrkop D(cid:252)hrkop (PSE) till kommissionen ˜mne: Statligt st(cid:246)d som den spanska regeringen beviljat elsektorn (9 mars 2000) T(cid:228)nker kommissionen godk(cid:228)nna det st(cid:246)d p(cid:229) 1,3 biljoner pesetas som beviljats de spanska elf(cid:246)retagen f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ngen till en fri marknad? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 april 2000) Som ett led i liberaliseringen av elmarknaden och till f(cid:246)ljd av Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler f(cid:246)r den inre marknaden f(cid:246)r el (1), har de spanska myndigheterna avsatt ungef(cid:228)r 1 300 000 miljoner ESP som kompensation f(cid:246)r kostnaderna f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ng till fri konkurrens. Den 29 januari 1999 anm(cid:228)lde de spanska myndigheterna dessa (cid:229)tg(cid:228)rder enligt


title: WRITTEN QUESTION E-0687/00 by Michel Hansenne (PPE-DE) to the Commission. Origin of goods ‐ tariff preferences.

eurovoc_concepts:
Algeria
Congo
Democratic Republic of the Congo
Indonesia
Liberia
Rwanda
generalised preferences
originating product
traineeship

text: C 374 E/134 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/158) WRITTEN QUESTION E-0687/00 by Michel Hansenne (PPE-DE) to the Commission (9 March 2000) Subject: Origin of goods (cid:129) tariff preferences When the Community, upon presentation of a certificate of origin (Form A) endorsed by the customs authorities of the producer country, grants tariff preferences for the importation of products from certain the origin has not been developing countries and it subsequently (after importation) emerges that determined in accordance with Community rules, what penalties (without going into too much detail on national laws) does the Community importer generally incur? Likewise, what penalty is imposed on the customs officer who completes the customs formalities for such importations into the Community? Furthermore, has the Commission organised over the past two years any training courses on Community rules of origin in the following countries: Rwanda, Congo Brazzaville, Congo Kinshasa, Liberia, Algeria and Indonesia? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (18 April 2000) The sanction generally incurred by the importer in cases such as that referred to by the Honourable Member is that he has to pay non-preferential customs duties even if he is unable to pass on the cost of the duties to the persons to whom he has meanwhile sold the goods. The importer only escapes these consequences when, under certain restricted conditions, his legitimate expectations are protected by Court of Justice case law. This is not the case when a certificate of origin A has been issued on the basis of incorrect declarations by the exporter. According to Court of Justice jurisprudence, a customs agent, by the very nature of his functions, undertakes liability for the correctness of the documents that he presents to the customs authorities. Over the last two years, the Commission has organised a number of training seminars on rules of preferential origin under the LomØ Convention. The seminars are organised by region among the African, Caribbean and Pacific countries (ACP). In July 1998 two seminars were organised for West Africa, in C(cid:244)te d(cid:146)Ivoire (Participants: Benin, Burkina Faso, Cape Verde, C(cid:244)te d(cid:146)Ivoire, Mali, Mauritania, Niger, Senegal and Togo) and in Ghana (Participants: Gambia, Ghana, Liberia, Nigeria and Sierra Leone). In March 1999 a seminar was organised for Central Africa in Cameroon (Participants: Burundi, Cameroon, Chad, Congo- Brazaville, Congo-Kinshasa, Equatorial Guinea, Gabon, Rwanda, Central African Republic and Sªo TomØ). (2000/C 374 E/159) WRITTEN QUESTION E-0688/00 by Robert Goebbels (PSE) to the Council (13 March 2000) Subject: Possible amendment of Article 105(6) of the EC Treaty Article 105(6) of the EC Treaty stipulates that the Council may confer upon the ECB specific tasks concerning policies relating to the prudential supervision of credit institutions and other financial institutions (cid:145)with the exception of insurance undertakings(cid:146). However, the large European market in financial services being established calls for global prudential supervision, particularly following the countless mergers or acquisitions, not to mention the acquisition of cross holdings, among banks, insurance undertakings, investment funds and other professionals in the financial sector. Several EU Member States have already introduced single national prudential supervision for the financial sector as a whole, including insurance undertakings, or are in the process of doing so. Would it not be wise to take the opportunity offered by the intergovernmental conference to propose that Article 105(6) be amended so as to provide the legal basis necessary to enable the Council to confer upon the ECB certain specific tasks, including those relating to prudential supervision of insurance undertakings?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0690/00 esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle. Turvallisen ajon koulutuskeskuksen perustaminen Luxemburgin suurherttuakuntaan.

eurovoc_concepts:
Luxembourg
driving instruction
infringement of EU law
monopoly
right of establishment

text: 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/135 Vastaus (18. toukokuuta 2000) Neuvosto palauttaa arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mieleen, ett(cid:228) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 j(cid:228)senvaltioiden artiklan (entisen N artiklan) mukaisesti hallitustenv(cid:228)lisen konferenssin osanottajien eli hallitusten edustajien teht(cid:228)v(cid:228) on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) yhteisell(cid:228) sopimuksella mainittuihin perussopimuksiin teht(cid:228)v(cid:228)t muutokset. My(cid:246)s Euroopan keskuspankkia kuullaan, jos kyse on toimielimi(cid:228) koskevista muutoksista raha- asiain alalla. (2000/C 374 E/160) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0690/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Di Pietro (ELDR) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Turvallisen ajon koulutuskeskuksen perustaminen Luxemburgin suurherttuakuntaan EY:n perustamissopimuksen 43 artiklaan on kirjattu periaate kaikkien sellaisten rajoitusten kielt(cid:228)misest(cid:228), jotka koskevat j(cid:228)senvaltion kansalaisen vapautta sijoittautua toisen j(cid:228)senvaltion alueelle. T(cid:228)m(cid:228) periaate on er(cid:228)s Euroopan unionin yhdentymisen kulmakivist(cid:228). Sijoittautumisvapauden nojalla kiellet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s kaikki j(cid:228)senvaltion alueelle sijoittautuneita toisen j(cid:228)senvaltion kansalaisia perustamasta kauppaedustajan liikkeit(cid:228), sivuliikkeit(cid:228) ja tyt(cid:228)ryhti(cid:246)it(cid:228). N(cid:228)in ollen toisen j(cid:228)senvaltion kansalaisten on mahdollista perustaa ja johtaa liikkeit(cid:228) ja yrityksi(cid:228) sijoittautumismaan kansalaisiin sovellettavan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti. jotka est(cid:228)v(cid:228)t rajoitukset, Onko Luxemburgin valtiolla oikeus ev(cid:228)t(cid:228) sijoittautumisvapaus unionin toisen j(cid:228)senvaltion kansalaiselta sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) yrityksen, jonka h(cid:228)n haluaa perustaa, ei katsota olevan taloudellisesti elinkelpoinen? Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) n(cid:228)in on tapahtunut Italian kansalaiselle, joka liikenneministeri(cid:246)n 19. kes(cid:228)kuuta 1995 antaman asetuksen perusteella halusi perustaa turvallisen ajon koulutuskeskuksen Luxemburgin alueelle ja jolta ev(cid:228)ttiin lupa vedoten siihen, ett(cid:228) (cid:148)taloudellisten arviointien perusteella yksi keskus riitt(cid:228)(cid:228) hyvin kattamaan maan tarpeet(cid:148)? Eik(cid:246) t(cid:228)llainen mielivaltainen luvan ep(cid:228)(cid:228)minen ole vastoin kilpailun ja markkinoiden vapautta koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ja rajoita luxemburgilaisten valinnanvapautta? Onko komissio my(cid:246)s tietoinen, ett(cid:228) Luxemburgin liikenneministeri(cid:246) antoi 8. toukokuuta 1999 toisen jolla muutetaan aikaisempaa 19. kes(cid:228)kuuta 1995 annettua asetusta ja joka koskee samoin asetuksen, turvallisen ajon koulutuskeskuksen perustamista Luxemburgin alueelle, mutta jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n uusista teknisist(cid:228) perusteista, jotka itse asiassa pit(cid:228)v(cid:228)t yll(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ainoan, Colmar-Bergiss(cid:228) sijaitsevan ja Good Yearin omistaman keskuksen monopoliasemaa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. huhtikuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 43 artiklaan (ent. 52 artiklaan) kirjattu sijoittautumisvapauden periaate koskee luonnollisia henkil(cid:246)it(cid:228) ja oikeushenkil(cid:246)it(cid:228), kuten arvoisa parlamentin j(cid:228)sen muistuttaa. Oikeushenkil(cid:246)ill(cid:228) on oikeus perustaa liikkeit(cid:228), sivuliikkeit(cid:228) tai tyt(cid:228)ryhti(cid:246)it(cid:228) muihin j(cid:228)senvaltioihin kuin p(cid:228)(cid:228)asiallisen toimi- paikan sijaintivaltioon. Komissio haluaa kuitenkin t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n oikeuden k(cid:228)yt(cid:246)n rajoittaminen voi olla EY:n perus- tamissopimuksen 43 artiklan periaatteen mukaista, jos rajoitusten perusteena on yleisen edun mukainen pakottava syy ja jos ne eiv(cid:228)t ole tavoitteeseen n(cid:228)hden suhteettomia. Rajoitusperusteet eiv(cid:228)t voi olla taloudellisia. Kysyj(cid:228)n mainitsema tapaus on annettu komission tarkasteltavaksi, ja komission k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen perusteella vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) Luxemburgin viranomaisten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ev(cid:228)t(cid:228) yrityksen sijoittuminen taloudellisiin syihin vedoten ei ole EY:n perustamissopimuksen 43 artiklan periaatteen mukainen. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s joka ei ollut en(cid:228)(cid:228) voimassa Luxemburgissa, kun tiedot toimitettiin komissiolle. perustuu asetukseen, C 374 E/136 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Komissio ei siis voi nostaa asiasta j(cid:228)senyysvelvoitteiden noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) koskevaa kannetta EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (ent. 169 artiklan) perusteella, mutta asianomainen henkil(cid:246) voi kannella asiasta kansallisten muutoksenhakumenettelyjen mukaisesti. Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) liikenneministeri(cid:246)n 19. kes(cid:228)kuuta 1995 antama asetus on kumottu ja korvattu 8. toukokuuta 1999 annetulla asetuksella. Siin(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisesti sek(cid:228) koulutus- paikkojen hyv(cid:228)ksymisperusteista ett(cid:228) koulutuksen j(cid:228)rjest(cid:228)misest(cid:228). Komissiolla ei ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) tietoja, joiden perusteella voitaisiin n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) toteen, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) perusteet pit(cid:228)v(cid:228)t yll(cid:228) Colmar-Bergin keskuksen monopoliasemaa. (2000/C 374 E/161) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0694/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (3. maaliskuuta 2000) Aihe: Ydinturvallisuus, ydinturvallisuutta koskeva yleissopimus ja Sellafield Ydinturvallisuutta koskeva yleissopimus tuli voimaan lokakuussa 1996. Voisiko komissio vahvistaa, mitk(cid:228) j(cid:228)senvaltiot ovat allekirjoittaneet sen ja onko Yhdistynyt kuningaskunta yksi allekirjoittajista? Yleissopimukseen sis(cid:228)ltyv(cid:228) ydinturvallisuutta koskeva tarkistus (eli vertaisarviointi) piti tehd(cid:228) huhtikuuhun 1999 menness(cid:228). Voiko komissio antaa ajan tasalla olevat tiedot tarkistuksen tuloksista ja kertoa edistys- askeleista? Komissio on ottanut tiukan l(cid:228)hestymistavan ehdokasvaltioiden ydinvoimaloiden turvallisuuteen. Voisiko se siis kertoa Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa sijaitsevaa Sellafieldin ydinvoimalaa koskevan kantansa pit(cid:228)en mieless(cid:228) Sellafieldiin (cid:228)skett(cid:228)in kohdistetun virallisen kritiikin (1) ja esitt(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)piirteitt(cid:228)in, mihin toimiin sen mielest(cid:228) olisi ryhdytt(cid:228)v(cid:228) kaikilla viranomaistasoilla? (1) Kritiikki esitetty British Nuclear Installations Inspectoraten perjantaina 18. helmikuuta 2000 julkistamassa selon- teossa. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2000) Kaikki j(cid:228)senvaltiot ja Euroopan atomienergiayhteis(cid:246) ovat vuonna 1994 allekirjoitetun ydinturvallisuus- yleissopimuksen (1) sopijapuolia. Yleissopimuksen ensimm(cid:228)inen tarkastelukokous pidettiin Wieniss(cid:228) 12. (cid:129) 23. huhtikuuta 1999. Euroopan atomienergiayhteis(cid:246) ei viel(cid:228) silloin ollut yleissopimuksen sopijapuoli, joten se ei osallistunut kokoukseen. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti kansallisen selontekonsa ja osallistui kokoukseen. Kansainv(cid:228)linen atomienergiaj(cid:228)rjest(cid:246) IAEA, joka antaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n sihteerist(cid:246)n sopimuksen osapuolten v(cid:228)lisi(cid:228) kokouksia varten, on asettanut kokouksesta tekem(cid:228)ns(cid:228) tiivistelm(cid:228)n saataville Internetiin (http://www. iaea. org/worldatom/glance/legal/revmtg0199. html). Yleissopimusta sovelletaan maalla sijaitseviin siviilik(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitettuihin ydinvoimalaitoksiin, joten Sellafieldin laitos, johon kysyj(cid:228) viittaa, ei kuulu yleissopimuksen soveltamisalaan. On kuitenkin huomat- tava, ett(cid:228) yksi yleissopimuksen p(cid:228)(cid:228)vaatimuksista koskee valvontaviranomaisia, kuten yleissopimuksen 8 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n: (cid:148)1. Kukin sopimuspuoli perustaa tai nime(cid:228)(cid:228) valvontaviranomaisen, jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ((cid:133)) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ja valvontaan liittyv(cid:228)t j(cid:228)rjestelyt ja jolla on riitt(cid:228)v(cid:228)t valtuudet ja toimivalta sek(cid:228) taloudelliset ja inhimilliset voimavarat, jotta se voi suoriutua sille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyist(cid:228) velvollisuuk- sista. 2. Kukin sopimuspuoli toteuttaa aiheelliset toimenpiteet varmistaakseen, ett(cid:228) valvontaviranomaisen teht(cid:228)v(cid:228)t on tosiasiallisesti erotettu sellaisten muiden elinten tai organisaatioiden teht(cid:228)vist(cid:228), jotka toimivat ydinenergian k(cid:228)yt(cid:246)n edist(cid:228)misen tai hy(cid:246)dynt(cid:228)misen parissa. (cid:148)


title: Communication from the Commission to the European Parliament pursuant to the second subparagraph of Article 251 (2) of the EC-Treaty concerning the common position of the Council on the amendment to Council Regulation (EEC) No 3330/91 on the statistics relating to the trading of goods between Member States, as regards the simplified application of the product nomenclature

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
intra-EU trade
statistics
tariff nomenclature
trading operation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0650/00 af Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen. Regionalpolitik.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
eligibility criteria

text: C 46 E/26 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 Der er under direktiv 90/220/E(cid:216)F blevet givet fłlgende tilladelser til markedsfłring af genmodificeret udgangsmateriale: sorterne Compa CB og Jordi CB ved Kommissionens beslutning 97/98/EF (majslinjen Novartis Bt-176), sorten Chardon LL ved Kommissionens beslutning 98/293/EF (majslinjen AgrEvo T25) og sorten Elgina ved Kommissionens beslutning 98/294/EF (majslinjen Monsanto 810). P(cid:229) dette grundlag har tre medlemsstater meddelt Kommissionen, at de har optaget disse sorter p(cid:229) deres nationale frłfortegnelser (Spanien og Portugal: Compa CB; Spanien: Jordi CB; Nederlandene: Chardon LL og Portugal: Elgina) i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 70/457/E(cid:216)F med henblik p(cid:229) markedsfłring af frłene inden for deres respektive territorier. I forbindelse med de godkendelsesprocedu- rer, som de p(cid:229)g(cid:230)ldende tre medlemsstater har gennemfłrt, er materiale fra disse sorter blevet underlagt markforsłg. Fri markedsfłring af s(cid:229)danne frł i hele F(cid:230)llesskabet vil ifłlge samme direktiv kr(cid:230)ve, at de fire sorter optages p(cid:229) den f(cid:230)lles sortsliste over landbrugsplantearter. Optagelsen af sorterne Compa CB og Elgina p(cid:229) Portugals nationale frłfortegnelse blev dog suspenderet ved det portugisiske landbrugsministeriums beslutning af 27. december 1999. Som fłlge heraf er der ikke l(cid:230)ngere mulighed for, at sorten Elgina kan optages p(cid:229) den f(cid:230)lles sortsliste eller markedsfłres i F(cid:230)llesskabet. Det g(cid:230)lder ikke for sorten Compa CB, da den er godkendt i Spanien. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt foreg(cid:229)r der drłftelser mellem medlemsstaterne med henblik p(cid:229) at finde et sammenh(cid:230)ngende svar p(cid:229) alle spłrgsm(cid:229)l vedrłrende markedsfłring af genmodificerede produkter. Derfor har Kommissionen for n(cid:230)rv(cid:230)rende ikke afsluttet undersłgelserne af, hvorvidt de tre resterende sorter kan optages p(cid:229) den f(cid:230)lles sortsliste. Den st(cid:229)ende KomitØ for frł- og plantemateriale henhłrende under landbrug, havebrug og skovbrug har f(cid:229)et meddelelse herom. (1) EFT L 117 af 8. 5. 1990. (2) EFT L 225 af 12. 10. 1970. (2001/C 46 E/030) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0650/00 af Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen (9. marts 2000) Om: Regionalpolitik Landaburu har over for Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme udtalt, at det for at sikre bedre resultater og stłrre effektivitet var nłdvendigt at (cid:230)ndre kriterierne eller głre dem bredere, s(cid:229)ledes at man ikke blot s(cid:229) p(cid:229) BNP pr. indbygger. Hvilke andre kriterier mener man błr inddrages? Er der allerede truffet beslutning om disse nye indikatorer? Hvorn(cid:229)r p(cid:229)t(cid:230)nker man at tr(cid:230)ffe beslutning herom? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (31. marts 2000) I artikel 3 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1) henvises der til bruttonationalproduktet (BNP) pr. indbygger. I artiklen fasts(cid:230)ttes det, at m(cid:229)l 1-omr(cid:229)der (dvs. omr(cid:229)der med udviklingseftersl(cid:230)b) er de omr(cid:229)der p(cid:229) NUTS II-niveau, hvis BNP pr. indbygger m(cid:229)lt i kłbekraftstandarder og beregnet p(cid:229) grundlag af de pr. 26. marts 1999 disponible f(cid:230)llesskabsdata for de seneste tre (cid:229)r er lavere end 75 % af gennemsnittet i F(cid:230)llesskabet. 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/27 Det regionale bruttonationalprodukt er en syntetisk indikator for produktionsaktiviteten i et omr(cid:229)de. Det er derfor velegnet til at m(cid:229)le niveauet for erhvervsudviklingen i et omr(cid:229)de. BNP pr. indbygger udtrykt i kłbekraftstandarder og beregnet p(cid:229) NUTS II-niveau er et kriterium, der siden 1988 anvendes til at bestemme, hvilke m(cid:229)l 1-omr(cid:229)der der er stłtteberettigede. I henhold til n(cid:230)vnte forordnings artikel 3 fastlagde Kommissionen den 1. juli 1999 listen over de omr(cid:229)der, der er stłtteberettigede under m(cid:229)l 1. Listen er gyldig indtil 31. december 2006. Under disse omst(cid:230)ndigheder p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen ikke at foresl(cid:229) andre kriterier for bestemmelse af retten til stłtte under m(cid:229)l 1 i perioden 2000-2006 end dem, der er vedtaget af R(cid:229)det efter aftale med Parlamentet. Ved fordelingen af de finansielle bevillingsrammer mellem de omr(cid:229)der, der er stłtteberettigede under m(cid:229)l 1, er der i łvrigt taget hensyn til andre kriterier end det regionale BNP pr. indbygger. Det g(cid:230)lder s(cid:229)ledes arbejdslłshedsraten. Kommissionen głr det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der i forbindelse med m(cid:229)l 2 (omr(cid:229)der under omstilling) i n(cid:230)vnte forordnings artikel 4 er fastsat en r(cid:230)kke andre kriterier end BNP pr. indbygger, som kan tjene til begrunde, at de foresl(cid:229)ede omr(cid:229)der bliver stłtteberettigede. (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/031) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0655/00 af Michel Rocard (PSE) til R(cid:229)det (13. marts 2000) Om: Konventionen om Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) om de v(cid:230)rste former for błrne- arbejde (nr. 182) ILO vedtog i juni 1999 en ny konvention om de v(cid:230)rste former for błrnearbejde (nr. 182). Hvilke medlemsstater har ratificeret denne konvention? Agter R(cid:229)dets nuv(cid:230)rende formandskab at tr(cid:230)ffe foranstaltninger med det form(cid:229)l at fremme ratificeringen af denne konvention snarest muligt i alle medlemsstaterne? Svar (10. juli 2000) Ved udgangen af marts 2000 havde Det Forenede Kongerige, Finland og Irland ratificeret n(cid:230)vnte konvention. Herudover har to andre europ(cid:230)iske stater og syv ikke-europ(cid:230)iske stater ratificeret konven- tionen. I Spanien er ratifikationsinstrumentet til behandling i parlamentet. Formandskabet understreger, at det er vigtigt, at denne konvention ratificeres af s(cid:229) mange stater som muligt, og minder om, at den helt enest(cid:229)ende blev enstemmigt vedtaget af Den Internationale Arbejdskon- ference i 1999, og at den spiller en betydelig rolle i bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at forbedre forholdene for verdens błrn. Formandskabet er klar over forskellene i medlemsstaternes ratifikationsprocedurer, men vil benytte de midler, det har til sin r(cid:229)dighed, for over for medlemsstaterne at understrege nłdvendigheden og betydningen af, at denne vigtige konvention snarest ratificeres


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0768/00 af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen. Vildledelse fra de nederlandske myndigheders side.

eurovoc_concepts:
Netherlands
animal disease
food contamination
food processing
health legislation
infringement of EU law
market approval
milk

text: 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/109 Kommissionen vil fortsat forsłge at forbedre beskyttelsen af menneskerettigheder, herunder rettighederne for kulturelle mindretal, i Tyrkiet, og projektbistanden vil fortsat blive rettet herimod. Fra (cid:229)r 2000 vil de to relevante budgetposter (B-705 og B-704) blive forvaltet af den samme tjenestegren i Kommissionen for at łge komplementariteten. Kommissionen h(cid:229)ber, at nu hvor Tyrkiet er ansłger, vil det ikke l(cid:230)ngere v(cid:230)re nłdvendigt at udłve diplomatisk pres for at sikre, at projekter, der modtager f(cid:230)llesskabsstłtte, kan gennemfłres uden problemer. (2001/C 26 E/134) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0768/00 af Alexander de Roo (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Vildledelse fra de nederlandske myndigheders side (9. marts 2000) Ifłlge Algemeen Dagblad af 29. 02. 2000 (Myndighederne vildleder Bruxelles) er kv(cid:230)get i 350 nederlandske malkekv(cid:230)gsbes(cid:230)tninger ramt af en fortsat ukendt sygdom. En bedrift i Zelhem er »lukket«. Kłerne udviser slaphedssymptomer. I mere end et (cid:229)r har der v(cid:230)ret problemer med denne ukendte kv(cid:230)gsygdom. Nogle kłer falder om og nogle er dłde. I henhold til direktiv 92/46/E(cid:216)F (1) af 16. juni 1992 om sundhedsbe- stemmelser for produktion og afs(cid:230)tning af r(cid:229) m(cid:230)lk m(cid:229) der kun forarbejdes og s(cid:230)lges m(cid:230)lk fra kłer, der ikke udviser synlige tegn p(cid:229) forstyrrelser af den generelle sundhedstilstand (jf. bilag A, pkt. 1, iv). Kv(cid:230)get p(cid:229) de ovenn(cid:230)vnte 350 bedrifter udviser synlige tegn p(cid:229) en s(cid:229)dan forstyrrelse af sundhedstilstanden. 1. Er Kommissionen bekendt med situationen i Nederlandene? Er Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald af den opfattelse, at g(cid:230)ldende EU-lovgivning, s(cid:230)rlig direktiv 92/46/E(cid:216)F, efterleves p(cid:229) korrekt vis i Neder- landene? Hvilke skridt agter Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald at tr(cid:230)ffe for at tvinge Nederlandene til at 2. overholde g(cid:230)ldende EU-lovgivning? (1) EFT L 268 af 14. 9. 1992, s. 1. (2001/C 26 E/135) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0788/00 af Marianne Thyssen (PPE-DE) til Kommissionen (9. marts 2000) Om: Forurening af nederlandske mejeriprodukter I tidsrummet omkring den 29. februar har der v(cid:230)ret forskellige beretninger i pressen om en eventuel forurening af nederlandske mejeriprodukter med en virusinfektion hos malkekv(cid:230)get p(cid:229) mellem 350 og 600 landbrugsbedrifter. Skłnt den nederlandske landbrugsminister gennem l(cid:230)ngere tid skal have v(cid:230)ret bekendt med denne forurening, er der endnu ingen landbrugsbedrifter, hvis leverancer er blevet blokeret, og m(cid:230)lken fra de smittede dyr forarbejdes fortsat til konsumm(cid:230)lk og andre mejeriprodukter. Har de nederlandske myndigheder orienteret Kommissionen om denne m(cid:230)lkeforurening? Kan Kommissionen oplyse, om det s(cid:229)kaldte Rapid Alert System (hurtigvarslingssystem) er taget i brug for at underrette de łvrige EU-medlemsstater? Kan Kommissionen endvidere oplyse, om denne forurening indeb(cid:230)rer fare for folkesundheden? Hvilke forholdsregler har Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald til hensigt at tr(cid:230)ffe for at beskytte folkesundheden?


title: QUESTION ÉCRITE P-0769/00 posée par Maria Carrilho (PSE) à la Commission. Mozambique.

eurovoc_concepts:
EU aid
Mozambique
economic reconstruction

text: C 46 E/40 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/045) QUESTION (cid:201)CRITE P-0769/00 posØe par Maria Carrilho (PSE) (cid:224) la Commission (9 mars 2000) Objet: Mozambique Il n(cid:146)est pas encore possible, (cid:224) l(cid:146)heure actuelle, d(cid:146)Øvaluer l(cid:146)ampleur de la tragØdie qui frappe le Mozambique, sa terre et son peuple, qu(cid:146)il s(cid:146)agisse de la situation prØsente (cid:129) oø la question de la survie a la prioritØ absolue (cid:129), ou future, au moment de la reconstruction. Lors de cette seconde Øtape, il sera essentiel de redonner au peuple mozambicain l(cid:146)espoir et les moyens de reprendre l(cid:146)action engagØe pour le dØveloppe- ment du pays, qui donnait des rØsultats extrŒmement positifs. Comment la Commission, qui a rØpondu promptement lors de la phase de l(cid:146)aide d(cid:146)urgence, compte-t- 1. elle assurer, en ce qui la concerne, la transition entre cette phase et celle de la reconstruction? La Commission pourrait-elle indiquer quels moyens, matØriels et organisationnels, elle compte mettre 2. (cid:224) disposition lors de la phase de reconstruction et, si possible, dans quels dØlais? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (17 avril 2000) L(cid:146)intervention de la Commission, par l(cid:146)intermØdiaire de l(cid:146)Office humanitaire de la CommunautØ europØenne (ECHO), dans la situation d(cid:146)urgence rØsultant des inondations au Mozambique devrait se poursuivre pendant une pØriode d(cid:146)au moins six mois. Son action repose sur une stratØgie en deux phases: dans un premier temps, l(cid:146)objectif est en particulier de fournir un abri, l(cid:146)accŁs (cid:224) l(cid:146)eau, (cid:224) l(cid:146)hygiŁne et aux soins aux populations les plus vulnØrables qui ont ØtØ chassØes par les inondations. La seconde phase (qui, dans certains cas, co(cid:239)ncidera avec la premiŁre) a pour but de favoriser le retour de ces populations, notamment par la fourniture de graines et d(cid:146)outils et la remise en Øtat, (cid:224) un niveau modeste, de l(cid:146)infrastructure sanitaire essentielle. DŁs le dØbut de la crise, les partenaires de la Commission Øtaient (cid:224) pied d(cid:146)(cid:156)uvre; un expert confirmØ a ØtØ dØpŒchØ (cid:224) Maputo en fØvrier 2000 pour Øvaluer les besoins humanitaires et coordonner la stratØgie d(cid:146)intervention de la Commission, en matiŁre d(cid:146)assistance et de rØinstallation des populations, avec l(cid:146)Institut national de gestion des catastrophes (INGC), la dØlØgation et les missions des (cid:201)tats membres se trouvant sur place. Un deuxiŁme assistant technique a ØtØ envoyØ depuis au Mozambique pour contr(cid:244)ler la mise en (cid:156)uvre de l(cid:146)aide financØe par la Commission et garantir la coordination ainsi qu(cid:146)une transition harmonieuse avec les activitØs de rØhabilitation et de dØveloppement. De plus, un autre fonctionnaire rejoindra les rangs de la dØlØgation pour renforcer la mise en (cid:156)uvre opØrationnelle de l(cid:146)intervention de la Commission au cours de la phase de reconstruction. La Commission est bien consciente qu(cid:146)il est important de pouvoir passer sans heurt des activitØs d(cid:146)assistance et de rØinstallation (cid:224) celles de rØhabilitation et de dØveloppement. Une task force crØØe au Mozambique pour assurer une Øtroite coordination entre ECHO, la direction gØnØrale du dØveloppement et le service commun des relations extØrieures, apporte un soutien actif (cid:224) la dØlØgation prØsente (cid:224) Maputo pour la mise au point d(cid:146)une stratØgie d(cid:146)intervention cohØrente et globale. Cette derniŁre sera dØfinie sur la base d(cid:146)un panorama gØnØral de la situation dans les zones touchØes ainsi qu(cid:146)en fonction des rØsultats obtenus (cid:224) l(cid:146)issue des Øvaluations des besoins sectoriels qui sont en cours au Mozambique; la stratØgie en question doit Œtre prØsentØe lors d(cid:146)une confØrence des donateurs devant avoir lieu (cid:224) la fin du mois d(cid:146)avril 2000. Pour ce qui est des ressources financiŁres, le Mozambique a dØj(cid:224) bØnØficiØ d(cid:146)un financement d(cid:146)urgence de 4,15 millions d(cid:146)euros, et la dØcision d(cid:146)accorder un montant supplØmentaire de 5,58 millions d(cid:146)euros est attendue de maniŁre imminente. En outre, le membre de la Commission chargØ du dØveloppement et de l(cid:146)aide humanitaire a promis une enveloppe initiale de 21 millions d(cid:146)euros correspondant (cid:224) des fonds supplØmentaires pour la phase de rØhabilitation, avec possibilitØ d(cid:146)un financement complØmentaire lorsque les rØsultats des travaux d(cid:146)Øvaluation des besoins seront connus avec plus de prØcision. Les fonds affectØs par la Commission aux mesures de rØhabilitation seront accordØs en stricte concertation avec les (cid:201)tats membres et les autres donateurs. 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/41 Par ailleurs, la Commission Øvalue actuellement, en coordination avec le gouvernement mozambicain et la Banque mondiale, la nØcessitØ d(cid:146)une aide budgØtaire supplØmentaire pour les annØes 2000 et 2001. Des propositions visant (cid:224) aider le pays (cid:224) maintenir sa stabilitØ macro-Øconomique seront prØsentØes sous peu (cid:224) la Commission et un financement supplØmentaire d(cid:146)un montant maximum de 15 millions d(cid:146)euros pourrait Œtre accordØ dans ce but. IndØpendamment des faits ØvoquØs ci-dessus, la Commission poursuit rØsolument son programme normal de dØveloppement au Mozambique, dont les fonds n(cid:146)ont aucunement ØtØ rØaffectØs. Bien au contraire, il a ØtØ dØcidØ d(cid:146)accro(cid:238)tre les dØpenses, qui passeront de 100 millions d(cid:146)euros en 1999 (cid:224) un montant estimØ (cid:224) 150 millions d(cid:146)euros en 2000. L(cid:146)intervention de la Commission au cours de la phase d(cid:146)assistance et de rØinstallation des populations devrait se poursuivre sur une pØriode d(cid:146)au moins six mois. (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, la Commission met au point sa stratØgie d(cid:146)intervention pour la phase de reconstruction, dont l(cid:146)objet est d(cid:146)assurer la jonction avec les opØrations de secours, puis de prendre le relais, afin de garantir une assistance ininterrompue. (2001/C 46 E/046) QUESTION (cid:201)CRITE E-0774/00 posØe par Jens-Peter Bonde (EDD) au Conseil (15 mars 2000) Objet: Financement d(cid:146)une rØunion entre ministres de la dØfense Des dØpenses ont-elles ØtØ engagØes, d(cid:146)une maniŁre ou d(cid:146)une autre, sur le budget de l(cid:146)Union pour le financement de la rØunion informelle des ministres de la dØfense qui s(cid:146)est tenue au Portugal le 28 fØvrier 2000? Dans l(cid:146)affirmative, lesquelles? RØponse (10 juillet 2000) Pour la rØunion informelle des ministres de la dØfense qui s(cid:146)est tenue au Portugal le 28 fØvrier 2000, aucune dØpense n(cid:146)a grevØ le budget de l(cid:146)Union. La PrØsidence a supportØ les frais, (cid:224) part les frais de mission de quelques fonctionnaires, imputables (cid:224) la gestion normale des services. (2001/C 46 E/047) QUESTION (cid:201)CRITE E-0783/00 posØe par Encarnaci(cid:243)n Redondo JimØnez (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Contr(cid:244)le de l(cid:146)utilisation des graisses vØgØtales (16 mars 2000) Comment la Commission envisage-t-elle de contr(cid:244)ler l(cid:146)utilisation des graisses vØgØtales dans la fabrication du chocolat en cas d(cid:146)adoption de la directive du Parlement europØen et du Conseil relative aux produits de cacao et de chocolat destinØs (cid:224) l(cid:146)alimentation humaine (COM(97) 682) (1)? (1) JO C 118 du 17. 4. 1998, p. 10. RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (27 avril 2000) La Commission veut en premier lieu souligner que le contr(cid:244)le des denrØes alimentaires est de la responsabilitØ des (cid:201)tats membres. En second lieu, qu(cid:146)au regard des donnØes techniques spØcifiques prØvues


title: Deltagelse ved regionale og lokale valg i Den Europæiske Union 1990-1999.

eurovoc_concepts:
EU Member State
local election
regional election
statistics


title: WRITTEN QUESTION P-0808/00 by Hans Modrow (GUE/NGL) to the Commission. Sanctions against Yugoslavia.

eurovoc_concepts:
EU visa policy
Serbia and Montenegro
common foreign and security policy

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/161 For want of more detailed information, the Commission in unable to comment on the situation the Honourable Member is referring to. Nonetheless, as part of its follow-up of the procedure it will check that the Italian measures remain fully compatible with the Community rules on State aid. (1) OJ L 227, 28. 8. 1999. (2000/C 374 E/190) WRITTEN QUESTION P-0806/00 by Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) to the Commission (9 March 2000) Subject: Role of the Commission representative during official European Parliament visits In view of the various different practices followed in respect of the role of the Commission representative during official visits by representatives of the European Parliament, could the Commission explain whether there are any rules governing the role of the Commission representative during official visits to third countries by parliamentary bodies, particularly as regards matters such as organisation, protocol, participa- tion, etc? Could the Commission also say whether there are any rules on its participation in meetings of parliamentary committees and interparliamentary delegations in Brussels, when issues are discussed for which its presence might by useful in providing information relevant to Parliament(cid:146)s work? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (27 March 2000) The role of the head of delegation of the Commission in third countries during official visits for the Parliament is defined in the Manual of operational procedures. This role involves, inter alia, meeting the delegation of the Parliament on arrival in the country, providing (within reasonable limits) logistical support, briefing them on the situation in the country and on particular points of interest and accompanying the delegation from Parliament on their visits. It can also involve assistance, where needed, with local media contacts and where possible, offering appropriate hospitality. The Commission adopted in 1999 a communication to the Council and Parliament in which it stated that heads of delegation could appear before parliamentary committees and inter-parliamentary delegations in the same way as officials of the Commission based at headquarters do. On such occasions they could answer specific questions concerning the exercise of their functions. The Commissioner in change of external relations has encouraged heads of delegations to offer, during visits to headquarters, to brief the relevant committee or delegation on the state of relations between the Union and the country or countries to which he is assigned. (2000/C 374 E/191) WRITTEN QUESTION P-0808/00 by Hans Modrow (GUE/NGL) to the Commission (9 March 2000) Subject: Sanctions against Yugoslavia In connection with their decision to suspend air traffic with the Federal Republic of Yugoslavia for six months the Member States of the European Union have drawn up a list of several hundred Yugoslav citizens who are subject to a general ban on entry to the European Union. C 374 E/162 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 Will the Commission say: (cid:129) Which institution drew up this blacklist and which criteria did it use to do so? (cid:129) Was the European Parliament consulted before this step was taken and if not, is there any intention of remedying this situation? (cid:129) Is it true that this list includes the names of the Minister for Refugee Affairs, Belgrade(cid:146)s ambassador in Skopje and senior officials in the fields of the economy, trade and healthcare, i. e. persons directly involved in alleviating and eliminating the consequences of the war? (cid:129) What does it mean by the phrase (cid:145)persons who have contributed substantially towards strengthening the Milosevic regime(cid:146)? (cid:129) Is it aware that by imposing tougher sanctions in this way it is actually undermining the position of the Yugoslav opposition movement which considers that EU sanctions are strengthening the present regime in Belgrade? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (29 March 2000) The Commission recalls that the Council has determined the criteria by which individuals are included in and removed from the list of those to whom visas will not be issued for entry into Member States. The visa ban lists are adopted by Council Decision implementing Article 1 of common position 1999/318/ CFSP (1). The Parliament was not consulted in advance on this list. Under Article 15 of the Treaty on European Union, such consultation is not foreseen. The list contains the names of members of the Belgrade regime and their supporters. In exceptional cases, exemptions may be made if this would further vital Union objectives and be conducive to political settlement in accordance with Article 1(4) of the common position. The Commission considers that the phrase to which the Honourable Member refers is self-explanatory. The Commission does not share the Honourable Member(cid:146)s assessment that the toughening of the sanctions strengthens the Former Republic of Yugoslavia regime and is detrimental to the Serbian opposition. The sanctions are, as far as possible, applied in such a way as to impact on the regime but not the population. The visa ban, for instance, is recognised as an effective sanction against the regime in Belgrade, while some of the other sanctions have already been partly lifted (e. g. the flight ban and oil embargo as regards Kosovo and Montenegro) or are being temporarily suspended (e. g. the flight ban on Serbia, as part of a wider package of strengthening both the visa ban and the financial sanctions). The suspension of the flight ban was, inter alia, a response to demands by the Serbian democratic opposition. (1) OJ L 123, 13. 5. 1999. (2000/C 374 E/192) WRITTEN QUESTION E-0811/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Council (20 March 2000) Subject: Minister Christian Sautter(cid:146)s behaviour At the meeting of EU Finance Ministers in Brussels on 28 February the French Finance Minister, Christian Sautter, caused a stir by displaying an unusual sticker. Attached to his overcoat and, later, his suit was a palm-size sticker showing a no-traffic sign with the diagonal through a bow tie, the trademark of the new


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0661/00 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen. Galicien och de transeuropeiska järnvägsnäten.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Galicia
competence of the Member States
eligibility criteria
environmental impact
rail network
trans-European network

text: C 374 E/128 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/151) SKRIFTLIG FR¯GA E-0661/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen ˜mne: Galicien och de transeuropeiska j(cid:228)rnv(cid:228)gsn(cid:228)ten (9 mars 2000) I de galiciska tidningarna har Galiciens ledare Manuel Fraga ber(cid:228)ttat, i s(cid:228)llskap med Kastilien-LØons ledare Lucas, att han t(cid:228)nker f(cid:246)rhandla med kommissionen f(cid:246)r att 600 000 miljoner pesetas ur Sammanh(cid:229)llnings- fonden (3 610 miljoner euro) som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r Spanien skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att Galicien, via Kastilien - LØon, skall ing(cid:229) i de transeuropeiska n(cid:228)ten f(cid:246)r h(cid:246)ghastighetst(cid:229)g. Kan kommissionen klarg(cid:246)ra vad dessa eventuella f(cid:246)rhandlingar kommer att f(cid:229) f(cid:246)r betydelse? Kommis- sionens ledamot Loyola de Palacio har ju flera g(cid:229)nger h(cid:228)vdat att beslutet om vilka linjer f(cid:246)r h(cid:246)ghastig- hetst(cid:229)g som skall finansieras ur Sammanh(cid:229)llningsfonden under perioden 2000(cid:141)2006 skall fattas av den spanska regeringen, och Manuel Fragas m(cid:246)jlighet att p(cid:229)verka regeringsbeslutet borde vara ganska stort, s(cid:228)rskilt d(cid:229) det g(cid:228)ller att undvika att Galicien hamnar utanf(cid:246)r den betydelsefulla EU-moderniseringen av j(cid:228)rnv(cid:228)garna. Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 april 2000) Kommissionen kan inte uttala sig om inneb(cid:246)rden i eller avsikterna med uttalanden fr(cid:229)n presidenter i autonoma regioner. I uttalanden fr(cid:229)n kommission(cid:228)ren med ansvar f(cid:246)r transportfr(cid:229)gor h(cid:228)nvisas till ett av de kriterier som m(cid:229)ste uppfyllas av de projekt som kan komma i (cid:229)tnjutande av en samfinansiering fr(cid:229)n Sammanh(cid:229)llningsfonden, i enlighet med artikel 10. 5 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1164/94 (1) om inr(cid:228)ttandet av Sammanh(cid:229)llnings- fonden. I denna punkt fastsl(cid:229)s att den prioritet som medlemsstaten ger ett visst projekt (cid:228)r ett av de kvalitativa kriterier som skall ing(cid:229) i varje projekt som f(cid:246)rel(cid:228)ggs kommissionen f(cid:246)r godk(cid:228)nnande. Vad g(cid:228)ller projekt p(cid:229) transportomr(cid:229)det, och i synnerhet de som ing(cid:229)r i utbyggnaden av de transeuropeiska trans- portn(cid:228)ten, (cid:228)r de centrala myndigheterna ansvariga f(cid:246)r uppr(cid:228)ttandet av de nationella prioriteringarna. (1) EGT L 130, 25. 5. 1994. (2000/C 374 E/152) SKRIFTLIG FR¯GA P-0665/00 fr(cid:229)n Roberto Bigliardo (TDI) till kommissionen (29 februari 2000) ˜mne: F(cid:246)renade kungarikets medverkan i avlyssningssystemet Echelon K(cid:228)nner kommissionen till de avsl(cid:246)janden som har gjorts om den s(cid:229) kallade Campbell-rapporten i olika tidningar och i ett tv-program som s(cid:228)ndes p(cid:229) den internationella franskspr(cid:229)kiga kanalen TV5 den 21 februari 2000? I denna rapport uppm(cid:228)rksammas F(cid:246)renade kungarikets medverkan i ett telekommuni- kationssystem f(cid:246)r avlyssning som USA inf(cid:246)rt (cid:228)ven i Europa. I enlighet med ett hemligt avtal med USA fr(cid:229)n 1948 f(cid:246)rvarar F(cid:246)renade kungariket p(cid:229) sitt territorium den utrustning som kr(cid:228)vs f(cid:246)r detta j(cid:228)ttelika (cid:148)(cid:246)ra(cid:148) som kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r avlyssning av all slags kommunikation. Enligt Campbell-rapporten har USA inte anv(cid:228)nt detta system endast f(cid:246)r milit(cid:228)ra (cid:228)ndam(cid:229)l, utan (cid:228)ven f(cid:246)r att gynna amerikanska f(cid:246)retag och handelsbolag p(cid:229) deras europeiska motsvarigheters bekostnad. K(cid:228)nner kommissionen till dessa avsl(cid:246)janden?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0691/00 från Paulo Casaca (PSE) till kommissionen. Genomförandet av Leader+-programmet i den autonoma regionen Azorerna.

eurovoc_concepts:
Azores
EU programme
rural development

text: 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/87 aktiva fr(cid:228)mst p(cid:229) marknaderna (obligations- och F(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retagen (cid:228)r aktiemarknaderna) och p(cid:229)verkas s(cid:229)ledes i mindre grad av penningpolitiska beslut. Stabilitetstillsynen (cid:246)ver f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retagen grundar sig p(cid:229) specifika tekniker som skiljer sig avsev(cid:228)rt fr(cid:229)n de regler som till(cid:228)mpas i banksektorn. Dessa sk(cid:228)l motiverar varf(cid:246)r ingen av gemenskapens centralbanker (cid:228)r ansvarig f(cid:246)r stabilitets- tillsynen (cid:246)ver f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retagen. l(cid:229)ngfristigt kapital f(cid:246)r Framv(cid:228)xten av finansiella konglomerat som omfattar kreditinstitut, v(cid:228)rdepappersf(cid:246)retag och f(cid:246)rs(cid:228)krings- f(cid:246)retag inneb(cid:228)r ett antal utmaningar f(cid:246)r den traditionellt sett sektorsindelade organisationen av stabilitets- tillsynen av den finansiella sektorn. Genom gemenskapslagstiftning har informationsutbytet mellan de myndigheter som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r stabilitetstillsyn liberaliserats, vilket har lett till ett n(cid:228)rmare samarbete mellan tillsynsmyndigheterna i de tre sektorerna. I n(cid:229)gra l(cid:228)nder har (cid:148)integrerade(cid:148) tillsynsmyndigheter inr(cid:228)ttats som ansvarar f(cid:246)r stabilitetstill- synen (cid:246)ver banker, v(cid:228)rdepappersf(cid:246)retag och f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retag. Det b(cid:246)r p(cid:229)pekas att dessa myndigheter (cid:228)r tydligt skilda fr(cid:229)n centralbankerna, (cid:228)ven om den r(cid:228)ttsliga ramen fr(cid:228)mjar informationsutbyte med dessa. Kommissionen har genom sin handlingsplan f(cid:246)r finansiella tj(cid:228)nster (1) (cid:229)tagit sig att f(cid:246)resl(cid:229) en stabilitetstill- synsram f(cid:246)r en effektiv tillsyn av finansiella konglomerat. I detta syfte har det uppr(cid:228)ttats en blandad expertgrupp med experter fr(cid:229)n de tre sektorerna som skall ta fram f(cid:246)rslag p(cid:229) f(cid:246)ljande omr(cid:229)den: kapitalt(cid:228)ckning; transaktioner inom en grupp och koncentration av risker; utv(cid:228)rdering av aktie(cid:228)garna och ledningen, s(cid:228)rskilt vid fusioner och f(cid:246)rv(cid:228)rv; informationsutbyte mellan beh(cid:246)riga myndigheter samt utseen- det av en samordnare bland tillsynsmyndigheterna och definierandet av dennes uppdrag. Parallellt med detta har kommissionen tagit initiativ till en tillsynsmyndighetskonferens i vilken ordf(cid:246)ran- dena f(cid:246)r de olika europeiska organen med beh(cid:246)righet att fastst(cid:228)lla regler f(cid:246)r och ut(cid:246)va tillsyn (cid:246)ver de tre sektorerna ing(cid:229)r (2). Genom att fr(cid:228)mja samordning p(cid:229) omr(cid:229)den av gemensamt intresse (cid:246)nskar kommis- sionen att h(cid:228)nsyn tas till de finansiella konglomeratens sektor(cid:246)vergripande dimension och optimera samarbetet mellan de m(cid:229)nga olika typerna av organ f(cid:246)r stabilitetstillsyn. F(cid:246)ljaktligen anser inte kommissionen att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att i f(cid:246)rdraget inf(cid:246)ra en r(cid:228)ttslig grund som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att tilldela ECB vissa specifika uppdrag betr(cid:228)ffande stabilitetstillsyn av f(cid:246)rs(cid:228)kringsf(cid:246)retag. (1) KOM(1999) 232 slutlig. (2) Banksektorn: R(cid:229)dgivande bankr(cid:246)relsekommittØn, BanktillsynskommittØn, Kontaktgruppen. V(cid:228)rdepapperssektorn: H(cid:246)gniv(cid:229)gruppen f(cid:246)r v(cid:228)rdepapperstillsynsmyndigheterna, FESCO. F(cid:246)rs(cid:228)kringssektorn: F(cid:246)rs(cid:228)kringskommittØn, F(cid:246)rs(cid:228)k- ringstillsynsmyndighetskonferensen. (2001/C 26 E/107) SKRIFTLIG FR¯GA E-0691/00 fr(cid:229)n Paulo Casaca (PSE) till kommissionen (9 mars 2000) ˜mne: Genomf(cid:246)randet av Leader+-programmet i den autonoma regionen Azorerna Jag hade som Adelia(cid:231)ors (organisationen f(cid:246)r lokal utveckling p(cid:229) Azorerna) g(cid:228)st m(cid:246)jlighet att den 18 februari 2000 bes(cid:246)ka ett flertal projekt som organisationen utvecklat med hj(cid:228)lp av ekonomiskt st(cid:246)d fr(cid:229)n Leader+-programmet i kommunen Capelo, p(cid:229) Faial, i den autonoma regionen Azorerna, d(cid:228)r flera av de 293 projekt som organisationen redan godk(cid:228)nt utvecklats. De projekt som jag bes(cid:246)kte omfattade mycket olika aktiviteter, framf(cid:246)r allt (cid:229)teruppf(cid:246)randet av byggnader som f(cid:246)rst(cid:246)rdes av Capelinhos vulkanutbrott, f(cid:246)r att utveckla projekt r(cid:246)rande landsbygdsturism, f(cid:246)rb(cid:228)tt- randet av sm(cid:229) turistenheter, f(cid:246)rv(cid:228)rv av byggnader f(cid:246)r att fr(cid:228)mja hantverk, utformandet av utkiksplatser, vandringsstigar f(cid:246)r turister, lekm(cid:246)jligheter f(cid:246)r barn och program f(cid:246)r turistfr(cid:228)mjande i form av broschyrer och videokassetter samt marknadsf(cid:246)ring av jordbruksprodukter. C 26 E/88 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 Det (cid:228)r inte (cid:246)verdrivet att s(cid:228)ga att Leader+-programmet h(cid:229)ller p(cid:229) att f(cid:246)r(cid:228)ndra livet i landsbygdskommunen samt att p(cid:229) ett exemplariskt s(cid:228)tt bidra till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra livskvaliteten och den ekonomiska utvecklingen d(cid:228)r. Vid detta tillf(cid:228)lle kunde man bekr(cid:228)fta att Leader+-programmet har haft ovanligt stor framg(cid:229)ng och att det (cid:228)r sv(cid:229)rt att t(cid:228)nka sig ett l(cid:228)mpligare instrument f(cid:246)r utveckling av landsbygden. Jag noterade emellertid en viss oro fr(cid:229)n Adelia(cid:231)or-ledarnas sida i fr(cid:229)ga om tv(cid:229) grundl(cid:228)ggande punkter. Den f(cid:246)rsta g(cid:228)llde tidsplanen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av Leader+-programmet p(cid:229) ort och st(cid:228)lle, den andra tids- fristerna f(cid:246)r utbetalning. Skulle kommissionen kunna meddela mig den troliga tidsplanen f(cid:246)r samtliga (cid:229)tg(cid:228)rder som m(cid:229)ste vidtas tills Leader+-programmet kan verkst(cid:228)llas (godk(cid:228)nnandet av programmet, tidsfristerna f(cid:246)r framl(cid:228)ggande av medlemsstaternas f(cid:246)rslag och anbudsinfordran p(cid:229) ort och st(cid:228)lle?) Anser inte kommissionen att det vore n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att grundligt unders(cid:246)ka de ekonomiska r(cid:246)relserna och f(cid:246)rfarandena n(cid:228)r det g(cid:228)ller strukturfonderna, alltifr(cid:229)n gemenskapskassan till den som fr(cid:228)mjar projektet, och de tidsfrister som i praktiken till(cid:228)mpas, f(cid:246)r att f(cid:229) reda p(cid:229) vad de st(cid:228)ndiga f(cid:246)rseningarna i utbetalningarna beror p(cid:229)? Skulle kommissionen i vilket fall som helst kunna ange i hur h(cid:246)g grad den prioriterar genomf(cid:246)randet av Leader+-programmet i EU:s mest avl(cid:228)gsna omr(cid:229)den? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 april 2000) Den prelimin(cid:228)ra tidsplanen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av Leader+ (cid:228)r f(cid:246)ljande: juristlingvisternas textgranskning och kommissionens formella godk(cid:228)nnande av riktlinjerna skall genomf(cid:246)ras innan de slutgiltiga riktlinjerna i meddelandet om Leader+ publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Efter att texten publicerats i EGT har medlemsstaterna sex m(cid:229)nader p(cid:229) sig att l(cid:228)mna in sina program till kommissionen, som d(cid:228)refter har h(cid:246)gst fem m(cid:229)nader p(cid:229) sig att godk(cid:228)nna dem. Sedan programmen har godk(cid:228)nts skall medlemsstaterna p(cid:229)b(cid:246)rja urvalet av st(cid:246)dmottagare inom en maximal tidsperiod om tv(cid:229) (cid:229)r. Efter att ha konstaterat vissa problem med genomf(cid:246)randet av Leader II, fr(cid:228)mst f(cid:246)rknippade med komplexi- teten i vissa ekonomiska kretslopp, p(cid:229)pekar kommissionen i utkastet till meddelande om Leader+ att den (cid:228)r (cid:148)positiv till att anv(cid:228)nda ett globalt st(cid:246)d(cid:148) om detta syftar till en f(cid:246)renkling utan att g(cid:246)ra avkall p(cid:229) principen om god och noggrann f(cid:246)rvaltning. Dessutom skall programmen inneh(cid:229)lla (cid:148)villkor f(cid:246)r f(cid:246)rvalt- ningen och f(cid:246)rfaranden avseende hur de ekonomiska resurserna skall utnyttjas och f(cid:246)rdelas samt de f(cid:246)rsta etapperna f(cid:246)r gemenskapsfinansiering (cid:228)nda fram till den slutliga st(cid:246)dmottagaren. Genom en f(cid:246)rhandsu- tv(cid:228)rdering skall man kontrollera att relevanta metoder anv(cid:228)nds f(cid:246)r genomf(cid:246)randet(cid:148). Alla landsbygdsomr(cid:229)den inom gemenskapen (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade inom Leader+, inklusive de mest avl(cid:228)gsna landsbygdsomr(cid:229)dena i de yttersta randomr(cid:229)dena. Medlemsstaterna f(cid:229)r om de s(cid:229) (cid:246)nskar inf(cid:246)ra en s(cid:228)rskild zonindelning f(cid:246)r Leader+ med h(cid:228)nsyn till den strategi man v(cid:228)ljer. (2001/C 26 E/108) SKRIFTLIG FR¯GA P-0693/00 fr(cid:229)n Antonios Trakatellis (PPE-DE) till kommissionen (3 mars 2000) ˜mne: Effektiv rening av Thermaikos-bukten (cid:129) milj(cid:246)krav p(cid:229) biologiska reningsverk Ett av de mest omfattande infrastrukturprojekten f(cid:246)r milj(cid:246)skydd i Thessaloniki-regionen, finansierat genom sammanh(cid:229)llningsfonden, riskerar att inte uppfylla de milj(cid:246)skyddsnormer som det utformats f(cid:246)r. Projektet (cid:129) utbyggnad och slutf(cid:246)rande av en anl(cid:228)ggning f(cid:246)r biologisk avfallsrening i Thessaloniki (cid:129) del II (cid:129) riskerar att f(cid:246)rbli halvf(cid:228)rdigt eftersom det (cid:228)r ekonomiskt kostsamt, men framf(cid:246)r allt eftersom det blir ytterligare en orsak till f(cid:246)roreningar och (cid:246)verg(cid:246)dning och d(cid:228)rigenom motverkar projektets syfte. Den djupa oron f(cid:246)r att projektet inte kommer att r(cid:228)cka till f(cid:246)r att rena Thermaikos-bukten och de st(cid:228)ndiga tvivlen om huruvida de biologiska reningsverk som (cid:228)r under uppf(cid:246)rande i Grekland kommer att fungera p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt, ger