title: WRITTEN QUESTION E-0882/00 by Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) to the Commission. Fraud investigation at the Stockholm office.

eurovoc_concepts:
European Commission
Sweden
fraud against the EU
information centre

text: C 46 E/70 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/073) WRITTEN QUESTION E-0882/00 by Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) to the Commission (22 March 2000) Subject: Fraud investigation at the Stockholm office is happening in the investigation into the allegations of What the European Parliament information office in Stockholm? How is the investigation progressing? Will the case or the evidence be handed over to the Swedish police and the Public Prosecutor(cid:146)s Office for further proceedings within the Swedish judicial system? fraud at Answer given by Ms Schreyer on behalf of the Commission (16 May 2000) The Honourable Member is referred to the answer which the Commission gave to Oral Question H-712/99 by Mr Schori during question time at Parliament(cid:146)s part session in December 1999 (1). With regard to the Commission Office in Stockholm (Sweden), the Commission does not yet have a report, drawn up in accordance with Article 9(1) of Regulation (EC) No 1073/1999 of the European Parliament and of the Council of 25 May 1999 concerning investigations conducted by the European Anti-Fraud Office (OLAF) (2), on the action to be taken within the meaning of Article 9(4) of the Regulation. (1) Debates of the European Parliament (December 1999). (2) OJ L 136, 31. 5. 1999. (2001/C 46 E/074) WRITTEN QUESTION E-0887/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (22 March 2000) Subject: Assessment of the dioxin crisis in Belgium The dioxin crisis in Belgium once again demonstrated how vulnerable the food chain, and checks on it, are. An assessment such as that made by the Dioxin Committee of the Chamber of Representatives can help to eliminate problems. Both the European Union and the fifteen Member States have an important role to play in this. The 14-page final conclusion of the Dioxin Committee contains a number of references to the conduct of the European Union during the dioxin crisis in the Belgian Federation: (cid:145)As regards the composition of feedingstuffs and of contaminants, the European Union does not have a sufficiently effective regulatory framework. The rules on compulsory notification of the EU authorities are inadequate. The EU added to the chaos which marked the development of the crisis. (cid:146) Does the Commission accept that (cid:145)as regards the composition of feedingstuffs and of contaminants, the European Union does not have a sufficiently effective regulatory framework(cid:146), as claimed in the report of the Dioxin Committee? (a) (b) If not, what arguments are there to show that, contrary to the statement by the Dioxin Committee, the EU(cid:146)s regulatory framework for the composition of feedingstuffs and contaminants is effective? If so, will the Commission amend the regulatory framework for the composition of feedingstuffs and contaminants in order to make it more effective?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0868/00 di Michl Ebner (PPE-DE) alla Commissione. Boicottaggio di cittadini austriaci da parte dei tassisti di Bruxelles.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

formats: html pdf print

text: C 374 E/174 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/204) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0864/00 di Marianne Thyssen (PPE-DE) alla Commissione (22 marzo 2000) Oggetto: IVA sui contratti di mandato La legislazione belga concernente l(cid:146)imposta sul valore aggiunto (IVA) stabilisce all(cid:146)articolo 18, paragrafo 1, commi 2 e 3 che l(cid:146)esecuzione di un contratto avente come oggetto «il mandato», Ł considerato servizio. Le autorit(cid:224) belghe competenti in materia di IVA deducono da ci(cid:242) che le transazioni di un mandatario sono sempre soggette ad IVA anche quando la mediazione di quest(cid:146)ultimo si attua nel quadro di una transazione esentata a norma dell(cid:146)articolo 13 della sesta direttiva 77/388/CE (1) del Consiglio del 17 maggio 1977. L(cid:146)articolo 6 della sesta direttiva non definisce tuttavia «il mandato» come un servizio imponibile. Al contrario, dalla giurisprudenza della Corte di giustizia delle Comunit(cid:224) europee, piø in particolare dalla sentenza del 7 giugno 1997, Sparekasseernes Datacenter (SDC) contro Skatteministeriet (causa C2/95), risulta che le transazioni di un mandatario devono essere esentate nel caso in cui questi attui personal- mente le operazioni esentate in base all(cid:146)articolo 13 della sesta direttiva. D(cid:146)altro canto, dalla sentenza della Corte di giustizia del 25 febbraio 1999 su Card Protection (causa C 349/96) si evince che l(cid:146)esonero non dipende dalla capacit(cid:224) del prestatore di servizi, bens(cid:236), unicamente, dalla natura del servizio prestato. Qual Ł l(cid:146)interpretazione della Commissione al riguardo? A giudizio della Commissione le transazioni di un mandatario in linea di principio sono sempre soggette all(cid:146)IVA, anche quando la sua mediazione si attua nel quadro di una transazione esonerata in conformit(cid:224) dell(cid:146)articolo 13 della sesta direttiva? (1) GU L 145 del 13. 6. 1977, pag. 1. Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (26 aprile 2000) L(cid:146)esercizio di un mandato a titolo oneroso da parte di un soggetto passivo Ł incontestabilmente un(cid:146)operazione imponibile ai sensi dell(cid:146)articolo 2 della sesta direttiva sull(cid:146)IVA 77/388/CEE. Se tale attivit(cid:224) non Ł espressamente citata dall(cid:146)articolo 6 della sesta direttiva, Ł perchØ le prestazioni di servizi vi sono definite per difetto: «si considera prestazione di servizi ogni operazione che non costituisce cessione di un bene». in generale, Inoltre, le operazioni effettuate prima delle operazioni esaminate non beneficiano di tale esonero e devono pertanto essere tassate (sentenza del 12 luglio 1985 relativa alla causa 107/84 Commissione contro Germania). Pu(cid:242) invece capitare che il mandatario effettui anche operazioni esonerate se il beneficiario della prestazione non Ł il destinatario esonerato bens(cid:236) il destinatario a beneficio del quale l(cid:146)esonero Ł previsto. La Commissione ritiene tuttavia che l(cid:146)analisi debba essere effettuata caso per caso, tenendo conto del fatto che gli esoneri derogano alla regola generale dell(cid:146)imposizione e devono pertanto essere interpretati restrittivamente e che di conseguenza dalla sentenza del 7 giugno 1997 (causa C-2/95 SDC) non si pu(cid:242) trarre un principio generale secondo il quale tutti i mandatari che intervengono in operazioni esonerate beneficiano dell(cid:146)esonero. (2000/C 374 E/205) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0868/00 di Michl Ebner (PPE-DE) alla Commissione (22 marzo 2000) Oggetto: Boicottaggio di cittadini austriaci da parte dei tassisti di Bruxelles L(cid:146)«Union des Taxis de Bruxelles» ha dichiarato che a partire da oggi, mercoled(cid:236) 8 marzo 2000, non saranno piø trasportati cittadini austriaci. Questo boicottaggio interessa principalmente i dipendenti e gli utenti dell(cid:146)ambasciata austriaca, della rappresentanza presso l(cid:146)UE e degli uffici regionali. La motivazione addotta Ł che la gran parte dei tassisti Ł composta da immigrati. 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/175 Questo comportamento Ł contrario a qualsiasi principio di tolleranza e uguaglianza, indipendentemente dalla razza, cittadinanza, dal sesso e dal credo religioso. Negando ai cittadini l(cid:146)accesso a beni e servizi vengono palesemente violati i diritti dell(cid:146)Austria. Vista l(cid:146)urgenza, potrebbe la Commissione far sapere quali misure intende adottare per opporsi a questa discriminazione contraria ai principi dell(cid:146)UE perpetrata ai danni di cittadini austriaci, e quindi di cittadini dell(cid:146)Unione? Rsposta del sig. Bolkestein in nome della Commissione (15 maggio 2000) La libera prestazione di servizi, principio fondamentale poggiante sulla non-discriminazione sotto il profilo della nazionalit(cid:224), s(cid:146)impone alle autorit(cid:224) nazionali degli Stari membri ed alle organizzazioni che disciplinano collettivamente un settore professionale. Ora, stando alle informazioni a disposizione della Commissione, parlamentare Ł il risultato dell(cid:146)iniziativa di un operatore economico e non di quanto riguarda le attivit(cid:224) dei conducenti di tassi(cid:146), dalle autorit(cid:224) belghe. la situazione descritta dall(cid:146)onorevole istruzioni emanate, per In tale contesto la Commissione non dispone di mezzi giuridici che le consentano di adottare misure per porre fine all(cid:146)applicazione delle misure discriminatorie descritte. Tuttavia simili comportamenti privati che discriminano i clienti sulla base della nazionalit(cid:224) rientrano nelle competenze delle giurisdizioni nazionali. Le vittime potrebbero impugnare tali maneggi sia introducendo un ricorso in sede penale (costituendosi parte civile presso la procura di Bruxelles) sia intentando un(cid:146)azione civile a riparazione del danno morale. (2000/C 374 E/206) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0870/00 di Alejandro Agag Longo (PPE-DE) alla Commissione (22 marzo 2000) Oggetto: Programma di stabilit(cid:224) austriaco Il 1o marzo Ł scaduto il termine per la presentazione dei programmi di stabilit(cid:224) degli Stati membri. A quella data il governo austriaco non aveva ancora presentato il proprio. La Commissione sa a cosa si debba questo ritardo e quando il governo austriaco presenter(cid:224) il suo programma? Risposta data dal sig. Solbes Mira a nome della Commissione (18 aprile 2000) Il nuovo governo federale della Repubblica d(cid:146)Austria ha prestato giuramento il 4 febbraio 2000. Sia il bilancio per il 2000 che il programma di stabilit(cid:224) sono considerati questioni prioritarie. Il 21 marzo 2000, il Ministro delle finanze ha presentato il progetto di bilancio al Parlamento austriaco. Lo stesso Ministro, subito dopo aver assunto il suo incarico, ha informato per iscritto la Commissione che il governo federale proceder(cid:224) all(cid:146)aggiornamento del programma di stabilit(cid:224), gi(cid:224) discusso dai Laender e dai comuni, entro la fine del marzo 2000, dopo la presentazione del bilancio


title: PERGUNTA ESCRITA E-0862/00 apresentada por Marielle De Sarnez (PPE-DE) à Comissão. Posição da Comissão sobre a introdução de publicidade nos estabelecimentos de ensino público.

eurovoc_concepts:
EU competence
European social policy
advertising
educational institution

text: C 72 E/8 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 6. 3. 2001 Presentemente, a Comissªo nªo dispıe de dados que permitam quantificar a incidŒncia da sua 4. proposta em rela(cid:231)ªo aos pa(cid:237)ses candidatos (cid:224) adesªo. (1) JO C 89 E de 28. 3. 2000. (2001/C 72 E/008) PERGUNTA ESCRITA E-0860/00 apresentada por Rosa MiguØlez Ramos (PSE) e Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) Comissªo Objecto: Acordo de pesca com o MØxico (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Ap(cid:243)s a recente assinatura do Tratado de Livre ComØrcio entre a UE e o MØxico, as autoridades mexicanas manifestaram o seu regozijo pelos resultados obtidos, entre outros, no capitulo das pescas. Recentemente um membro do Governo mexicano vangloriava-se de que contrariamente (cid:224) Europa o MØxico tinha bancos de pesca muito importantes e um escasso consumo de peixe. Como no Tratado o MØxico nªo tinha assumido a obriga(cid:231)ªo de conceder licen(cid:231)as (cid:224) parte europeia, seria previs(cid:237)vel, segundo as mesmas fontes, um forte incremento das exporta(cid:231)ıes de peixe para a Europa. Quais sªo as previsıes em matØria de pesca do Tratado de Livre ComØrcio com MØxico? EstÆ prevista a inclusªo de licen(cid:231)as de pesca em Æguas mexicanas para embarca(cid:231)ıes europeias? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (5 de Maio de 2000) A decisªo adoptada em 23 de Mar(cid:231)o de 2000 pelo Conselho Conjunto da Comunidade e do MØxico, que entrarÆ em vigor em 1 de Julho de 2000, prevŒ nomeadamente a cria(cid:231)ªo de uma zona de comØrcio livre entre a Comunidade e do MØxico. Neste quadro, a maior parte das trocas comerciais de produtos da pesca (cid:129) que representam 74 milhıes de euros e 0,3 % do comØrcio total (cid:129) serÆ liberalizada ao longo de um per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo de 10 anos, no mÆximo. O estabelecimento dessa zona de comØrcio livre com o MØxico deveria ter por consequŒncia natural um aumento do comØrcio bilateral, com benef(cid:237)cios para as duas partes. Importa, contudo, notar que foram tidas em conta as sensibilidades espec(cid:237)ficas da indœstria comunitÆria, atravØs de uma liberaliza(cid:231)ªo diferida ou parcial (contingentes) para os produtos em causa. Em contrapartida, o acordo comercial nªo inclui disposi(cid:231)ıes relativas aos recursos de pesca. O MØxico nªo Ø, por conseguinte, obrigado a oferecer licen(cid:231)as de pesca aos navios comunitÆrios. AlØm disso, o acordo nªo subordina a entrada em vigor das concessıes comerciais (cid:224) prØvia existŒncia de um acordo de pesca. Consequentemente, um eventual aumento das exporta(cid:231)ıes de peixe mexicano para a Comunidade nªo resultaria da ausŒncia de um acordo de pesca, mas mais precisamente do acordo de comØrcio livre. (2001/C 72 E/009) PERGUNTA ESCRITA E-0862/00 apresentada por Marielle De Sarnez (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Posi(cid:231)ªo da Comissªo sobre a introdu(cid:231)ªo de publicidade nos estabelecimentos de ensino pœblico Desde hÆ alguns anos que se vem assistindo (cid:224) penetra(cid:231)ªo de empresas nos estabelecimentos de ensino pœblico sob forma de publicidade, patroc(cid:237)nios, marcas ou ensino (cid:224) dist(cid:226)ncia. Esta prÆtica que visa transformar os jovens alunos em consumidores assume hoje propor(cid:231)ıes inquietantes em Fran(cid:231)a e num certo nœmero de outros pa(cid:237)ses da Uniªo Europeia e tem por efeito afectar o pr(cid:243)prio princ(cid:237)pio da igualdade reconhecido no ensino pœblico. Muito frequentemente, estas empresas privadas beneficiam efectivamente da ausŒncia dos meios proporcionados aos docentes para a realiza(cid:231)ªo do seu trabalho. 6. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 72 E/9 Uma vez que este fen(cid:243)meno tende a generalizar-se e a banalizar-se no conjunto da Uniªo, gostaria de saber, por um lado, qual Ø a posi(cid:231)ªo da Comissªo sobre esta matØria e, por outro lado, se estÆ actualmente em fase de prepara(cid:231)ªo qualquer texto legislativo destinado a limitar a introdu(cid:231)ªo do comØrcio nos estabelecimentos de ensino pœblico. Resposta dada por D. Byrne em nome da Comissªo (27 de Julho de 2000) A Comissªo estÆ consciente da import(cid:226)ncia da questªo suscitada pelo Sr. Deputado, bem como dos aspectos positivos e negativos das referidas prÆticas comerciais, tal como se pode constatar pela anÆlise do estudo «O marketing na escola», financiado pela Comissªo e dispon(cid:237)vel na Internet (1) desde o final de 1998. Caso o recurso (cid:224)s citadas prÆticas tenha como consequŒncia a difusªo de publicidade enganosa ou de mensagens publicitÆrias ocultas, aplicam-se as disposi(cid:231)ıes da Directiva 84/450/CEE do Conselho, de 10 de Setembro de 1984 relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e adminis- trativas dos Estados-membros em matØria de publicidade enganosa (2). Todavia a Comissªo, em aplica(cid:231)ªo dos princ(cid:237)pios da subsidiariedade e da proporcionalidade, nªo considera que a adop(cid:231)ªo de disposi(cid:231)ıes legislativas mais precisas a n(cid:237)vel comunitÆrio constitua a melhor iniciativa para encontrar a solu(cid:231)ªo para este problema. Neste contexto, a Comissªo entrou jÆ em contacto com as partes envolvidas, incluindo as organiza(cid:231)ıes de consumidores, a fim de as encorajar a encetar um diÆlogo com vista a negociar a adop(cid:231)ªo de disposi(cid:231)ıes nªo obrigat(cid:243)rias em matØria de prÆticas comerciais destinadas (cid:224)s crian(cid:231)as e aos jovens. (1) http://europa. eu. int/comm/dg24/library/surveys/sur03_en. html. (2) JO L 250 de 19. 9. 1984. (2001/C 72 E/010) PERGUNTA ESCRITA E-0947/00 apresentada por Rosa MiguØlez Ramos (PSE) (cid:224) Comissªo Objecto: Rendimento das mariscadoras na Galiza e protec(cid:231)ªo social (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Na Galiza, hÆ 8 500 mulheres que exercem a actividade de mariscadoras a pØ sob licen(cid:231)a emitida pela Conseller(cid:237)a de Pesca de la Xunta de Galicia. Em 1993, aprovou-se a Lei de Pesca da Galiza que estabelecia que estas mariscadoras deveriam enquadrar-se, para efeitos de seguran(cid:231)a social, no Regime Especial do Mar, como trabalhadoras aut(cid:243)nomas por conta pr(cid:243)pria. Devido ao facto de os rendimentos destas trabalhadoras serem muito baixos (em mØdia, 300 000 pesetas anuais), e por acordo tÆcito entre a administra(cid:231)ªo e este sector, nªo se efectuava, atØ agora, o pagamento correspondente da quotiza(cid:231)ªo da Seguran(cid:231)a Social, de cerca de 168 000 pesetas anuais, ou seja, 56 % dos seus rendimentos totais. Recentemente, a Xunta de Galicia come(cid:231)ou a exigir que estas trabalhadoras se inscrevessem no Regime Especial do Mar (Instituto Social da Mar(cid:237)nha), pois, caso contrÆrio, nªo serªo renovadas as suas licen(cid:231)as. Estas reclamaram a constitui(cid:231)ªo de uma mesa negociadora composta por elas e pelas administra(cid:231)ıes aut(cid:243)noma e nacional no sentido de estabelecerem f(cid:243)rmulas que permitam quotiza(cid:231)ıes em fun(cid:231)ªo dos rendimentos obtidos ou do tempo trabalhado (em mØdia 4 horas diÆrias, durante 8 ou 10 dias por mŒs, 10 meses por ano). Em que medida acha a Comissªo correcto que se exija destas trabalhadoras, como quotiza(cid:231)ªo para a seguran(cid:231)a social, 56 % dos seus rendimentos? Conhece a Comissªo algum outro caso na Uniªo Europeia em que a quotiza(cid:231)ªo para a seguran(cid:231)a social seja superior a mais de 50 % dos rendimentos de um trabalhador? Poderia a Comissªo, a inst(cid:226)ncias do Estado-membro em causa, atribuir ajudas para que estas mulheres possam continuar a trabalhar sem sofrer uma diminui(cid:231)ªo exagerada dos seus limitados rendimentos?


title: WRITTEN QUESTION E-0869/00 by Brian Simpson (PSE) to the Commission. Minimum level of training for seafarers.

eurovoc_concepts:
common transport policy
crew
vocational training

text: 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/123 (2001/C 26 E/152) WRITTEN QUESTION E-0869/00 by Brian Simpson (PSE) to the Commission (22 March 2000) Subject: Minimum level of training for seafarers Could the Commission indicate which Member States are enforcing Article 9(3) and (4) of Council Directive 98/35/EC (1) regarding the minimum level of training of seafarers? Secondly, could the Commission confirm that at a meeting set up under Article 13 of Directive 94/58/ EC (2) held on 10 November 1999 it was pointed out that in the Philippines (cid:145)there is an absence of a quality standard system(cid:146), that most of the selected institutions (cid:145)do not appear to meet international standards(cid:146) and that, in fact, only one institute out of 130 is up to standard? Can the Commission indicate what it intends to do about this disgraceful state of affairs? (1) OJ L 172, 17. 6. 1998, p. 1. (2) OJ L 110, 28. 4. 1999, p. 35. Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (2 May 2000) The Commission is currently examining the national implementation measures notified by most Member States in order to assess conformity with the provisions of Council Directive 98/35/EC of 25 May 1998 on minimum level of training of seafarers (1). During the 2nd meeting of the committee set up under Article 13 of Council Directive 94/58/EC of 22 November 1994 (2) in November 1999, the Commission presented briefly the major findings of a study made by the World Maritime University (WMU) in Sweden in July 1998, aimed at assessing the extent to which the maritime education and training (MET) systems in the major labour-supplying Asian countries (China, Indian, Indonesia and Philippines) comply with the requirements of the International Convention on Standards of Training, Certification and Watchkeeping (STCW) for Seafarers, 1978, as amended in 1995. As regards the Philippines, the study examined six MET institutions indicated by the national authorities as most complying with international standards. According to the results of the study, maritime education and training in the Philippines is mostly a private sector activity as very few MET institutions are owned by the government. The major problems highlighted in the study are related to the lack of qualified teaching staff, the inadequate training equipment, as well as the absence of a quality standards system. Most of the establishments analysed in the study do not meet international standards while very few institutions out of over a hundred involved in training in the whole country comply with the international requirements. Nevertheless, the Philippines authorities have confirmed to the Commission that the government had taken measures to redress the situation and that substantial improvements have been realised since the WMU survey. In compliance with the provisions of Directive 98/35/EC, the Commission is assisting Member States in the evaluation of third countries(cid:146) certificates by identifying MET institutes satisfying the STCW standards and requirements. In this context, the Commission has launched another study in order to analyse the MET systems of Russia, Poland, Ukraine, Croatia and the Baltic countries. Moreover, as agreed in the last committee meeting, the Commission will establish an ad hoc group of national experts and Commission C 26 E/124 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 representatives to evaluate the maritime training and certification systems of the main maritime labour supplying third countries, by carrying out on the spot visits. The Philippines is one of the priority countries to be considered by the group. (1) OJ L 172, 17. 6. 1998 amending Council Directive 94/58/EC. (2) OJ L 319, 12. 12. 1994. (2001/C 26 E/153) WRITTEN QUESTION E-0873/00 by Alejandro Agag Longo (PPE-DE) to the Commission (22 March 2000) Subject: VAT Since 31 December 1992 we have had a (cid:145)temporary(cid:146) system of indirect taxation in the EU. The European Parliament has repeatedly pointed to the need for the introduction of a definitive system based on the principle of taxation in the country of origin. To date there have been only slight changes in the temporary VAT system. The smooth operation of the single market would require a definitive system which does not further distort the free play of the market and hence the best possible allocation of resources. However, the Commission(cid:146)s work programme for 2000 does not seem to envisage any measures to this end. Does the Commission still want to introduce a definitive and efficient VAT system? What are the reasons for its apparent immobility? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (28 April 2000) The Commission shares the Honourable Member(cid:146)s view that only the introduction of a definitive system of VAT, based on the principle of taxation in the Member State of origin, will ensure smooth operation of the single market by enabling transactions in the Community to be treated in the same way as domestic transactions in a Member State. Such a definitive, origin-based system is administratively simple enough to satisfy traders and tax administrations while being effective in combating fraud and tax evasion. When the temporary system was adopted, the Council gave a legal and political undertaking to move towards introducing the definitive system within five years. In 1996, to overcome reservations expressed by the Member States, the Commission presented a communication in which it proposed a gradual, stage by stage movement to the definitive system (1). Since then, Commission with regard to VAT have largely failed. it must be said, no notable progress has been made, and the proposals presented by the On 29 March 2000 the Commission, acknowledging this situation, adopted the principle of a new strategy which is intended to give priority to improving the existing system, without in any way abandoning the longer term objective of a definitive origin-based system (2). In the short term, we will have to relaunch discussions on proposals before the Council aimed at simplifying the existing rules and applying them more uniformly, adapting Community legislation to the demands of the new economy, for example electronic commerce and postal services, and reactivating and reinforcing administrative cooperation in this field. If we achieve these objectives we will create the conditions in the longer term for the move to a definitive VAT system, which continues to be our goal. (1) COM(96) 328 final. (2) SEC(2000) 528


title: WRITTEN QUESTION E-0896/00 by Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) to the Commission. Contamination caused by a concrete factory in the municipality of O Corgo (Lugo, Galicia).

eurovoc_concepts:
Galicia
Spain
Structural Funds
bathing water
concrete
infringement of EU law
pollution of waterways

text: 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/37 (2001/C 53 E/040) WRITTEN QUESTION E-0878/00 by Ole Krarup (EDD) to the Commission (22 March 2000) Subject: EU defence aspirations At the Helsinki EU Summit in December it was decided to equip the Union for civilian and military crisis management by measures including the establishment of a 50 000-60 000-strong rapid reaction force. The Portuguese Presidency has said in this context that building up the EU(cid:146)s future capabilities will affect both our defence budgets and our public opinion (Presidency invitation to the governments of the Member States for the discussion of the Union(cid:146)s defence policy aspirations, 28 February 2000). What increases in the Member States(cid:146) defence budgets is the build-up of EU military capabilities expected to entail? Please show the overall percentage increase and a breakdown with the extra spending for each Member State. Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (3 May 2000) The military headline goal announced at the Helsinki European Council will certainly require a concerted effort on the part of the Member States. It should be noted, though, that military expenditure is the sole responsibility of Member States themselves. Questions concerning national defence budgets should there- fore rightfully be addressed to the Member States. For its part, and within its specific areas of competence, the Commission will contribute fully to the achievement of the objectives of ESDP, including the realisation of the headline goals. This is right and proper, since there is clearly an umbilical link between the military and non-military dimensions of conflict prevention, conflict resolution and crisis management. The Commission has considerable experience and extensive responsiblities in the non-military field. (2001/C 53 E/041) WRITTEN QUESTION E-0896/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (22 March 2000) Subject: Contamination caused by a concrete factory in the municipality of O Corgo (Lugo, Galicia) A concrete factory is currently being constructed in O Corgo (Lugo, Galicia) without a building and operating permit having been granted. This factory discharges 7 500 litres of contaminated water a day into the Chamoso and Da Lama rivers, on whose banks the authorities are building a beach. Given that the river beach project is being implemented with the support of Community funds (Proder programme: Programme for rural development and diversification of rural areas, partially financed by EAGGF Guarantee Section funds and the ERDF for the period 1996-1999, this particular project being supervised by the Proder Minho of the Lugo local government), does the Commission not consider that the EU must intervene to ensure that environmental protection standards are respected? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (24 May 2000) Projects part-financed from Community funds must satisfy the rules on environmental protection and improvement in force, notably those of Regulation (EC) No 1260/1999 laying down general provisions on C 53 E/38 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 the Structural Funds (1). The Commission will notify the Spanish authorities of the situation reported by the Honourable Member. Council Directive 76/464/EEC of 4 May 1976 on pollution caused by certain dangerous substances discharged into the aquatic environment of the Community (2) requires the elimina- tion of 17 substances (List I) and the reduction of a large number of other substances and groups of substances (List II). Additional information is needed to decide whether the Directive is breached in this particular case. Community legislation on bathing water quality on beaches (inland waters or coastal waters) (Council Directive 76/160/EEC of 8 December 1975 on the quality of bathing water (3)) sets quality objectives for bathing waters, obliges Member States to achieve them, regularly monitor the quality of all bathing areas and report their findings annually to the Commission, and calls on the Commission to publish these (last report May 1999, next report May 2000). The report is also made available on the Internet. For the Lugo area on the River Miæo in Galicia there are at present five places identified as bathing areas and regularly monitored. The latest report published in 1999 shows for all five a water quality complying with the Directive. An industrial activity does not exempt a Member State from taking all measures to comply with the quality requirements. The bathing water Directive provides two options: either the water quality is maintained under the new conditions or the beach is closed, i. e. bathing is banned. (1) OJ L 161, 26. 6. 1999. (2) OJ L 129, 18. 5. 1976. (3) OJ L 31, 5. 2. 1976. (2001/C 53 E/042) WRITTEN QUESTION E-0911/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission (25 March 2000) Subject: Infringement of the directives on natural habitats and wild fauna and flora in connection with the extension of the Gersheim-Rubenheim golf course 1. Is the Commission aware that the planned extension of the golf course at Gersheim-Rubenheim would have a massive impact on an area which may come under the directive on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora, and represents a serious threat to a habitat to be conserved as a matter of priority, in which, inter alia, the butterfly species Eurodryas aurinia and Maculinea arion are to be found? 2. Does the Commission take the view that a serious assessment of compatibility with the objectives under the directive on natural habitats and wild fauna and flora can only be made where a complete growing season has been studied? Does the Commission agree that the Gersheim municipal council cannot be allowed to irresponsibly 3. disregard EU law? Does the Commission agree that, in the face of such a flagrant breach of EU law, infringement 4. proceedings should be considered? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (18 May 2000) The Commission has recently been informed about a golf course project in Gersheim/Rubenheim, the enlargement of which might harm a potential site of Community importance, a site which should be proposed under Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (1) (Habitats Directive)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0875/00 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle. Irakille asetettu vientikielto ja öljynhinta.

eurovoc_concepts:
Iraq
OPEC
common foreign and security policy
international human rights law
international sanctions
petroleum
price increase

text: 20. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 89 E/3 Komission elintarvike- ja el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)toimisto (FVO) on tehnyt viimeisten viiden vuoden aikana viisi el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)tarkastusta Italian rajatarkastusasemalle Goriziaan valvoakseen direktiivin 91/628/ETY asian- mukaista t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. K(cid:228)yntien tulosten perusteella komissio on puuttunut Italian viranomaisten toimintaan monessa yhteydess(cid:228) puutteellisen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon osalta saatettaessa neuvoston direktiivin 91/628/ETY vaatimuksia osaksi Italian lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja vaatimalla erityisesti el(cid:228)imille kunnollista lepotau- koa rajatarkastusasemilla. FVO:n kertomuksissa on suositeltu yli mainitun ajan matkustaneille el(cid:228)imille 24 tunnin lepoa niiden ylitt(cid:228)ess(cid:228) rajan. Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitseman Italian viranomaisten esitt(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon osalta komissio toivoo, ett(cid:228) se parantaa pitki(cid:228) matkoja kuljetettujen el(cid:228)inten suojeluun liittyv(cid:228)(cid:228) toimintaa. Komissio valvoo jatkossakin Italian viranomaisten toteuttamaa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n asianmukaista t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa t(cid:228)ll(cid:228) alalla Gorizian rajatarkastusasemalla. (1) EYVL L 148, 30. 6. 1995. (2) EYVL L 174, 2. 7. 1997. (2001/C 89 E/003) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0875/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Irakille asetettu vientikielto ja (cid:246)ljynhinta Jalostettujen (cid:246)ljytuotteiden hinta on viimeisten 12 kuukauden aikana noussut voimakkaasti (21,1 prosenttia Italiassa), ja viime p(cid:228)ivin(cid:228) raaka(cid:246)ljyn hinta nousi New Yorkin p(cid:246)rssiss(cid:228) yli 32 dollariin barrelilta. T(cid:228)m(cid:228) polttoaineiden ja niiden johdannaisten huolestuttava hinnannousu johtuu yksinomaan siit(cid:228), ett(cid:228) Opec- maista markkinoille tulevan (cid:246)ljyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) on supistettu. Samanaikaisesti Irak k(cid:228)rsii huomattavasti vientikiellosta, joka koskettaa voimakkaimmin kaikkien heikoim- pia v(cid:228)est(cid:246)nosia (Maailman terveysj(cid:228)rjest(cid:246) ilmoitti jo vuonna 1996, ett(cid:228) pakotteet olivat aiheuttaneet suoraan yli miljoonan ihmisen kuoleman, joista puolet oli lapsia). Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) vientikielto, jolla rangaistaan ainoastaan v(cid:228)est(cid:246)n heikoimpia osia, on hy(cid:246)kk(cid:228)ys kaikkein perustavanlaatuisimpia ihmisoikeuksia vastaan? Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) sen olisi puututtava asiaan, jotta Yhdistyneet Kansakunnat harkitsisi kiireellisesti uudelleen Irakin vientikiellon tarpeellisuutta? Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) Irakin paluu raaka(cid:246)ljymarkkinoille saattaisi pehment(cid:228)(cid:228) Opecin tiukkaa kantaa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2000) Yhteis(cid:246) on vuosien 1991(cid:129)1999 aikana toimittanut Irakille 250 miljoonan euron arvosta humanitaarista apua lievent(cid:228)(cid:228)kseen Irakille 1990 asetettujen pakotteiden vaikutuksia tavallisten Irakin kansalaisten el(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n. Yhteis(cid:246) ei ole kuitenkaan ollut ainoa huomattava avuntoimittaja vaan my(cid:246)s useat j(cid:228)senvaltiot ovat my(cid:246)nt(cid:228)neet suuria avustuksia kahdenv(cid:228)lisesti. Vuonna 1997 k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notetun (cid:246)ljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevan j(cid:228)rjestelyn oletettiin riitt(cid:228)v(cid:228)n J(cid:228)rjestelyn t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n humanitaarisen avun tarpeet niin, ettei ulkopuoliseen apuun tarvitse turvautua. toteuttaminen on kuitenkin ollut hidasta p(cid:228)(cid:228)asiassa Irakin viranomaisten yhteisty(cid:246)haluttomuuden vuoksi. J(cid:228)rjestelyst(cid:228) huolimatta maan perusrakenteet ovat heikentyneet ja t(cid:228)m(cid:228)n my(cid:246)t(cid:228) taloudellinen ja humani- taarinen tilanne on huonontunut, mist(cid:228) k(cid:228)rsiv(cid:228)t varsinkin kaikista huono-osaisimmat v(cid:228)est(cid:246)nosat. T(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) vain noin nelj(cid:228)sosa j(cid:228)rjestelyn varoista on todella jaettu humanitaarista apua tarvitseville lopullisille tuensaajille. C 89 E/4 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 3. 2001 Avunantajilta tai (cid:246)ljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevasta j(cid:228)rjestelyst(cid:228) saatu humanitaarinen apu voi kuitenkin parhaimmillaankin tasoittaa vain v(cid:228)liaikaisesti joitakin Irakin talouden romahduksen, mukaan luettuna elintarviketuotanto ja -jakelu, pahimpia seurauksia. Talouden elpyminen ja pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin j(cid:228)lleenrakennus voivat tapahtua vasta kun saarto on lopetettu. Saarron lopettamisen edellytyksen(cid:228) on kuitenkin Irakin viranomaisten ja YK:n v(cid:228)linen t(cid:228)ydellinen ja rakentava yhteisty(cid:246). YK:n turvallisuusneuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmalla N:o 1284 YK:n j(cid:228)senvaltiot ovat ehdottaneet pakotteiden poistamista sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) valvonta- ja tarkkailuj(cid:228)rjestelm(cid:228) otetaan uudelleen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Valitetta- vasti torjunutkaan. Komissio tukee kaikin mahdollisin keinoin ponnistuksia, joiden avulla Irakin hallitus saataisiin aloittamaan vuoropuhelu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ja pakotteiden poistamisesta. Irak ei ole toistaiseksi hyv(cid:228)ksynyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmaa, vaikkei se ole sit(cid:228) virallisesti Viime vuoden korkeat (cid:246)ljyn hinnat ovat lis(cid:228)nneet (cid:246)ljyn vaihtamista elintarvikkeisiin koskevasta j(cid:228)rjestelyst(cid:228) saatavia tuloja sill(cid:228) seurauksella, ett(cid:228) Irakin (cid:246)ljyst(cid:228) saamat tulot saattavat ylitt(cid:228)(cid:228) YK:n j(cid:228)rjestelylle asettaman enimm(cid:228)israjan. Jos pakotteet ja sen seurauksena enimm(cid:228)israja poistetaan, Irakin (cid:246)ljyntuotannon tason m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) sen (cid:246)ljyntuotannon perusrakenteen suorituskyky. Perusrakenteet ovat heikossa kunnossa, koska yll(cid:228)pitoa on laiminly(cid:246)ty usean vuoden ajan. Kunnostusty(cid:246)t kest(cid:228)v(cid:228)t vuosia ja rajoittavat merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tuotannonkasvua lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). (2001/C 89 E/004) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0920/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: Verotusta k(cid:228)sittelev(cid:228)t ryhm(cid:228)t Voiko komissio antaa yksityiskohtaiset tiedot kaikista nykyisist(cid:228) virallisista ja ep(cid:228)virallisista ryhmist(cid:228) sek(cid:228) komiteoista, jotka k(cid:228)sittelev(cid:228)t verotusta ja veropolitiikkaa EU:ssa? Voiko komissio lis(cid:228)ksi kertoa a) b) c) d) n(cid:228)iden ryhmien toimivallan, kokoonpanon, ensimm(cid:228)isten ja tulevien kokousten ajankohdat? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2000) T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) seuraavat komiteat ja ty(cid:246)ryhm(cid:228)t ty(cid:246)skentelev(cid:228)t komission valvonnassa verotuksen alalla: (cid:129) Arvonlis(cid:228)verokomitea koostuu arvonlis(cid:228)verohallintojen edustajista, ja sen puheenjohtajana on komis- sion virkamies. Arvonlis(cid:228)verokomitea on foorumi arvonlis(cid:228)veroa koskeville keskusteluille. Se antaa neuvoa-antavan lausuntonsa kaikista kuudennen arvonlis(cid:228)verodirektiivin soveltamiseen liittyvist(cid:228) kysy- myksist(cid:228). Arvonlis(cid:228)verokomitea perustettiin kuudennen arvonlis(cid:228)verodirektiivin 77/388/ETY (1) 29 artiklan perusteella. Komitean seuraava kokous pidet(cid:228)(cid:228)n 27. kes(cid:228)kuuta 2000. (cid:129) Valmisteverokomitea koostuu j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lillisen verotuksen hallinnon edustajista, ja sen puheen- johtajana on komission virkamies. Sen teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on avustaa komissiota toimissa, jotka liittyv(cid:228)t 25. helmikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/12/ETY (2) valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisest(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) sek(cid:228) n(cid:228)iden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta tiettyjen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamiseksi toteutettaviin toimiin (s(cid:228)(cid:228)ntelykomiteamenettelyn alaiset toimet). Valmisteverokomitea on foorumi, jossa j(cid:228)senvaltiot voivat keskustella yhteis(cid:246)n valmisteveros(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamiseen ja tulkintaan liittyvist(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohdista. Komitea kokoontuu kolme tai nelj(cid:228) kertaa vuodessa. Sen ensimm(cid:228)inen kokous oli 7. ja 7. hein(cid:228)kuuta 2000. ja 8. toukokuuta 1992 ja seuraava kokous on 6


title: PERGUNTA ESCRITA E-0882/00 apresentada por Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) à Comissão. Inquérito sobre acções fraudulentas no Gabinete de Estocolmo.

text: C 46 E/70 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/073) PERGUNTA ESCRITA E-0882/00 apresentada por Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: InquØrito sobre ac(cid:231)ıes fraudulentas no Gabinete de Estocolmo Pode a Comissªo indicar em que ponto se encontra o inquØrito sobre as alegadas ac(cid:231)ıes fraudulentas ocorridas no Gabinete de Informa(cid:231)ªo do Parlamento Europeu em Estocolmo? Qual o estado de avan(cid:231)o do inquØrito? SerÆ esta questªo ou o material probat(cid:243)rio a ela respeitante entregue (cid:224) pol(cid:237)cia ou ao MinistØrio Pœblico da SuØcia para ulterior procedimento penal no (cid:226)mbito do sistema judicial deste pa(cid:237)s? Resposta dada por Michaele Schreyer em nome da Comissªo (16 de Maio de 2000) Remete-se a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para a resposta da Comissªo (cid:224) pergunta oral H-712/99 do Sr. Schori colocada durante o per(cid:237)odo de perguntas da sessªo de Dezembro de 1999 (1) do Parlamento Europeu. No que respeita (cid:224) Representa(cid:231)ªo da Comissªo na SuØcia (Estocolmo), a Comissªo nªo dispıe, atØ (cid:224) data, de um relat(cid:243)rio elaborado em conformidade com o disposto no no 1 do artigo 9o do Regulamento (CE) no 1073/1999 do Parlamento e do Conselho, de 25 de Maio de 1999, relativo aos inquØritos efectuados pela Organiza(cid:231)ªo Europeia de Luta Antifraude (OLAF) (2), para dar seguimento ao assunto nos termos do no 4 do artigo 9o do referido Regulamento. (1) Debates do Parlamento Europeu (Dezembro de 1999). (2) JO L 136 de 31. 5. 1999. (2001/C 46 E/074) PERGUNTA ESCRITA E-0887/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Avalia(cid:231)ªo da crise de dioxinas na BØlgica A crise de dioxinas na BØlgica demonstrou novamente a vulnerabilidade da cadeia alimentar e do seu controlo. Uma avalia(cid:231)ªo como a que foi feita pela chamada comissªo «dioxinas» da C(cid:226)mara dos Representantes pode contribuir para eliminar as dificuldades. Tanto a Uniªo Europeia como os 15 Esta- dos-membros tŒm um papel importante a desempenhar a este respeito. O documento final, de 14 pÆginas, aprovado pela comissªo «dioxinas» inclui algumas referŒncias (cid:224) interven(cid:231)ªo da Uniªo aquando da crise de dioxinas na Federa(cid:231)ªo Belga, afirmando o seguinte: Em matØria da composi(cid:231)ªo de forragens e subst(cid:226)ncias contaminantes, a UE nªo oferece nenhum quadro normativo suficientemente eficaz. A regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) notifica(cid:231)ªo das autoridades da UE nªo Ø suficiente. A UE agravou ainda mais a evolu(cid:231)ªo ca(cid:243)tica da crise. A Comissªo reconhece que em matØria da composi(cid:231)ªo de forragens e subst(cid:226)ncias contaminantes, a UE nªo oferece nenhum quadro normativo suficientemente eficaz, como se afirma no documento da comissªo «dioxinas»? a) b) Em caso negativo, que argumentos apresenta o Conselho para justificar a eficÆcia do quadro normativo da composi(cid:231)ªo de forragens e subst(cid:226)ncias contaminantes, em oposi(cid:231)ªo (cid:224)s constata(cid:231)ıes da comissªo «dioxinas»? Em caso afirmativo, estÆ a Comissªo disposta a proceder (cid:224)s altera(cid:231)ıes necessÆrias ao quadro normativo relativo (cid:224) composi(cid:231)ªo de forragens e subst(cid:226)ncias contaminantes, com vista a conseguir uma maior eficÆcia?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0953/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Tonnikalafileen saatavuus Euroopan tonnikalasäilyketeollisuudessa.

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fish product
tariff quota

text: C 26 E/134 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/166) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0953/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle Aihe: Tonnikalafileen saatavuus Euroopan tonnikalas(cid:228)ilyketeollisuudessa (22. maaliskuuta 2000) Kalastusasioista vastaavan neuvoston 30. maaliskuuta 1999 pidetyss(cid:228) kokouksessa komissio lupautui laatimaan tutkimuksen tonnikalafileen hankintataseesta yhteis(cid:246)n markkinoilla. Kyseinen tutkimus julkaistiin t(cid:228)m(cid:228)n vuoden alussa nimell(cid:228) (cid:148)Tutkimus tonnikalafileen tarjonnasta ja kysynn(cid:228)st(cid:228) (cid:129) Arvio tonnikalan tarjonnasta yhteis(cid:246)n markkinoilla lyhyell(cid:228) ja keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228)(cid:148). Sen johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) todetaan, ett(cid:228) Italian teollisuudessa meneill(cid:228)(cid:228)n olevien rakenteellisten uudelleenj(cid:228)rjestelyjen helpottamiseksi voitaisiin avata 1000(cid:129)2000 tonnin kiinti(cid:246) kolmansista maista per(cid:228)isin olevaa tuontia varten muita Euroopan unionin valtioita vahingoittamatta. Kuinka on mahdollista, ett(cid:228) komissio on ehdottanut 21. helmikuuta 2000 tullikiinti(cid:246)n avaamista t(cid:228)n(cid:228) vuonna 4000 tonnikalafiletonnille 6 %:n tullimaksulla, jos t(cid:228)m(cid:228) on omiaan vahingoittamaan suurinta osaa Euroopan unionin tonnikalas(cid:228)ilyketeollisuudesta, kuten edell(cid:228) mainitussa tutkimuksessa on todettu? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 2000) Parlamentin j(cid:228)sen mainitsee tutkimuksen, jonka komissio teetti tonnikalafileen hankintataseesta yhteis(cid:246)n markkinoilla. Kuten komissio toteaa vastauksissaan parlamentin j(cid:228)senen kirjallisiin kysymyksiin E-0756/00(cid:129)E-0761/ 00 (1), sen mielest(cid:228) tutkimus osoittaa, ett(cid:228) tuotteen vaje on pieni ja kausiluonteinen. Komission ehdotuksessa vuodeksi 2000 m(cid:228)(cid:228)riteltiin tutkimuksessa suositeltua suurempi kiinti(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), mutta siin(cid:228) ehdotettiin my(cid:246)s 6 prosentin tullia, kun taas tutkimuksessa suositeltiin tullitonta tuontia. Lis(cid:228)ksi komission ehdotuksessa vuodeksi 2000 esitetty kiinti(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja tulli ovat neuvoston ja komission 17. joulukuuta 1999 tekem(cid:228)n poliittisen sopimuksen linjausten mukaisia. Neuvosto vahvisti t(cid:228)m(cid:228)n n(cid:228)kemyksen ja hyv(cid:228)ksyi yksimielisesti komission ehdotuksen vuodeksi 2000. (1) Katso sivu 104. (2001/C 26 E/167) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0959/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle Aihe: Hotellilaskun yhteydess(cid:228) maksettava kunnallisvero (29. maaliskuuta 2000) K(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) peri(cid:228) kunnan yleishy(cid:246)dyllisten palvelujen, joiden yll(cid:228)pidosta kaikki kunnan asukkaat maksavat, k(cid:228)yt(cid:246)n nojalla maksuja hotellilaskun yhteydess(cid:228) on yleistym(cid:228)ss(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi kunnassa vierailevien on maksettava hotellilaskun yhteydess(cid:228) vero, jolla hotellissa y(cid:246)pyv(cid:228) vierailija maksaa oleskelunsa aikana k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ns(cid:228) palvelut kunnassa, joka on asettanut t(cid:228)m(cid:228)n veroperus- teen. Jos t(cid:228)m(cid:228) verok(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) yleistyy kaikkialla unionin kunnissa, on sill(cid:228) huomattava merkitys. Voisiko komissio kertoa mielipiteens(cid:228) asiasta? Onko se yht(cid:228) mielt(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n maksun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notosta ja uskooko se, ett(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) matkailuverosta voisi tulla arvonlis(cid:228)veron kautta ep(cid:228)suora tulol(cid:228)hde?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0889/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Belgian dioksiinikriisin arviointi.

eurovoc_concepts:
Belgium
European social policy
animal feedingstuffs
food safety
toxic substance

text: 13. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 46 E/71 David Byrnen komission puolesta antama vastaus (23. toukokuuta 2000) T(cid:228)m(cid:228)nhetkinen rehuja koskeva yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)ntelykehys sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) yleisesti ottaen riitt(cid:228)v(cid:228)sti vaatimuksia rehuaineiden turvallisuuden takaamiseksi. Komissio haluaa kertoa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) tiukkoja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) on annettu rehuaineiden ja rehujen pit(cid:228)misest(cid:228) kaupan, pakkausmerkinn(cid:246)ist(cid:228), haitallisista aineista ja tuotteista el(cid:228)inten ruokinnassa, rehuntuottajia koskevista edellytyksist(cid:228) sek(cid:228) tarkastuksista, joita on toteutettava rehujen turvallisuuden varmistamiseksi. On ilman muuta selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) vaatimukset on pantava asianmukaisesti t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, jotta ne olisivat ja ett(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) (cid:129) ellei sit(cid:228) ole pantu kunnolla t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n (cid:129) ei koskaan est(cid:228) kaikkia tehokkaita, tapauksia tai vilpillisi(cid:228) toimia, jotka vaikuttavat rehu- ja ravintoketjun turvallisuuteen. Sis(cid:228)isen valvonnan (hyv(cid:228)t tuotantotavat, omavalvonta, varasuunnitelmat) ja j(cid:228)ljitysmekanismien puute antavat saastumiselle mahdollisuuden kehitty(cid:228) ja levit(cid:228) koko ravintoketjuun. Siksi tarvitaan asianmukaisia vaatimuksia ja tarkastuksia, joilla voidaan havaita ongelmat ajoissa ja vastata niihin nopeasti. On ilmennyt, ett(cid:228) rehuja valmistavaa ja toimittavaa teollisuutta olisi s(cid:228)(cid:228)nnelt(cid:228)v(cid:228) ja valvottava tiukemmin. Siihen olisi sis(cid:228)llytt(cid:228)v(cid:228) my(cid:246)s virallisen hyv(cid:228)ksynn(cid:228)n vaatiminen kaikilta rehutuotantolaitoksilta. Lis(cid:228)ksi olisi vahvistettava virallisia tarkastuksia kansallisella ja yhteis(cid:246)n tasolla koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), el(cid:228)inten ruokinnassa k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) rehu- aineita koskevia vaatimuksia sek(cid:228) haitallisia aineita koskevia rajoja ja tarkastuksia. Mahdollisuuksia parantaa nykyist(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)llist(cid:228) kehyst(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisemmin elintarvik- keiden turvallisuutta koskevaan valkoiseen kirjaan (1) liittyvien jatkotoimien yhteydess(cid:228). (1) KOM(1999) 719 lopullinen. (2001/C 46 E/075) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0889/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Belgian dioksiinikriisin arviointi Belgian dioksiinikriisi on taas osoittanut ravintoketjun herkkyyden ja valvonnan vaikeuden. Arviointi, jollaisen esimerkiksi edustajainhuoneen nk. dioksiinivaliokunta on laatinut, voi helpottaa ongelmien ratkaisua. Sek(cid:228) Euroopan unionilla ett(cid:228) sen 15:ll(cid:228) j(cid:228)senvaltiolla on t(cid:228)ss(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228) rooli. Yhdeks(cid:228)nsivuisen puutteita k(cid:228)sittelev(cid:228)n osan silm(cid:228)(cid:228)npist(cid:228)vimm(cid:228)n virkkeen mukaan j(cid:228)rjestelm(cid:228), edellytt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltioita tekem(cid:228)(cid:228)n EU:lle ilmoituksen saastuttavista aineista, ei ole yksiselitteinen. joka Katsooko komissio, kuten dioksiinivaliokuntakin, ett(cid:228) EU:n viranomaisille teht(cid:228)vi(cid:228) ilmoituksia koskeva lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ei ole riitt(cid:228)v(cid:228)? a) b) Jos komissio ei ole t(cid:228)t(cid:228) mielt(cid:228), miten se perustelee ilmoitusvelvollisuutta koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kattavuuden, jonka dioksiinivaliokunta on kiist(cid:228)nyt? Jos komissio on t(cid:228)t(cid:228) mielt(cid:228), onko se valmis tekem(cid:228)(cid:228)n muutoksia ilmoitusvelvollisuutta koskevaan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, tavoitteenaan tehokkaampi kriisinehk(cid:228)isy ja/tai -hallinta? C 46 E/72 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 2. 2001 David Byrnen komission puolesta antama vastaus (4. toukokuuta 2000) Rehujen virallisen valvonnan j(cid:228)rjest(cid:228)mist(cid:228) koskevista periaatteista 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1995 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 95/53/EY (1) on annettu oikeudellinen perusta, joka koskee el(cid:228)inten ravitsemukseen liittyvien rikkomusten v(cid:228)lit(cid:246)nt(cid:228) ilmoittamista komissiolle joko silloin, kun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nvastaisuuksia on havaittu tuonnin yhteydess(cid:228) tapahtuvissa tarkastuksissa ja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nvastaisuudet johtavat l(cid:228)hetyksen hylk(cid:228)(cid:228)- miseen tai silloin, kun menettely j(cid:228)senvaltioiden keskeisten ongelmien ratkaisemiseksi ei riit(cid:228) ratkaisemaan ongelmaa ja jatkuvia rikkomuksia havaitaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)paikalla teht(cid:228)viss(cid:228) tarkastuksissa. Pakollisesta ilmoittamisesta komissiolle rehutartuntojen yhteydess(cid:228) on s(cid:228)(cid:228)detty my(cid:246)s haitallisista aineista ja tuotteista el(cid:228)inten ruokinnassa 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 1999/29/ EY (2). Ilmoitusvelvoitetta sovelletaan kuitenkin ainoastaan tilanteisiin, jotka koskevat useampaa kuin yht(cid:228) j(cid:228)senvaltiota. Lis(cid:228)ksi el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin- ja kotiel(cid:228)injalostustarkastuksista yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isess(cid:228) tiettyjen el(cid:228)vien el(cid:228)inten ja tuotteiden kaupassa sis(cid:228)markkinoiden toteutumista varten 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1990 annetussa neuvos- ton direktiiviss(cid:228) 90/425/ETY (3) j(cid:228)senvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan viipym(cid:228)tt(cid:228) muille j(cid:228)senvaltioille ja komissiolle kaikista taudeista ja muista seikoista, jotka saattavat aiheuttaa vakaavaa haittaa alueensa el(cid:228)inten tai ihmisten terveydelle. Voimassaolevassa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) on esitetty selke(cid:228)sti, vaikkakin rajoitetusti olosuhteet, asiasta ilmoitetaan. joissa Komissio antoi 21. maaliskuuta 2000 neuvoston direktiivin 95/53/EY ja neuvoston direktiivin 1999/29/EY ja parantamiseksi, kuten muuttamista koskevan ehdotuksen (4) nykyisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten t(cid:228)ydent(cid:228)miseksi esitetty elintarvikkeiden turvallisuutta k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) valkoisessa kirjassa (5). Ehdotuksen mukaan tietoa el(cid:228)inten ruokinnassa k(cid:228)ytettyihin tuotteisiin liittyviss(cid:228) kiireellisiss(cid:228) tilanteissa on vaihdettava yleisest(cid:228) tuoteturvallisuudesta 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 92/59/EY (6) laaditun elintarvikkeita koskevan nopean h(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelm(cid:228)n kautta. J(cid:228)senvaltioiden on erityisesti ilmoitettava komissiolle heti, jos vakava saastuminen tai sen vaara havaitaan ja t(cid:228)llainen saastuminen on levinnyt elintarvike- ja rehuketjuun tai levi(cid:228)(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isesti muihin valtioihin. N(cid:228)m(cid:228) tiedot on annettava yhdenmukaistetussa muodossa. J(cid:228)senvaltioiden on lis(cid:228)ksi ilmoitettava komis- siolle, jos tietyn saastumisen tai vaaran esiintymistiheys kasvaa. Elintarvikkeiden turvallisuudesta laaditussa valkoisessa kirjassa komissio on my(cid:246)s ilmaissut aikovansa esitt(cid:228)(cid:228) ehdotuksen rehu- ja elintarvikealan kattavasta yhdistetyst(cid:228) nopeasta h(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) maatilalta ruokap(cid:246)yt(cid:228)(cid:228)n -l(cid:228)hestymistavan mukaisena lis(cid:228)parannuksena. (1) EYVL L 265, 8. 11. 1995. (2) EYVL L 115, 4. 5. 1999. (3) EYVL L 224, 18. 8. 1990. (4) KOM(1999) 719 lopullinen. (5) KOM(2000) 162 lopullinen. (6) EYVL L 228, 11. 8. 1992. (2001/C 46 E/076) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0899/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: Veropolitiikasta vastaava ryhm(cid:228) 1. Voiko komissio ilmoittaa, mik(cid:228) on veropolitiikasta vastaavan ryhm(cid:228)n vastuualue ja kokoonpano? 2. Mist(cid:228) aiheista keskusteltiin veropolitiikasta vastaavan ryhm(cid:228)n kymmenenness(cid:228) kokouksessa, pidettiin 2. maaliskuuta 2000? Mit(cid:228) johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) kokouksessa tehtiin? Ketk(cid:228) siihen osallistuivat? joka


title: WRITTEN QUESTION P-0931/00 by Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) to the Commission. Participation of research partners from developing countries in environmental research programmes funded by the EU.

eurovoc_concepts:
EU research policy
developing countries
environmental cooperation
environmental research
research staff

text: C 374 E/188 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 In Germany, the law also states that a private company or partnership is required to publish its accounts, but if it does not, it is subject to a small fine. It appears that many German companies prefer to pay the fine and not publish their accounts, because they do not wish to give their competitors a commercial advantage. Can the Commission please advise: 1. Whether it considers this discrepancy in national legislation to contravene internal market principles, since it provides an unfair competitive advantage to certain categories of company? 2. Whether the competitive disadvantage of UK private companies is reflected in other countries, apart from Germany? 3. If the answer to 1 is affirmative, what action it proposes to take to address the problem? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (14 April 2000) The Commission does view as a breach of internal market principles the failure by national authorities to ensure the publication of annual accounts by limited companies (as required by the First Council Directive 68/151/EEC of 9 March 1968 on co-ordination of safeguards which, for the protection of the interests of members and others, are required by Member States of companies within the meaning of the second paragraph of Article 58 of the Treaty, with a view to making such safeguards equivalent throughout the Community (1) and Fourth Council Directive 78/660/EEC of 25 July 1978 on Article 54(3)(g) of the Treaty on the annual accounts of certain types of companies (2)). For this reason, infringement proceedings were launched against Germany in relation to its failure to impose appropriate sanctions against companies which fail to file their annual accounts as required by Articles 2(1)(f), 3 and 6 of Council Directive 68/151/EEC and Article 47(1) of Council Directive 78/660/ EEC. The Court of justice gave a judgement in the Commission(cid:146)s favour on the 28 September 1998 (Case C-191/ 95) stating that (cid:145)(cid:133) by failing to provide for appropriate penalties in cases where companies limited by shares fail to effect compulsory disclosure of their annual accounts as prescribed, in particular, by Articles 2(1)(f), 3 and 6 of the First Directive, in conjunction with Article 47(1) of the Fourth Directive, the Federal Republic of Germany has failed to fulfil its obligations under those directives(cid:146). Consequently, Germany is currently adopting legislation which will rectify the situation. The Commission is not aware of this problem existing in any other Member State. (1) OJ L 65, 14. 3. 1968. (2) OJ L 222, 14. 8. 1978. (2000/C 374 E/221) WRITTEN QUESTION P-0931/00 by Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) to the Commission (22 March 2000) Subject: Participation of research partners from developing countries in environmental research pro- grammes funded by the EU The key to the development of developing countries is for those countries themselves to have the opportunity to participate in development work, i. e. both in defining problems and in seeking solutions to them. Hitherto the EU has not, on the whole, pursued this approach with regard to projects in the field of science and technology which relate to developing countries. 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/189 The EU(cid:146)s framework programmes do not extend to developing countries. In other words, it is not possible, for example, for partners from North Africa to participate in environmental science and technology projects. Nothing prevents them from carrying out research, but there is no scope for funding, as developing countries cannot join consortia in search of funding. Why is this so (cid:129) surely, opportunities for Russia, for example, to participate have been increased? Has the matter been considered with reference to the fact that, for instance, desertification problems in North Africa or the problems of the Mediterranean are located on the EU(cid:146)s own doorstep? In the form taken by funding, will the EU give greater responsibility to local researchers, to ensure that action continues after the financing has ceased and that projects are not implemented without any input from local researchers? Answer given by Mr Busquin on behalf of the Commission (14 April 2000) The Commission fully endorses the Honourable Member(cid:146)s view regarding the role of research in the development of developing countries and the fact that research should be demand-led and target the problems of development in those countries. The thematic programmes of the 5th framework programme do indeed allow for the participation of developing countries, albeit without the possibility of Community funding (the situation is the same for Russia), but this is progress over the 4th framework programme which was only open in part to them. However, they do have two possibilities specially reserved for them under the horizontal programme INCO: the INCO-DEV action which aims specifically at promoting scientific and technical cooperation between the Community and all developing countries; and the INCO-MED action which concerns only the Mediterranean countries involved in the areas specific to this region. The problem of water, including the problems of desertification, is one of the central themes of INCO-MED. These two programmes, with their ongoing dialogue with the representatives of these regions, link them not only to the area of cooperation but also to selection of proposals, especially as regards their relevance to the development of the region. Furthermore, the methods of implementing INCO-DEV and INCO-MED not only authorise but actually encourage initiatives from developing countries. In any case the participation of scientists from these countries on an equitable basis is one of the conditions for eligibility of the proposals received under these programmes. One of the objectives is to help to increase the research capacities of these countries, through joint research between them and the Community to help them take increasing charge of their role in their development process. (2000/C 374 E/222) WRITTEN QUESTION E-0939/00 by Antonio Di Pietro (ELDR) to the Commission Subject: Belgian legislation on clinical biology laboratories (29 March 2000) In Belgium, Royal Decree No 143 of 30 December 1982 stipulates that individuals who are not qualified to carry out medical tests may not occupy any kind of supervisory position in clinical biology laboratories


title: QUESTION ÉCRITE P-0926/00 posée par José Ribeiro e Castro (UEN) à la Commission. Nouvelles relations entre l'Union européenne et l'Indonésie.

eurovoc_concepts:
EU relations
East Timor
Indonesia
democratisation
international human rights law

text: 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/79 RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (18 mai 2000) Nombre d(cid:146)actes du Conseil/du Conseil et du Parlement europØen abrogØs/ayant expirØ AnnØe 1999 1998 1997 1996 1995 1994 1993 1992 1991 1990 RŁglements Directives DØcisions 193 146 271 227 457 356 416 317 278 315 57 44 38 23 50 27 29 28 13 17 127 187 82 20 27 49 28 46 25 35 Source: Rapport gØnØral (1997-1999); base Celex (1990-1996) Nombre d(cid:146)actes autonomes de la Commission abrogØs/ayant expirØ (1) RŁglements Directives DØcisions 612 551 503 698 957 922 949 848 884 881 17 13 27 8 7 10 6 12 22 6 381 260 199 227 241 390 483 237 242 228 AnnØe 1999 1998 1997 1996 1995 1994 1993 1992 1991 1990 Source: Rapport gØnØral (1997-1999); base Celex (1990-1996) (1) (cid:192) l(cid:146)exclusion des actes non publiØs au Journal officiel ou publiØs en caractŁres maigres (actes de gestion courante ayant une durØe de vie limitØe). (2001/C 46 E/084) QUESTION (cid:201)CRITE P-0926/00 posØe par JosØ Ribeiro e Castro (UEN) (cid:224) la Commission Objet: Nouvelles relations entre l(cid:146)Union europØenne et l(cid:146)IndonØsie (22 mars 2000) La Commission a annoncØ qu(cid:146)elle voulait adopter une nouvelle politique vis-(cid:224)-vis de l(cid:146)IndonØsie et qu(cid:146)elle prØparait dans cet esprit un accord de coopØration. Le prØsident Abdurrahman Wahid a visitØ rØcemment Bruxelles oø il a eu des rencontres avec le prØsident de la Commission, Romano Prodi, au cours desquelles la question a ØtØ abordØe. Dans le mŒme temps, une visite de travail du commissaire Chris Patten en IndonØsie est annoncØe. C 46 E/80 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 On peut voir d(cid:146)un bon (cid:156)il les dØmarches qui sont entreprises pour encourager la consolidation de la dØmocratisation en IndonØsie. Cependant, il ne faudrait pas oublier, non seulement que la situation est encore critique et incertaine dans ce pays, mais Øgalement que des points essentiels restent (cid:224) rØgler qui ont retenu justement l(cid:146)attention de la communautØ internationale, et en particulier, de l(cid:146)Union europØenne. C(cid:146)est le cas du Timor oriental, dont le «dossier» ne peut encore Œtre considØrØ comme clos, de la mŒme maniŁre que (cid:129) parmi d(cid:146)autres atteintes violentes aux droits de l(cid:146)homme en IndonØsie (cid:129) la situation dans les Moluques. Il faut rappeler en particulier les cinq rØsolutions adoptØes rØcemment par le Parlement europØen (1) entre septembre 1999 et janvier 2000. Dans ce contexte, toute nouvelle initiative de l(cid:146)Union europØenne vis-(cid:224)-vis de l(cid:146)IndonØsie devra rØpondre aux conditions suivantes, qui contribueront (cid:224) garantir son succŁs: [I] la garantie que l(cid:146)(cid:201)tat indonØsien n(cid:146)entreprendra rien pour s(cid:146)opposer (cid:224) l(cid:146)identification et au jugement, dans le cadre des Nations unies, de tous les responsables des graves incidents survenus au Timor oriental en 1999 et des violations brutales des droits de l(cid:146)homme qui y sont intervenues, mais qu(cid:146)au contraire, il contribuera activement (cid:224) faciliter cette procØdure tant sur le plan interne que sur le plan international; [II] la garantie que l(cid:146)(cid:201)tat indonØsien assumera ses responsabilitØs en participant financiŁrement (cid:224) la reconstruction du Timor oriental qui a ØtØ complŁtement dØtruit lorsque le pouvoir militaire indonØsien y exer(cid:231)ait encore son autoritØ; [III] la mise en (cid:156)uvre concrŁte du rapatriement complet et libre des dizaines de milliers de timorais qui se trouvent dØplacØs dans des camps de concentration dans la partie occidentale du Timor et dans d(cid:146)autres lieux en IndonØsie; [IV] la garantie qu(cid:146)il n(cid:146)y aura pas de retour en arriŁre dans le processus de dØmocratisation de l(cid:146)IndonØsie et que le pouvoir militaire sera tout (cid:224) fait ØcartØ des centres de dØcision politique; [V] la garantie du plein respect de l(cid:146)indØpendance du Timor oriental par l(cid:146)(cid:201)tat indonØsien et du dØveloppement de relations de bon voisinage avec ce nouvel (cid:201)tat indØpendant; [VI] la garantie d(cid:146)un respect plein et entier des droits de l(cid:146)homme par l(cid:146)(cid:201)tat indonØsien sur tout son territoire, ce qui veut dire que l(cid:146)(cid:201)tat indonØsien devra (cid:224) la fois respecter et faire respecter ces droits de l(cid:146)homme. La nouvelle initiative de la Commission concernant relations avec l(cid:146)IndonØsie rØpond-elle (cid:224) ces six critŁres et ceux-ci ont-ils ØtØ ØvoquØs dans les contacts avec les autoritØs de ce pays? (1) RØsolutions du Parlement europØen sur la situation au Timor oriental, B5-0067/1999, du 16. 9. 1999, sur les graves atteintes aux droits de l(cid:146)homme dans sur Timor oriental B5-0271/1999 du 16. 11. 1999, sur l(cid:146)IndonØsie, B5-0339/1999 du 16. 12. 1999 et sur la situation dans les (cid:238)les Moluques B5-0034/1999 du 20. 1. 2000. les Moluques, B5-0145/1999, du 7. 10. 1999, RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (12 avril 2000) La communication de la Commission intitulØe «DØveloppement de relations plus Øtroites entre l(cid:146)IndonØsie et l(cid:146)Union europØenne» (1), adressØe au Conseil et au Parlement, rØpond au besoin de l(cid:146)Union de redØfinir ses relations avec ce pays d(cid:146)importance majeure, (cid:224) la lumiŁre des ØvØnements survenus rØcemment. Elle reconna(cid:238)t les difficultØs d(cid:146)une IndonØsie en phase de transition et propose une stratØgie active visant (cid:224) mettre en (cid:156)uvre un dialogue constructif et approfondi, (cid:224) promouvoir la stabilitØ politique et la bonne gestion des affaires publiques, (cid:224) ancrer la dØmocratie et (cid:224) fournir une assistance en matiŁre de rØforme et de restauration de la confiance Øconomique. Elle ne propose pas, nØanmoins, de conclure un accord de coopØration. Le 20 mars 2000, le Conseil a adoptØ des conclusions qui vont dans le sens de la communication de la Commission, document lui-mŒme conforme (cid:224) l(cid:146)esprit de prØcØdentes rØsolutions du Parlement. La Commission estime que le gouvernement indonØsien fait des efforts louables pour relever les dØfis auxquels il est confrontØ. Il s(cid:146)agit entre autres de violents troubles rØgionaux, de problŁmes Øconomiques et sociaux d(cid:146)ordre structurel, de la nØcessitØ de dØfinir le r(cid:244)le futur des forces armØes et de mettre en (cid:156)uvre une rØelle dØcentralisation administrative et budgØtaire. Dans le cadre des contacts pris avec le gouverne- ment indonØsien, et en dernier lieu lors de la premiŁre rØunion des hauts fonctionnaires (SOM) les 30 et 31 mars 2000, la Commission a saluØ les rØformes du gouvernement indonØsien et son engagement (cid:224) promouvoir et (cid:224) maintenir le respect des droits de l(cid:146)homme et la primautØ du droit. La proposition d(cid:146)un nouveau dialogue avec l(cid:146)IndonØsie n(cid:146)affectera pas l(cid:146)engagement de la Commission vis-(cid:224)- vis du Timor oriental, oø elle contribue activement au vaste chantier commun de reconstruction entrepris par la communautØ internationale. En effet, (cid:224) plusieurs reprises, la Commission a clairement insistØ auprŁs des autoritØs indonØsiennes sur la nØcessitØ de relations proches et amicales entre l(cid:146)IndonØsie et le Timor 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/81 oriental. De fait, ces derniŁres se sont sensiblement amØliorØes depuis la visite (cid:224) Dili du prØsident indonØsien Wahid. La Commission partage les graves inquiØtudes exprimØes au sujet de la prØsence continue de personnes dØplacØes au Timor occidental et demeure prŒte (cid:224) soutenir les efforts des autoritØs indonØsiennes et de la communautØ internationale pour rØsoudre la question de leur avenir. La Commission suit Øgalement de prŁs les investigations menØes par l(cid:146)IndonØsie pour Øtablir la vØritØ sur les violations des droits de l(cid:146)homme qui se sont produites au Timor oriental. Elle salue l(cid:146)engagement dØclarØ des autoritØs indonØsiennes de faire compara(cid:238)tre en jugement les personnes responsables de telles violations. (1) COM(2000) 50 final. (2001/C 46 E/085) QUESTION (cid:201)CRITE P-0930/00 posØe par Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) (cid:224) la Commission (22 mars 2000) Objet: Victimes des tremblements de terre qui ont touchØ le Latium (Italie) Le 11 mars 2000, quelques communes du Latium ont ØtØ touchØes par un sØisme de grande ampleur. Ces communes, qui sont situØes dans une zone de collines, connaissent d(cid:146)importantes difficultØs Øconomiques et sociales et sont en outre mal desservies. Compte tenu de leur caractŁre historique, ces localitØs disposent de b(cid:226)timents qui ne rØpondent pas aux derniŁres normes antisismiques et sont par consØquent trŁs vulnØrables. Les premiŁres Øvaluations des dØg(cid:226)ts visibles, qui doivent Œtre confirmØes par les autoritØs, se chiffrent (cid:224) plusieurs dizaines de milliards de lires (plusieurs dizaines de millions d(cid:146)euros). La population concernØe a ØtØ relogØe provisoirement sous des tentes, dans des prØfabriquØs ou chez des parents habitant dans d(cid:146)autres localitØs. Il s(cid:146)agit en gØnØral de personnes dont la situation Øconomique est prØcaire ou de personnes (cid:226)gØes, pour lesquelles le choc Ømotionnel est encore plus intense. La Commission pourrait-elle indiquer: 1. 2. quelles mesures d(cid:146)urgence elle entend prendre pour que les localitØs touchØes soient rapidement remises en Øtat et quelles initiatives elle envisage d(cid:146)adopter afin d(cid:146)inciter les autoritØs nationales et rØgionales (cid:224) prendre les mesures appropriØes? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (10 mai 2000) La Commission est extrŒmement sensible aux consØquences sociales et Øconomiques rØsultant du trem- blement de terre qui a touchØ certaines communes du Latium le 11 mars 2000. Bien qu(cid:146)il n(cid:146)existe plus de ligne budgØtaire propre (cid:224) l(cid:146)aide d(cid:146)urgence en cas de catastrophe naturelle, la Commission fera tout ce qui est en son pouvoir pour aider les zones sinistrØes (cid:224) reconstruire ce qui a ØtØ dØtruit et apporter l(cid:146)aide nØcessaire aux personnes qui ont ØtØ touchØes. Il est important de souligner que les politiques structurelles et de cohØsion de la CommunautØ ont pour objectif essentiel de contribuer (cid:224) rØduire les disparitØs Øconomiques et sociales mais que les fonds structurels ne constituent pas des aides d(cid:146)urgence. Toutefois, compte tenu de leur champ d(cid:146)action, ils peuvent apporter une aide significative (cid:224) la reconstruction Øconomique et sociale des rØgions sinistrØes


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0865/00 af W.G. van Velzen (PPE-DE) til Kommissionen. Gennemførelse af el-direktivet.

eurovoc_concepts:
application of EU law
electrical industry
liberalisation of the market

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/33 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pascal Lamy (19. april 2000) Den aktuelle tvist i Verdenshandelsorganisationen (WTO) vedrłrer en amerikansk lov, artikel 211 i den amerikanske Omnibus Appropriations Act fra 1998, som efter F(cid:230)llesskabets og dets medlemsstaters opfattelse kr(cid:230)nker en r(cid:230)kke bestemmelser i WTO(cid:146)s aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendoms- rettigheder (TRIP-aftalen). Kommissionens vigtigste m(cid:229)l er at sikre, at USA indfłrer og anvender WTO(cid:146)s TRIP-aftale korrekt i betragtning af, at artikel 211 kan f(cid:229) betydning for alle europ(cid:230)iske virksomheder, der handler med Cuba. Det błr v(cid:230)re i F(cid:230)llesskabets og dets medlemsstaters interesse, at bestemmelserne i WTO(cid:146)s TRIP-aftale overholdes af alle WTO-medlemmer. Den aktuelle WTO-tvist drejer sig ikke om, hvorvidt ekspropriation af udenlandsk ejendom uden kompensation skal anerkendes af andre lande. Artikel 211 vedrłrer amerikanske varem(cid:230)rker, som hverken blev eller kunne blive eksproprieret af den cubanske regering. Privatpersoner og virksomheder, som besad ejendom, der blev eksproprieret af den cubanske regering, forblev ejendomsindehavere uden for Cuba. Is(cid:230)r var deres rettigheder i forbindelse med varem(cid:230)rker registreret i USA up(cid:229)virket af revolutionen i Cuba. WTO-tvisten drejer sig snarere om USA(cid:146)s behandling af varem(cid:230)rker, som er identiske med eller svarer til varem(cid:230)rker, der tidligere tilhłrte cubanske ejere, der ikke har anmodet de amerikanske myndigheder om fornyelse af deres varem(cid:230)rker. Eftersom varem(cid:230)rkerne ikke blev fornyet af de tidligere cubanske ejere, hvilket skal ses uafh(cid:230)ngigt af den cubanske regerings ekspropriation af deres v(cid:230)rdier i Cuba, var varem(cid:230)rkerne ikke l(cid:230)ngere omfattet af ophavsretten og tilhłrte s(cid:229)ledes ikke de cubanske indehavere. Det er tilf(cid:230)ldet for varem(cid:230)rket »Havana Club«, som det (cid:230)rede medlem refererer til. S(cid:229)danne varem(cid:230)rker kan registreres, fornys og h(cid:229)ndh(cid:230)ves i USA af nye ejere, dog kun p(cid:229) visse betingelser. Disse betingelser er fastlagt i artikel 211 i den amerikanske Omnibus Appropriations Act, som USA vedtog n(cid:230)sten 40 (cid:229)r efter den cubanske revolution. (2001/C 53 E/037) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0865/00 af W. G. van Velzen (PPE-DE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Gennemfłrelse af el-direktivet I el-direktivet 96/92/EF (1) fastl(cid:230)gges der i kapitel 4 bestemmelser om drift af transmissionssystemer. I artikel 7, stk. 5, hhv. stk. 6, hedder det: »Systemoperatłren m(cid:229) ikke forskelsbehandle systembrugere eller kategorier af systembrugere og m(cid:229) navnlig ikke begunstige egne datterselskaber eller aktion(cid:230)rer«. »Medmindre transmissionssystemet allerede er uafh(cid:230)ngigt af produktions- eller distributionsaktiviteter, skal systemoperatłren i det mindste rent ledelsesm(cid:230)ssigt v(cid:230)re uafh(cid:230)ngig af andre aktiviteter, som ikke I artikel 9 hedder det dern(cid:230)st: »Transmissionssystemoperatłren skal vedrłrer transmissionssystemet«. forbindelse med bevare fortroligheden af kommercielt udłvelsen af sin virksomhed«. fłlsomme oplysninger, som han modtager i Med henblik p(cid:229) en behłrig gennemfłrelse af de aftaler, der er indg(cid:229)et mellem Kommissionen, medlems- staterne og transmissionssystemoperatłrerne, bedes Kommissionen besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Kan Kommissionen give en oversigt over, hvorledes transmissionsvirksomhedernes uafh(cid:230)ngighed sikres i hver enkelt EU-medlemsstat? 2. S(cid:229)fremt det m(cid:229)tte forholde sig s(cid:229)ledes, at der i en eller flere medlemsstater er transmissionsvirksomhe- der, som fysisk eller juridisk eller i begge henseender stadig er afh(cid:230)ngig af et moderselskab, er Kommissionen da villig til snarest muligt at rette henvendelse til de nationale tilsynsmyndigheder for at udvirke, at transmissionsvirksomhederne b(cid:229)de de jure og de facto bliver uafh(cid:230)ngige af modersel- skabet? C 53 E/34 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 3. Det centrale punkt for en god funktion i systemet af europ(cid:230)iske transmissionssystemoperatłrer er fortroligheden af oplysninger og navnlig om den forventede el-produktion. Hvilke garantier har Kommissionen fra transmissionssystemoperatłrerne i de forskellige medlemsstater og de tilsynsfłrende myndigheder for, at denne fortrolighed af oplysninger ogs(cid:229) er sikret materielt? (1) EFT L 27 af 30. 1. 1997, s. 20. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (15. maj 2000) 1. Medlemsstaterne har alle słrget for at indarbejde bestemmelser om regnskabsm(cid:230)ssig adskillelse i deres lovgivning. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r adskillelse af transmissionssystemoperatłrernes (TSO)erhversaktiviteter fra elektricitetsselskabets andre interesser, er der tre m(cid:229)der at głre dette p(cid:229): administrativ adskillelse, juridisk adskillelse og ejerforholdsadskillelse, hvor administrativ adskillelse opfylder mindstekravene i Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om f(cid:230)lles regler for det indre marked for elektricitet. Medlemsstaterne har truffet fłlgende valg: (cid:129) Belgien: Administrativ adskillelse p(cid:229) vej mod juridisk adskillelse (cid:129) Danmark: Juridisk adskillelse (cid:129) Tyskland: 8 TSO(cid:146)er, nogle administrativ adskillelse, andre juridisk adskillelse (cid:129) Gr(cid:230)kenland: Administrativ adskillelse (cid:129) Spanien: Juridisk adskillelse, separat ejerforholdsstruktur, dog med mulighed for at samme konsortium ejer aktierne (cid:129) Frankrig: Administrativ adskillelse (cid:129) Irland: Juridisk adskillelse (cid:129) Italien: Juridisk adskillelse (cid:129) Nederlandene: Juridisk adskillelse p(cid:229) vej til ejerforholdsadskillelse (cid:129) (cid:216)strig: Juridisk adskillelse, administrativ adskillelse af netv(cid:230)rkerne Tiwag og Illwerke (cid:129) Portugal: Juridisk adskillelse (cid:129) Finland: Ejerforholdsadskillelse (cid:129) Sverige: Ejerforholdsadskillelse (cid:129) Forenede Kongerige: Ejerforholdsadskillelse i England og Wales, administrativ adskillelse i Skotland og Nordirland NB: Luxembourg har endnu ikke gennemfłrt direktivet 2. Kommissionen har sendt breve til de medlemsstater, hvor TSO(cid:146)er kun er blevet adskilt administrativt og udbedt dem om oplysninger om, hvordan direktivets bestemmelser om administrativ adskillelse er blevet gennemfłrt i praksis. Kommissionen fremh(cid:230)vede i disse breve, at den mener, at forpligtelsen om administrativ uafh(cid:230)ngighed og regnskabsm(cid:230)ssig adskillelse mindst kr(cid:230)ver en funktionel uafh(cid:230)ngighed, og den forklarer de forskellige m(cid:229)der hvorp(cid:229) dette efter Kommissionens mening kan opn(cid:229)s. N(cid:229)r Kommis- sionen har modtaget svarene, vil den afgłre om det er nłdvendigt at tr(cid:230)ffe yderligere foranstaltninger for at sikre, at den administrative adskillelse af TSO(cid:146)er er korrekt gennemfłrt i alle medlemsstater. Medlemsstaterne er imidlertid ikke forpligtet til p(cid:229) nuv(cid:230)rende stadium juridisk at adskille transmissions- systemoperationen eller at kr(cid:230)ve separat ejerforhold af de naturlige monopolaktiviteter fra produktion og forsyning. P(cid:229) grundlag af direktivet ville det derfor v(cid:230)re umuligt for Kommissionen at give de nationale kontrolmyndigheder instruks om at słrge for, at TSO(cid:146)erne bliver juridisk uafh(cid:230)ngige. 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/35 Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem i, at for at der p(cid:229) det indre elektricitetsmarked skal 3. udvikles effektiv konkurrence er det nłdvendigt, at kommercielt fłlsom erhvervsinformation holdes hemmelig. Derfor er bestemmelserne i direktivets artikel 9 s(cid:229) yderst vigtige. Kommissionen vil słrge for, at disse bestemmelser gennemfłres korrekt i medlemsstaterne, og vil ogs(cid:229) głre brug af konkurrencereg- lerne, hvis der skulle blive afslłret misbrug af en dominerende position. (2001/C 53 E/038) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0867/00 af Michael Cashman (PSE) til Kommissionen (16. marts 2000) Om: Charterfartłjer i gr(cid:230)ske farvande Ifłlge mine oplysninger er der gjort en undtagelse for Gr(cid:230)kenland i R(cid:229)dets nr. 3577/92 (1), artikel 6, stk. 3, indtil den 1. januar 2004. forordning (E(cid:216)F) Betyder dette, at Gr(cid:230)kenland kun har ret til at tillade charterfartłjer i gr(cid:230)ske farvande, hvis de er indregistreret i Gr(cid:230)kenland (dvs. er under gr(cid:230)sk flag), og hvis kaptajnen er gr(cid:230)sk? (1) EFT L 364 af 12. 12. 1992, s. 7. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (10. april 2000) Gr(cid:230)kenland er indtil 1. januar 2004 fritaget for anvendelsen af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 3577/92 af 7. december 1992 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for słtransport i medlemsstaterne (cabotagesejlads), for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r to cabotagesektorer, nemlig fast passager- og f(cid:230)rgefart og tjenesteydelser, som udfłres af skibe p(cid:229) under 650 BT. Dette betyder, at de gr(cid:230)ske myndigheder kan beslutte, at disse tjenesteydelser kun m(cid:229) udfłres af fartłjer, der er registreret i Gr(cid:230)kenland og sejler under gr(cid:230)sk flag. Charterfartłjer p(cid:229) under 650 BT, som er registreret i andre medlemsstater og sejler under andre medlemsstaters flag, kan derfor udelukkes fra ł- cabotage i Gr(cid:230)kenland indtil ovenn(cid:230)vnte dato. Det er Kommissionens opfattelse, at kravet om, at kaptajnen er af gr(cid:230)sk nationalitet, ikke er uforeneligt med EF-lovgivningen. I betragtning af, at skibets kaptajn har suver(cid:230)ne befłjelser om bord (f. eks. efter- forskning af forbrydelser beg(cid:229)et om bord, overholdelse af disciplin samt befłjelser vedrłrende passage- falder ind under undtagelsesbestemmelsen i rernes civilstand) artikel 39, stk. 3 (tidligere artikel 48), i EF-traktaten (jf. Kommissionens bem(cid:230)rkninger til sag C-334/94, Kommissionen mod Frankrig (dom af 7. marts 1996)). finder Kommissionen, at denne post (2001/C 53 E/039) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0872/00 af Alejandro Agag Longo (PPE-DE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Internet i skolerne Den 28. februar 2000 sendte Kommissionen R(cid:229)dets formand sit bidrag til det kommende topmłde i Lissabon om reform og besk(cid:230)ftigelse. I dette forslag opstilles det bl. a. som en prioritet, at alle skoler skal have adgang til Internet i (cid:229)r 2001


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0896/00 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen. Forurening i O Corgo kommune (Lugo, Galicia), forårsaget af et betonværk.

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/37 (2001/C 53 E/040) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0878/00 af Ole Krarup (EDD) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: EU(cid:146)s forsvarspolitiske ambitioner P(cid:229) EU-topmłdet i Helsinki i december blev det besluttet at opruste Unionen til at kunne h(cid:229)ndtere civil og milit(cid:230)r krisestyring, bl. a. gennem etableringen af en udrykningsstyrke p(cid:229) 60 000 mand. Det portugisiske formandskab har i denne forbindelse udtalt, at »opbygningen af EU(cid:146)s fremtidige kapacitet vil p(cid:229)virke s(cid:229)vel vore forsvarsbudgetter som den offentlige mening« (citat fra formandskabets invitation til medlemslandenes regeringer vedrłrende diskussionen af Unionens forsvarspolitiske ambitioner, 28. februar 2000). P(cid:229) denne baggrund skal jeg anmode EU-Kommissionen om at oplyse, hvor store stigninger i medlems- landenes forsvarsbudgetter opbygningen af EU(cid:146)s milit(cid:230)re kapacitet forventes at medfłre. Af beregningen skal den samlede procentvise stigning fremg(cid:229), samt en udregning opgjort i forhold til merudgifterne for det enkelte medlemsland. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (3. maj 2000) Det milit(cid:230)re hovedm(cid:229)l, der blev vedtaget p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Helsinki, vil sikkert kr(cid:230)ve en betydelig indsats fra medlemsstaternes side. Det błr imidlertid bem(cid:230)rkes, at milit(cid:230)rudgifter udelukkende p(cid:229)hviler medlemsstaterne selv. Spłrgsm(cid:229)l vedrłrende de nationale forsvarsbudgetter błr derfor rettes til medlemsstaterne. For sit vedkommende og inden for sit s(cid:230)rlige kompetenceomr(cid:229)de vil Kommissionen fuldt ud bidrage til at n(cid:229) de m(cid:229)l, som ESDP har sat sig for, herunder gennemfłrelsen af hovedm(cid:229)lene. Dette er yderst passende, eftersom der er en klar og tydelig forbindelse mellem de milit(cid:230)re og ikke-milit(cid:230)re aspekter af konflikt- forebyggelse, konfliktlłsning og krisestyring. Kommissionen har en betydelig erfaring og et vidtg(cid:229)ende ansvar p(cid:229) det ikke-milit(cid:230)re omr(cid:229)de. (2001/C 53 E/041) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0896/00 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (22. marts 2000) Om: Forurening i O Corgo kommune (Lugo, Galicia), for(cid:229)rsaget af et betonv(cid:230)rk I O Corgo (Lugo, Galicien) er der ved at blive bygget et betonv(cid:230)rk, uden at der er givet tilladelse til hverken opfłrelse eller drift. Fra v(cid:230)rket udledes der dagligt 7 500 liter forurenet vand direkte i Chamoso og Da Lama floderne, hvor de lokale myndigheder er ved at anl(cid:230)gge en strandbred. (Proder-programmet: program for Anl(cid:230)gget af denne strandbred sker med tilskud fra F(cid:230)llesskabet udvikling og diversificering af landdistrikter, som delvis finansieres af midler fra EUGFL (cid:129) Udviklings- sektionen og Efru i perioden 1996-1999. I det foreliggende forvaltes projektet af Proder Minho under provinsstyret i Lugo). Mener Kommissionen, at den p(cid:229) denne baggrund błre skride ind for at sikre, at miljłet sk(cid:229)nes? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. maj 2000) Kommissionen vil gerne głre det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at interventioner i projekter, hvor f(cid:230)llesskabsmidler indg(cid:229)r i medfinansieringen, skal v(cid:230)re i overensstemmelse med kravene til beskyttelse og ifłlge g(cid:230)ldende bestemmelser og navnlig forordning (EF) nr. 1260/1999 om forbedring af miljłet C 53 E/38 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1). Kommissionen vil informere de spanske myndigheder om de forhold, der er blevet fremstillet. I henhold til R(cid:229)dets direktiv 76/464/E(cid:216)F af 4. maj 1976 om forurening, der er for(cid:229)rsaget af udledning af visse farlige stoffer i F(cid:230)llesskabets vandmiljł (2), skal forureningen med 17 stoffer elimineres (liste I) og begr(cid:230)nses med et stłrre antal stoffer og grupper af stoffer begr(cid:230)nses (liste II). Der m(cid:229) indhentes yderligere oplysninger for at vurdere, hvorvidt direktivet brydes i dette specifikke tilf(cid:230)lde. I F(cid:230)llesskabets regels(cid:230)t om kvaliteten af strandes badevand (indvand eller kystvande) (R(cid:229)dets direktiv 76/160/E(cid:216)F af 8. december 1976 om kvaliteten af badevand (3)) fasts(cid:230)ttes kvalitetsm(cid:229)ls(cid:230)tninger for badevand. Medlemsstaterne skal overholde m(cid:229)ls(cid:230)tningerne, regelm(cid:230)ssigt kontrollere kvaliteten af samtlige badeomr(cid:229)der og (cid:229)rligt rapportere resultaterne til Kommissionen, s(cid:229)ledes at den kan offentliggłre de (cid:229)rlige resultater af kvalitetskontrollen i hele F(cid:230)llesskabet (seneste rapport er fra maj 1999, den n(cid:230)ste udkommer i maj 2000). Rapporten findes ogs(cid:229) p(cid:229) internettet. I Lugo-omr(cid:229)det ved floden Mino in Galicia har fem omr(cid:229)der status som badeomr(cid:229)der og kontrolleres regelm(cid:230)ssigt. I den seneste rapport fra 1999 lever vandkvaliteten i alle fem omr(cid:229)der op til kravene i direktivet. Medlemsstaten kan ikke fravige sin forpligtelse til at tr(cid:230)ffe alle nłdvendige foranstaltningerne for at sikre, at kvalitetskravene overholdes, p(cid:229) grund af erhvervsaktiviteter. Ifłlge direktivet om badevand er der to muligheder (cid:129) enten sikres kvaliteten af badevandet under de nye forhold, eller stranden lukkes, og der nedl(cid:230)gges officielt badeforbud. (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999. (2) EFT L 129 af 18. 5. 1976. (3) EFT L 31 af 5. 2. 1976. (2001/C 53 E/042) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0911/00 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen (25. marts 2000) Om: Overtr(cid:230)delse af direktiverne om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter i forbindelse med udvidelsen af golfbanen i Gersheim-Rubenheim Har Kommissionen kendskab til, at der vil blive grebet massivt ind i et omr(cid:229)de, der eventuelt falder 1. ind under direktiver om for bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, i forbindelse med den planlagte udvidelse af golfbanen i Gersheim-Rubenheim, og at de leveomr(cid:229)der, der prim(cid:230)rt skal beskyttes, og hvor sommerfuglearterne eurodryas aurinia og maculinea arion findes, som er omfattet af direktivet om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, bringes akut i fare? 2. Mener Kommissionen, at der kun kan gennemfłres en seriłs undersłgelse af foreneligheden med direktivet om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter, n(cid:229)r en fuldst(cid:230)ndig vegetationsperiode undersłges? Er Kommissionen ogs(cid:229) af den opfattelse, at kommunalr(cid:229)det i Gersheim ikke uden videre kan s(cid:230)tte 3. sig ud over EU-lovgivningen? 4. Mener Kommissionen, at man m(cid:229) overveje en traktatbrudsprocedure i forbindelse med en s(cid:229) (cid:229)benbar kr(cid:230)nkelse af EU-lovgivningen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (18. maj 2000) Kommissionen har for nyligt modtaget oplysninger om et projekt, der vedrłrer i golfbane i Gersheim/ Rubenheim, hvor en udvidelse kunne skade et omr(cid:229)de, der som en potentiel lokalitet af f(cid:230)llesskabs- betydning błr foresl(cid:229)s som s(cid:229)dan i henhold til R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1) (habitatsdirektivet)