title: Νομοθετικό ψήφισμα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την κοινή θέση του Συμβουλίου εν όψει της έγκρισης οδηγίας του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου που αφορά τον οδικό τεχνικό έλεγχο των οχημάτων επαγγελματικής χρήσεως που κυκλοφορούν στην Κοινότητα (11287/1/1999 – C5−0323/1999 — 1998/0097(COD))

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
road safety
road transport
roadworthiness tests
transport regulations

formats: pdf print

text: C 377/40 Τρι΄τη, 14 Μαρτίου 2000 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 29. 12. 2000 ΚΟΙΝΗ ΘΕΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΣΕΙΣ ΤΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ (Τροπολογι΄α 13) Άρθρο 12, παρα΄γραφος 3α (νε΄α) Τα κρα΄τη µε΄λη και η Επιτροπη΄ συνεργα΄ζονται για να 3α. επιτυ΄χουν τον καθορισµο΄ κοινω΄ν κριτηρι΄ων εντοπισµου΄ των πλοι΄ων που αναφε΄ρονται στο α΄ρθρο 8, παρα΄γραφος 2, στοι- χει΄ο γ). (Τροπολογι΄α 14) Άρθρο 14 Η Επιτροπη΄ επικουρει΄ται απο΄ την επιτροπη΄ που ε΄χει συστα- 1. θει΄ βα΄σει του α΄ρθρου 12 παρα΄γραφος 1 της οδηγι΄ας 93/75/ ΕΟΚ (4). 1. Η Επιτροπη΄ επικουρει΄ται απο΄ κανονιστικη΄ επιτροπη΄ που ανα- φε΄ρεται στο α΄ρθρο 5 της απο΄φασης του Συµβουλι΄ου 1999/ 468/ΕΚ, ε΄χοντας υπο΄ψη τα α΄ρθρα 7 και 8 αυτη΄ς. 2. Όταν γι΄νεται αναφορα΄ στη διαδικασι΄α της παρου΄σας παρα- γρα΄φου, εφαρµο΄ζεται η διαδικασι΄α της κανονιστικη΄ς επιτροπη΄ς που προβλε΄πεται στο α΄ρθρο 5 της απο΄φασης 1999/468/ΕΚ, τηρουµε΄νων των διατα΄ξεων του α΄ρθρου 8 αυτη΄ς. Η περι΄οδος που προβλε΄πεται στο α΄ρθρο 5, παρα΄γραφος 6 3. της απο΄φασης 1999/468/ΕΚ ει΄ναι τρεις µη΄νες. (4) ΕΕ L 247 της 5. 10. 1993, σ. 19. Οδηγι΄α που τροποποιη΄θηκε τελευ- ται΄α απο΄ την οδηγι΄α 98/74/ΕΚ (ΕΕ L 276 της 13. 10. 1998, σ. 7). Η περι΄οδος που προβλε΄πεται στο α΄ρθρο 5, παρα΄γραφος 6, της απο΄φασης 1999/468/ΕΚ, ει΄ναι τρεις µη΄νες. Η επιτροπη΄ εγκρι΄νει τον εσωτερικο΄ της κανονισµο΄. (Τροπολογι΄α 15) Άρθρο 16, παρα΄γραφος 1, πρω΄το εδα΄φιο Τα κρα΄τη µε΄λη θε΄τουν σε ισχυ΄ τις αναγκαι΄ες νοµοθετικε΄ς, 1. κανονιστικε΄ς και διοικητικε΄ς διατα΄ξεις για να συµµορφωθου΄ν µε την παρου΄σα οδηγι΄α πριν απο΄ … (5). Πληροφορου΄ν αµε΄σως την Επιτροπη΄ σχετικα΄. Τα κρα΄τη µε΄λη θε΄τουν σε ισχυ΄ τις αναγκαι΄ες νοµοθετικε΄ς, 1. κανονιστικε΄ς και διοικητικε΄ς διατα΄ξεις για να συµµορφωθου΄ν µε την παρου΄σα οδηγι΄α πριν απο΄ … (5). Πληροφορου΄ν αµε΄σως την Επιτροπη΄ σχετικα΄. (5) 24 µη΄νες µετα΄ την ε΄ναρξη ισχυ΄ος της παρου΄σας οδηγι΄ας. (5) 18 µη΄νες µετα΄ την ε΄ναρξη ισχυ΄ος της παρου΄σας οδηγι΄ας. 3. Οδικο΄ς τεχνικο΄ς ε΄λεγχος επαγγελµατικω΄ν οχηµα΄των ***ΙΙ A5-0040/2000 Νοµοθετικο΄ ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την κοινη΄ θε΄ση του Συµβουλι΄ου εν ο΄ψει της ε΄γκρισης οδηγι΄ας του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου που αφορα΄ τον οδικο΄ τεχνικο΄ ε΄λεγχο των οχηµα΄των επαγγελµατικη΄ς χρη΄σεως που κυκλοφορου΄ν στην Κοινο΄τητα (11287/1/1999 3 C5-0323/1999 (cid:12) 1998/0097(COD)) (∆ιαδικασι΄α συναπο΄φασης: δευ΄τερη ανα΄γνωση) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, ’ ε΄χοντας υπο΄ψη την κοινη΄ θε΄ση του Συµβουλι΄ου (11287/1/1999 ’ C5-0323/1999) (1), (cid:13) ε΄χοντας υπο΄ψη τη θε΄ση του κατα΄ την πρω΄τη ανα΄γνωση (2) σχετικα΄ µε την προ΄ταση της Επιτροπη΄ς προς το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο (COM(1998)117) (3), (1) (2) (3) ΕΕ C 29 της 1. 2. 2000, σ. 1. ΕΕ C 150 της 28. 5. 1999, σ. 27 και ΕΕ C 54 της 25. 2. 2000, σ. 79. ΕΕ C 190 της 18. 6. 1998, σ. 10. 29. 12. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 377/41 Τρι΄τη, 14 Μαρτίου 2000 (cid:13) ε΄χοντας υπο΄ψη την τροποποιηµε΄νη προ΄ταση της Επιτροπη΄ς (COM(1999)458), (cid:13) ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 251, παρα΄γραφος 2, της Συνθη΄κης ΕΚ, ’ ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 80 του Κανονισµου΄ του, ’ ε΄χοντας υπο΄ψη τη συ΄σταση για τη δευ΄τερη ανα΄γνωση της Επιτροπη΄ς Περιφερειακη΄ς Πολιτικη΄ς, Μεταφορω΄ν 1. 2. και Τουρισµου΄ (A5-0040/2000), τροποποιει΄ ως ακολου΄θως την κοινη΄ θε΄ση· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει τη θε΄ση του Κοινοβουλι΄ου στο Συµβου΄λιο και την Επιτροπη΄. ΚΟΙΝΗ ΘΕΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ ΤΡΟΠΟΠΟΙΗΣΕΙΣ ΤΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ (Τροπολογι΄α 1) Αιτιολογικη΄ σκε΄ψη 2 (2) Προς ο΄φελος της οδικη΄ς ασφα΄λειας, της περιβαλλοντικη΄ς προστασι΄ας και του ισο΄τιµου ανταγωνισµου΄, τα οχη΄µατα επαγγελ- µατικη΄ς χρη΄σεως δεν θα πρε΄πει να χρησιµοποιου΄νται παρα΄ µο΄νο εφο΄σον συντηρου΄νται ε΄τσι ω΄στε να διατηρει΄ται σε υψηλο΄ βαθµο΄ η πιστο΄τητα΄ τους προς τις τεχνικε΄ς ρυθµι΄σεις. (2) Προς ο΄φελος της οδικη΄ς ασφα΄λειας, της περιβαλλοντικη΄ς προστασι΄ας και του ισο΄τιµου ανταγωνισµου΄, τα οχη΄µατα επαγγελ- µατικη΄ς χρη΄σεως δεν θα πρε΄πει να χρησιµοποιου΄νται παρα΄ µο΄νο εφο΄σον συντηρου΄νται ε΄τσι ω΄στε να διατηρει΄ται η πιστο΄τητα΄ τους προς τις τεχνικε΄ς ρυθµι΄σεις. (Τροπολογι΄α 3) Άρθρο 9α (νε΄ο) Άρθρο 9α Τα κρα΄τη µε΄λη θεσπι΄ζουν ε΄να συ΄στηµα κυρω΄σεων που επιβα΄λ- λονται εφο΄σον ο οδηγο΄ς η΄ ο επιχειρηµατι΄ας δεν τηρει΄ τις τεχνικε΄ς απαιτη΄σεις που ελε΄γχονται βα΄σει της παρου΄σας οδη- γι΄ας. Λαµβα΄νουν ο΄λα τα απαραι΄τητα µε΄τρα για να διασφαλι΄- ζουν την επιβολη΄ των κυρω΄σεων αυτω΄ν. Οι προβλεπο΄µενες κυρω΄σεις πρε΄πει να ει΄ναι αποτελεσµατικε΄ς, ανα΄λογες και απο- τρεπτικε΄ς


title: Reglamento (CE) nº 546/2000 de la Comisión, de 14 de marzo de 2000, que modifica el Reglamento (CE) nº 2367/1999 por el que se abre la destilación preventiva contemplada en el artículo 38 del Reglamento (CEE) nº 822/87 para la campaña 1999/2000

eurovoc_concepts:
agricultural quota
distillation
quantitative restriction
table wine

formats: html pdf print

text: 15. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 67/7 REGLAMENTO (CE) No 546/2000 DE LA COMISIÓN de 14 de marzo de 2000 que modifica el Reglamento (CE) no 2367/1999 por el que se abre la destilación preventiva contemplada en el artículo 38 del Reglamento (CEE) no 822/87 para la campaña 1999/2000 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 822/87 del Consejo, de 16 de marzo de 1987, por el que se establece la organización común del mercado vitvinícola (1), cuya última modificación la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1677/1999 (2), y, en particular, el apartado 5 de su artículo 38, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) El Reglamento (CE) no 2367/1999 de la Comisión (3), modificado por el Reglamento (CE) no 286/2000 (4), dispone la apertura de la destilación preventiva contem- plada en el artículo 38 del Reglamento (CEE) no 822/87. Ahora se conocen los datos definitivos de la campaña en curso relativos a las cantidades disponibles. Ante estos datos, procede modificar el volumen global comunitario provisional, aumentándolo de 10 a 12 millones de hectolitros de vino de mesa, y, por tanto, revisar el desglose de este volumen por región de producción. En aras de una correcta gestión administrativa de la medida, procede hacer aplicable el presente Reglamento a partir de la fecha de comunicación contemplada en el apartado 5 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 2367/ 1999. (4) Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del vino. Artículo 1 El Reglamento (CE) no 2367/1999 se modificará como sigue: 1) En los apartados 1 y 5 del artículo 1, el volumen de 10 millones de hectolitros se sustituirá por el de 12 millones de hectolitros. 2) El cuadro que figura en el párrafo segundo del apartado 1 del artículo 1 se sustituirá por el cuadro siguiente: «Región 1 (Alemania) Región 2 (Luxemburgo) Región 3 (Francia) Región 4 (Italia) Región 5 (Grecia) Región 6 (España) Región 7 (Portugal) Austria (hectolitros) 468 079 0 787 500 4 360 000 226 069 5 676 122 470 000 12 230». Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publica- ción en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Será aplicable a partir del 24 de febrero de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 14 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 84 de 27. 3. 1987, p. 1. (2) DO L 199 de 30. 7. 1999, p. 8. (3) DO L 283 de 6. 11. 1999, p. 10. (4) DO L 31 de 5. 2. 2000, p. 81


title: Komission kertomus - Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean kahdeskymmeneskolmas toimintakertomus (1998)

eurovoc_concepts:
activity report
advisory committee (EU)
occupational health
occupational safety

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 14. 03. 2000 KOM(2000) 132 lopullinen KOMISSION KERTOMUS TYÖTURVALLISUUDEN, TYÖHYGIENIAN JA TYÖTERVEYSHUOLLON NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN KAHDESKYMMENESKOLMAS TOIMINTAKERTOMUS 1998 KOMISSION KERTOMUS TYÖTURVALLISUUDEN, TYÖHYGIENIAN JA TYÖTERVEYSHUOLLON NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN KAHDESKYMMENESKOLMAS TOIMINTAKERTOMUS 1998 2 SISÄLLYSLUETTELO 1. YLEISTÄ KOMITEASTA. 5 1. 1. 1. 2. Perustaminen toimivalta ja toimeksianto. 5 Rakenne ja toiminta. 5 2. VUODEN 1998 TOIMINTA. 6 2. 1. 2. 2. CCSHS:n 22. toimintakertomus. 7 Annetut lausunnot. 7 2. 2. 1. Komitean lausunto yhdenmukaisten standardien vahvistamisesta jäteveden annettavaksi puhdistustuotteita toimeksiannoksi (luonnos CENille/CENELECille annettavaksi toimeksiannoksi 38/97). 7 CENille/CENELECille ja (luonnos lattian päällysteille 37/97) varten pihan ja 2. 2. 2. Komitean väliraportti 124/99 työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyttä koskevasta yhteisön ohjelmasta (1996–2000), KOM(98) 511. 7 (asiakirjan lausunto liite II): 2. 2. 3. lausunto Komitean ja työturvallisuutta koskevan ohjelman (1996–2000) koulutusosan täytäntöönpanosta – suosituksia työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyvästä koulutuksesta, johon voitaisiin sisällyttää nuorten, tulevaisuuden työntekijöiden, tarpeet. 10 työterveyttä 730/2/97) yhteisön (asiak. 2. 2. 4. Komitean lausunto (asiak. 5832/1/98) komission ehdotuksista, jotka työturvallisuuslainsäädännön koskevat menetelmää nykyisen työterveys- taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arvioimiseksi sekä menettelyä työterveyttä ja työturvallisuutta koskevien eurooppalaisten direktiivien arvioimiseksi kyseisen menetelmän ja jäsenvaltioissa jo käytössä olevien menetelmien avulla. 10 ja 2. 2. 5. 1999 työohjelmaksi. 12 luonnoksesta Bilbaon Komitean lausunto viraston vuoden 3. RYHMIEN TOIMINTA / RAKENNE VUODEN LOPUSSA. 12 3. 1. Vuonna 1998 toimineet ryhmät, jotka jatkavat toimintaa vuonna 1999. 11 3. 1. 1. 3. 1. 2. 3. 1. 3. Standardointi. 12 Altistusrajojen asettaminen. 12 Itsenäiset ammatinharjoittajat. 13 3. 1. 4. Työntekijöiden lääketieteellinen valvonta. 13 Monitieteelliset ehkäisypalvelut suojelu- ja / 3. 1. 5. 3. 1. 6. 3. 1. 7. Työpaikoilla esiintyvän väkivallan torjunta. 13 Koneet. 14 Työterveys- ja työturvallisuusjärjestelmien hallinto. 14 3. 2. Työryhmien lakkauttaminen. 14 3 3. 2. 1. 3. 2. 2. Rakennustelineet. 14 Koulutus. 14 3. 2. 3. Työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön taloudellinen ja sosiaalinen arviointi. 15 4. YHTEISTYÖ MUIDEN ORGANISAATIOIDEN KANSSA. 15 4. 1. 4. 2. Pysyvä neuvottelukunta. 15 Johtavien työsuojelutarkastajien komitea. 15 4. 3. Kemiallisten käsittelevä tiedekomitea. 16 työperäisen raja-arvoja altistuksen aineiden 4. 4. 4. 5. 4. 6. 4. 7. 4. 8. Työmarkkinaosapuolet. 16 Ammattiyhdistysten tekninen toimisto. 16 Kansainvälinen työtoimisto. 16 Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö. 16 Bilbaon virasto. 16 LIITE A. 17 LIITE B. 19 LIITE C. 24 LIITE D. 29 4 1. YLEISTÄ KOMITEASTA 1. 1. Perustaminen toimivalta ja toimeksianto jonka tehtävänä on avustaa Ottaen huomioon, että olisi säädettävä pysyvästä elimestä, komissiota työturvallisuuteen, työhygieniaan ja työterveydenhuoltoon liittyvien toimien valmistelussa ja täytäntöönpanossa sekä helpottaa kansallisten viranomaisten ja työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välistä yhteistyötä, Euroopan yhteisöjen neuvosto perusti 27. kesäkuuta 1974 ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean. työturvallisuuden, (74/325/ETY) päätöksellään työhygienian tehdyllä Komitean tehtävänä on erityisesti (päätöksen 2 artiklan 2 kohta) (1) (2) (3) (4) suorittaa saatavilla olevien tietojen perusteella näkemysten ja kokemusten vaihtoa voimassa olevista tai suunnitelluista säännöksistä, yhteisen edistää työturvallisuuden, lähestymistavan muodostamista työhygienian, ja työterveyshuollon alojen kysymyksissä sekä edistää asioiden tärkeysjärjestyksen valintoja yhteisön kannalta ja niiden toteuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä, kiinnittää komission huomiota sellaisiin aloihin, joilla uuden tiedon hankkiminen ja asianmukainen koulutus- ja tutkimustoiminta vaikuttavat tarpeellisilta, määritellä yhteisön toimintaohjelmiin liittyen ja yhteistyössä kaivosten turvallisuus- ja terveyskomission kanssa – perusteet ja tavoitteet työtapaturmien ja yrityksissä terveydelle aiheutuvien vaarojen torjumista varten – menetelmät, joiden avulla yritykset ja niiden työntekijät voivat arvioida ja parantaa suojelun tasoa (5) yhteisön edistää hallintoviranomaisille ja työntekijä- helpottamiseksi sekä parantamiseksi ja menettelyohjeiden määrittelemiseksi. kansallisille ja työnantajajärjestöille yhteistyön edistää heidän aloitteitaan kokemusten vaihdon toimenpiteistä tiedottamista 1. 2. Rakenne ja toiminta Komitea on kolmikantaelin, johon kuuluu varsinaisina jäseninä kustakin jäsenvaltiosta kaksi hallituksen edustajaa, kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa. Kullekin varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. Neuvosto nimittää varsinaiset jäsenet ja varajäsenet, ja se julkaisee niistä tiedoksi luettelon Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. työntekijäjärjestöjen edustajaa ja kaksi Komitean puheenjohtajana toimii komission jäsen tai hänen ollessaan estynyt hänen nimeämänsä komission virkamies. Komitea voi muodostaa työryhmiä, joiden puheenjohtajana toimii komitean jäsen. Työryhmät laativat toimintansa tuloksista kertomuksen, joka esitetään komitean kokouksessa. 5 laatii vuosittain toimintakertomuksen, Komitea jonka komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavalle komitealle. Komitean lausunnot hyväksytään ehdottomalla enemmistöllä annetuista äänistä. Komitea on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa jäsenistä on paikalla. Komitea on laatinut työjärjestyksensä, joka tuli voimaan sen jälkeen, kun neuvosto hyväksyi sen 30. huhtikuuta 1976 komission lausunnon perusteella. työntekijäjärjestöjen ja työnantajajärjestöjen edustajat järjestäytyvät kolmeen Hallitusten, erilliseen eturyhmään, joista kukin nimeää edustajansa. Jokainen edustaja osallistuu sen eturyhmän kokouksiin, joka hänet on nimennyt, sekä komitean kokouksiin, joissa hän esittää eturyhmän kannan. jäsenten edustajien eturyhmän yhteyden neuvoston varmistaa Hallitusten välisen työnantajia edustavien komitean puheenjohtajamaan hallitusta edustava komitean jäsen, jäsenten välisen yhteyden varmistaa EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestö (UNICE) ja työntekijöiden edustajien kantojen koordinoinnissa avustaa se yhteisön tason työntekijäorganisaatio, ammatillinen ovat yhteisjärjestö (CES). eli Euroopan valinneet, edustajat jonka Komitean ja työryhmien sihteeristön työt kuuluvat komissiolle. Sihteeristö tulee pääosastosta V (yksikkö F/5). 2. VUODEN 1998 TOIMINTA Jäsenvaltioiden ehdotuksesta neuvosto aloitti 7. heinäkuuta 1997 komitean varsinaisten ja varajäsenten nimeämisen kaudeksi 7. 7. 1997–6. 7. 2000 edellisen toimikauden (4. 3. 1994– 3. 3. 1997) päättyessä. Vuoden 1998 jäsenluettelo on esitetty liitteessä B. Vuonna 1998 komitea kokoontui kaksi kertaa Luxemburgissa, huhtikuussa ja marraskuussa. Molemmissa työterveyteen, ilmoitti työturvallisuuteen ja työhygieniaan liittyvien asioiden etenemisestä. kokouksissa komitealle komissio kaikkien Komitean kokouksia ovat edeltäneet komitean jäsenten eri eturyhmien – hallitusten edustajien sekä työnantajien ja työntekijöiden edustajien – kokoukset. Eturyhmät pitivät vuoden aikana kaksi ylimääräistä kokousta. Komitean työskentely vuoden 1998 aikana edistyi komission toiminnan tahdissa, kuten se on määritelty yhteisön ohjelmassa vuosiksi 1996–2000. kertaa Neljä painopistealueita. kokoontunut suunnittelutyöryhmä ehdotti komitealle tehtäviä ja Kymmenen työryhmän toiminta edellytti kahdenkymmenenyhden kokouksen pitämistä. Työryhmät perustettiin tutkimaan sellaisia erityisaloja, joilta komitea halusi antaa lausunnon. Komitea lakkautti kolme työryhmää (rakennustelineet, koulutus ja työturvallisuuslainsäädännön taloudellinen ja sosiaalinen arviointi), joiden työ oli saatettu päätökseen. sekä työterveys- 6 Tiivistelmä näiden ryhmien työskentelystä on tämän kertomuksen 3 kohdassa. Komitean toiminta tulee esiin seuraavissa asioissa: vuoden 1997 toimintaa kuvaavan vuosikertomuksen hyväksyntä, viiden lausunnon antaminen (näistä on tiivistelmä tämän kertomuksen 2. 2. kohdassa) sekä sellaisten aiheiden tutkiminen, jotka voivat sisältyä sen vuoden 1999 työohjelmaan. 2. 1. CCSHS:n 22. toimintakertomus asiakirja 5210/2/98 hyväksyi Komitea kahdennenkymmenennentoisen kertomuksen, 1997. huhtikuuta 29. 1998 pidetyssä kokouksessaan 56. joka käsitteli sen toimintaa vuonna 2. 2. Annetut lausunnot 2. 2. 1. Komitean lausunto yhdenmukaisten standardien puhdistustuotteita toimeksiannoksi ja CENille/CENELECille annettavaksi toimeksiannoksi 38/97) CENille/CENELECille ja (luonnos lattian 37/97) varten pihan päällysteille vahvistamisesta jäteveden annettavaksi (luonnos Komitea antoi 29. huhtikuuta 1998 näistä toimeksiantoluonnoksista lausuntonsa, jossa se arvioi, että niissä (asiakirjat 37/97 ja 38/97) ei oteta riittävästi huomioon työterveys- ja työturvallisuusongelmia, joita kyseisissä tuotteissa olevat vaaralliset aineet tietyissä jäsenvaltioissa. aiheuttavat, esimerkiksi kieltämistä virallista asbestin ja 2. 2. 2. Komitean lausunto (asiakirjan 124/99 liite II): väliraportti työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyttä koskevasta yhteisön ohjelmasta (1996–2000), KOM(98) 511 Neuvoa-antava komitea hyväksyi 5. marraskuuta seuraavan lausunnon, jonka tarkoituksena on tuoda ilmi neuvoa-antavan komitean toiminta työturvallisuuden, työterveyden ja työhygienian edistämisessä ja komitean ensisijaisten toimien määrittelemisessä. Aiheesta Muuttuva Euroopan yhteisö ja sen vaatimukset neuvoa-antava komitea toteaa, että "väliraportti on laadittu aikana, jolloin sekä Euroopan unioni että komission sisäiset rakenteet ovat muuttumassa. nämä pystyisivät Euroopan unionin laajentuminen erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maihin merkitsee, että komission olisi väistämättä kyettävä osoittamaan lisää varoja kyseisille maille, jotta ja työturvallisuusjärjestelmiään ja täten noudattamaan eurooppalaisia, työterveyttä ja työturvallisuutta että lähestymistapa on oikea. Jäsenyyttä hakeneiden maiden tukemisen epäonnistuminen saattaisi johtaa normien heikentymiseen koko Euroopan yhteisössä. Komitean jäsenet korostavat, että työmarkkinaosapuolille lankeaa oma osansa tässä prosessissa. direktiivejä. Neuvoa-antava ylläpitämään parantamaan työterveys- koskevia komitea uskoo, ja Jäsenet uskovat, että neuvoa-antavalla komitealla on oma tehtävänsä komission ja jäsenyyttä hakeneiden maiden välisessä yhteistyössä, vaikka sen tehtävät ovatkin vielä määrittämättä. Jotta komitean ja jäsenyyttä hakeneiden maiden välille voitaisiin 7 ymmärtämään, mitä taata avoin vuoropuhelu, kyseisille maille pitäisi antaa komiteassa tarkkailijan asema. Tällä tavalla avautuva virallinen vuoropuhelurakenne auttaisi jäsenyyttä hakeneita maita ja työturvallisuuden alalla. Samalla neuvoa-antava komitea saisi tietoa siitä, millaisia vaikeuksia kyseisillä mailla saattaa olla, ja voisi näin ollen ehdottaa erilaisia ohjelmia vaikeuksien voittamiseksi. työterveyden uudistuksia vaaditaan niiltä Neuvoa-antava komitea huomauttaa, että neuvoa-antavan komitean laajentuessa sen saattaa olla tarpeen kiinnittää huomiota rakenteeseensa ja toimintansa organisointiin. Komission olisi ilmoitettava komitealle yhteisön laajentumisen vaikutuksista ja siitä, miten laajentuminen vaikuttaa komitean toiminnan organisointiin. " Työn muuttuvasta luonteesta komitea toteaa seuraavasti: "Myös työn luonne on työvoiman muuttumassa: vuokraamiseen on lisääntynyt. Myös etätyöskentely on muuttanut työskentelytapoja ja laajentanut kotoa työskentelyn mahdollisuuksia. yhä ammatinharjoittaminen turvautuvat itsenäinen esimerkiksi ja alihankkijoihin, enemmän yritykset ja Neuvoa-antava komitea toteaa, että sen on tarpeen ymmärtää nykyistä paremmin, mitä tekijöitä näihin muutoksiin liittyy sekä miten ne vaikuttavat työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen. Komitean on kuitenkin varmistettava, että nämä nykypäivän työmarkkinoiden uudet piirteet otetaan huomioon komitean työohjelman tulevaisuutta pohdittaessa. Työn muuttuvaa luonnetta on tutkittava puolueettomasti, jotta sopivat toimenpiteet voidaan määritellä ja niitä voidaan soveltaa. Turvallisen ja terveellisen työympäristön takaamiseksi yritysjohdon, työntekijöiden ja näiden edustajien on oltava tiiviissä yhteistyössä keskenään. Nykyajan taloudelliset ja yhteiskunnalliset haasteet edellyttävät näiden mekanismien tehokasta täytäntöönpanoa enemmän kuin koskaan aiemmin. Neuvoa-antava komitea on valmis tarjoamaan komissiolle neuvojaan ja apuaan tässä työssä. Komitea haluaa varmistaa kaikille terveellisen, turvallisen ja hyvän työympäristön. Työllisyyden muuttuvia muotoja pohtiessaan neuvoa-antava komitea on myös kiinnittänyt huomiota työterveyden ja työturvallisuuden sekä työvoimapolitiikan väliseen suhteeseen. Työkyvyttömyyttä ja varhaiseläkettä koskeviin kysymyksiin komitea ei haluaisi puuttua, koska se katsoo muiden tahojen sopivan paremmin niiden käsittelijöiksi. Komitea uskoo, että sen kannattaisi kohdistaa huomionsa pikemminkin sopeutumista, työn sovittamista tekijänsä kykyihin sekä erilaisia ehkäisytoimia koskeviin kysymyksiin. " Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on merkittävä asema Euroopan unionissa, "ja niinpä tämän merkittävän yritysryhmän tarpeet on otettava riittävän hyvin huomioon neuvoa-antavan komitean työssä. Komitea pitää tervetulleina komission asiasta tekemiä aloitteita, joihin raportissa viitataan. Lisäksi komitea toivoo voivansa taata, että pk-yritysten tarpeet näkyvät sen työssä myönteisellä tavalla. Toisin sanoen komitea haluaa tarjota pk-yrityksille niiden tarvitsemaa tietoa sekä neuvoja voidakseen ja työturvallisuuspolitiikasta. " työterveys- hyötymään hoidetusta yrityksiä auttaa hyvin 8 "Komitea ottaa huomioon, että Amsterdamin sopimuksen mukaisesti komission on jatkossa kuultava työmarkkinaosapuolia useista yhteiskunnallisista asioista, mukaan lukien työterveyden ja työturvallisuuden kysymykset. Komitean kannattaisi näin ollen keskustella omasta asemastaan ja suhteestaan Amsterdamin sopimuksen soveltamiseen. Komitealla ei ole ennakkoluuloja työmarkkinaosapuolille annettavia ja etuoikeuksia kohtaan, työturvallisuuspolitiikan valmistelussa sekä täytäntöönpanossa. ja se katsoo, että sillä on paikkansa työterveys- jäsenet katsovat, komitean kokemukset Neuvoa-antavan Amsterdamin sopimuksessa määrättyjen menettelyjen soveltamisesta auttavat hahmottamaan paremmin niitä kysymyksiä, joihin on vielä saatava asianmukainen vastaus. Jäsenet ovat sitoutuneet pohtimaan asiaa yhdessä komission kanssa. Yhteistyön on tarkoitus paitsi tuottaa kysymyksiin päteviä vastauksia, myös ehkäistä päällekkäistä työtä. " konkreettiset että Lainsäädäntöön liittyen "neuvoa-antava komitea pitää lainsäädännöllistä ohjelmaa sillä puitedirektiivissä määriteltyjen varmistetaan sikäli ehkäisyperiaatteiden täytäntöönpanoa soveltaminen jäsenmaissa on syytä seurata tarkasti. käytäntöön. Direktiivin tärkeänä, että Komitea haluaisi myös varmistaa, että kaikki kolme osapuolta osallistuvat sekä täytäntöönpano- että seurantaprosesseihin. Neuvoa-antavan komitean pitäisi komission välityksellä arvioida Euroopan yhteisön alueella noudatettavan työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön luonnetta ja yhtenäisyyttä, sekä sitä – kulloisenkin valtion käytännöt asianmukaisesti huomioon ottaen – missä ja miten olemassa olevaa lainsäädäntöä ei vielä ole pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. Yhteiseurooppalaisten normien noudattamisessa tai kansallisessa lainsäädännössä havaittavia puutteita ei välttämättä tarvitse korjata uusilla laeilla. Pikemminkin on syytä taata käytännön tavoitteiden saavuttaminen ohjauksen, koulutuksen, tutkimuksen tai mahdollisen muun tuen ja neuvonnan avulla. On ilmeistä, että komission on tarpeen parantaa uusien lakien vaikutusten tutkimiseen käyttämiään menetelmiä. Kaikissa tällaisissa tutkimuksissa on tutkittava enemmän kuin paperilla lukee. Tutkimuksista on toisin sanoen käytävä ilmi, kuinka kulloinenkin laki on vaikuttanut yritysten työterveys- ja työturvallisuuspolitiikkaan. " Työohjelman ensisijaisten tavoitteiden osalta "neuvoa-antava komitea kannattaa yleisesti ottaen komission väliraportissa esitettyjä pääperiaatteita, joita ovat tehokas lainsäädäntö, laajentuminen, työllistettävyys (näihin kaikkiin on viitattu edellä) sekä uudenlaiset riskit. Komitea on pannut merkille näiden yleisotsakkeiden alle sijoittuvat ensisijaiset komission tavoitteet ja ottaa ne huomioon käsitellessään omaa ensi vuotta koskevaa työohjelmaansa. " Komission rakenteen muutoksista komitea toteaa seuraavasti: "Komitea on jo maininnut Euroopan yhteisön kohtaamista haasteista työn luonteen muuttumisen sekä yhteisön jäsenmäärän kasvun. Se on tietoinen myös yhteisön ja erityisesti pääosasto V:n rakenteiden muutoksista. Komitea ottaa huomioon, että unioniin on perustettu useita elimiä avustamaan komissiota työterveys- ja työturvallisuuspolitiikkaan liittyvissä asioissa. Tällainen on joka neuvoo myös esimerkiksi johtavien työsuojelutarkastajien komitea SLIC, 9 komissiota työterveys- ja työturvallisuuspolitiikkaan liittyvällä alalla. Neuvoa-antava komitea pitää kuitenkin tärkeänä, että se pysyy itse keskeisenä kolmen osapuolen yhteisenä työterveyden, työturvallisuuden ja työntekijöiden hyvinvoinnin kehittämisessä. komissiota tehtävänä elimenä, neuvoa jonka on Neuvoa antava komitea haluaisi saada varmistuksen siitä, ettei uudelleenjärjestely turhaan heikennä sen työskentelymahdollisuuksia ja ettei sen henkilökuntaa tai määrärahoja supistettaisi. Komiteaa koskevista päätöksistä pitäisi pikemminkin näkyä, että sille ja näin ollen myös sihteeristölle asetettujen vaatimusten määrä on kasvanut lausunnossa mainittujen työohjelman ja ensisijaisten tavoitteiden johdosta. " ja monipuolistunut tässä 2. 2. 3. Komitean lausunto (asiak. 730/2/97) yhteisön työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan ohjelman (1996–2000) koulutusosan täytäntöönpanosta – suosituksia työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyvästä koulutuksesta, johon voitaisiin sisällyttää nuorten, tulevaisuuden työntekijöiden, tarpeet Komitea perusti marraskuussa 1996 koulutusta käsittelevän ryhmän, jonka tehtävänä oli antaa tietoja neuvoa-antavalle komitealle – yhteisön työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan ohjelman koulutusosasta ja erityisesti sellaisen viiteasiakirjan valmistelusta, joka voisi olla työterveyteen ja työturvallisuuteen liittyvää koulutusta koskevien suositusten perustana ja johon voitaisiin sisällyttää nuorten, tulevaisuuden työntekijöiden, tarpeet – tulevien liitännäistoimenpiteiden täytäntöönpanosta Euroopan tasolla. Komitea hyväksyi 5. marraskuuta 1998 raportin, aiheisiin: jossa keskityttiin seuraaviin Luonnos riskejä parantamisesta ja riskien ehkäisystä koulutuksen avulla. viiteasiakirjaksi liittyviä työhön koskevan tiedottamisen – Luonnos suosituksiksi riskien ehkäisyä koskevasta koulutuksesta. – Painopistealueita ja tulevia toimia koskeva luonnos. Komitea katsoo, että koulutus vaatii asianmukaista riskienehkäisyohjelmaa. Näin ollen komitea ehdottaa, että komissio toteuttaisi aloitteita ja toimia, joilla seurattaisiin ja kehitettäisiin koulutusta edellisissä kohdissa mainituilla aloilla, ja ottaisi neuvoa-antavan komitean niihin mukaan. 2. 2. 4. Komitean lausunto (asiak. 5832/1/98) komission ehdotuksista, jotka koskevat menetelmää nykyisen työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön taloudellisten ja sosiaalisten ja työturvallisuutta koskevien eurooppalaisten direktiivien arvioimiseksi kyseisen menetelmän ja jäsenvaltioissa jo käytössä olevien menetelmien avulla sekä menettelyä arvioimiseksi työterveyttä vaikutusten CCSHS antoi 5. marraskuuta 1998 lausuntonsa, joka voidaan tiivistää seuraavasti: (1) Sosioekonomisella analyysilla voi olla annettavaa hyvälle terveys- turvallisuuslainsäädäntöprosessille. Analyysin olisi pohjaksi keskusteluihin, ja tietoja joita käydään yritysten useimmin kohtaamista annettava 10 (2) (3) (4) kustannuksista ja yhteiskunnan saamista hyödyistä. Koska tavoitteena on avoimuus eikä poliittisen vastuun siirtäminen, käytännöllinen ja suhteellinen lähestymistapa on suositeltavin. Asian lisäkäsittelyyn tarvittavat tiedot saadaan usein jo tekemällä yksinkertainen analyysi, joka perustuu olemassa oleviin tietoihin ja asiasta vastaavien virkamiesten ammattitaitoiseen harkintaan. Euroopan tasolla toteutetut sosiotaloudelliset analyysit eivät aiemmin ole tyydyttäneet työnantajien, työntekijöiden tai hallitusten tarpeita. Työryhmän puutteet laadittu realistisemmaksi muokatun menettelyn avulla. korjaamaan suositukset nämä on Avoimuuteen päästään parhaiten, kun analyysi tehdään varhaisessa vaiheessa lainsäädäntöprosessia. On tarkasteltava erikseen (1) yrityksille koituvaa hyötyä ja kustannuksia, (2) yksittäisten työntekijöitten saamaa hyötyä ja (3) koko yhteiskunnan saamaa hyötyä, jotta näiden osatekijöiden erilaiset menetelmälliset tarpeet voidaan ottaa huomioon. on otettava huomioon maiden Analyysin lähtökohdan valinta ja siinä käytettävät oletukset samoin kuin niiden merkitys tulosten kannalta on tuotava selvästi esille. Menetelmiin voidaan näin soveltaa tekemällä oppimisen lähestymistapaa. Työryhmä ei pidä järkevänä rajoittaa analyysintekijöiden valintamahdollisuuksia, sillä eri lainsäädäntötoimia on tarkasteltava erilaisin menetelmin. Erityisesti näin on, kun ja yhteiskuntaelämään liittyvät perinteet. Silloin on tapauskohtaisesti toisaalta tasapaino kansallisten arvioiden vertailtavuuden ja etsittävä erityispiirteitten joustavan huomioon oton välillä. Useimmiten lienee on kuitenkin päätettävä yhtenäisistä alkuoletuksista ja yhteisistä menetelmistä. Mikäli direktiiviehdotuksen yhteydessä huomataan, että ehdotetun direktiivin alaan kuuluvan lainsäädännön noudattaminen on puutteellista, arvioinneissa olisi normien toisaalta noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ja toisaalta kulut, joita sen lisäksi ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpano aiheuttaa. erikseen määriteltävä lainsäädäntöön voimassa erilaiset olevien jos asianomaisille jäsenvaltioiden jos mahdollisiin Sosiotaloudellisen analyysin olisi oltava kaksivaiheinen prosessi. Ensi vaiheessa olisi arvio ehdotetun annettava päätöksentekijöille karkea säädöksen kustannuksista ja hyödyistä. Tämä yleisluonteinen analyysi olisi annettava tehtäväksi säädöksen valmistelusta vastaavalle komission yksikölle viranomaisille. Komissio ja tekisi syvällisemmän analyysin vain, esianalyysi viittaisi huomattaviin liittyisi merkittäviä tai kustannuksiin epävarmuustekijöitä. Tässä vaiheessa olisi kerättävä lisää tietoja yrityksistä ja analysoitava mahdolliset hyödyt tarkemmin. Työryhmä ehdottaa, että ensivaiheen analyysi tehdään heti, kun säädösehdotus on saatu riittävän toimitetaan sitten neuvoa-antavan vakaaseen muotoon ja että analyysi komitean käsiteltäväksi. Toisen vaiheen analyysi jos ehdotuksen kustannusvaikutukset ovat erityisen merkittävät jos sen kustannuksia tai hyötyjä ei ensivaiheen analyysissa ole saatu täsmennettyä riittävällä ja suhteellisella tavalla. Toisen vaiheen analyysissa olisi kuultava jäsenvaltioiden siitä, miten analysoitavaa tekstiä olisi mahdollisesti tulkittava – ottaen erityisesti huomioon toimet, joita täytäntöönpano työnantajalta edellyttää. työmarkkinaosapuolia tehtäisiin vain, viranomaisia hyötyihin tai ja 11 2. 2. 5. Komitean lausunto luonnoksesta Bilbaon viraston vuoden 1999 työohjelmaksi Kuten Bilbaon viraston perustamisesta annetussa asetuksessa säädetään, Bilbaon viraston johtajan laatima luonnos viraston työohjelmaksi vuodeksi 1999 on toimitettu komitealle ennen sen esittämistä viraston hallintoneuvostolle. Eturyhmät esittivät kantansa viraston johtajan läsnäollessa, ja ne voidaan tiivistää seuraavasti: Luonnoksen ideat ja sävy olivat eturyhmien mielestä hyviä ja kävivät yksiin viraston perustamissäännön kanssa. Ryhmät kuitenkin arvioivat ohjelman olevan liian laaja ja sen toteuttamismahdollisuuksia, kun otetaan huomioon esimerkiksi epäilivät edellisestä ohjelmasta toteuttamatta jääneet osat. Viraston ja sen hallintoneuvoston pitäisikin asettaa ohjelmassa esitetyt ensisijaiset tärkeysjärjestykseen. Ryhmän mukaan luonnosta lukiessa voi saada sen vaikutelman, että virasto olisi ottanut huolestuttaa hoitaakseen ongelmat. jotka haluaisivat, että viraston toiminta-ala määriteltäisiin työmarkkinaosapuolia, selvästi ja avoimesti ja että komission ja viraston välinen työnjako selkiytyisi. Työnantajien ryhmä esitti, että pohdittaisiin perusteellisesti menettelyä, jolla neuvoa- tehtävistä. antava komitea Työntekijöiden viraston menettelytapoihin, vastuuhenkilöihin, aikatauluihin ja siihen, mitä tahoja toimintaan kulloinkin osallistuu. Ryhmä myös esitti, että pitäisi ottaa käyttöön menettelyitä, joiden avulla voidaan saada selville viraston käyttäjien tarpeet. tiedon virastolle saada kaikki mahdolliset haluaisi myös saisi ryhmä säännöllisesti uskotuista tavoitteet selvyyttä Tämä lisää Eräs edustaja oli huolissaan siitä, että tehtäviä on viime aikoina siirretty komissiolta Bilbaon virastolle ja virastolta jäsenvaltioiden hallintoelimille, jotka ovat näiden tehtävien osalta jo ylikuormitettuja. Hän toivoi, että tällaiset siirrot tehtäisiin entistä avoimemmiksi. 3. RYHMIEN TOIMINTA / RAKENNE VUODEN LOPUSSA 3. 1. Vuonna 1998 toimineet ryhmät, jotka jatkavat toimintaa vuonna 1999 3. 1. 1. Standardointi Tämän työryhmän tehtävät jatkuvat. Komitea antoi tälle ryhmälle toimeksiannon tutkia standardointia koskevia toimeksiantoja sitä mukaa, kun komissio niitä antaa. Työryhmä käsittelee myös yleisiä ongelmia, standardointiin työterveys- ja työturvallisuusasioissa. liittyvät jotka kertaa vuonna kokoontui kolme seitsemästä Ryhmä toimeksiantoluonnoksesta. kahta CENille/CENELECille annettavaa toimeksiantoa (ks. kohta 1. 1. 1). Ryhmä valmisteli myös toteutettavuustutkimus henkilösuojainten valintaa käsittelevän oppaan laatimisesta". Luonnos esitetään hyväksymistä varten komitean seuraavassa kokouksessa. 1998 lausuntoluonnoksen, lausuntoluonnoksen asiakirjasta keskusteli joka "CENin tekemä koski laati Se ja 3. 1. 2. Altistusrajojen asettaminen Ryhmää on kuultu vahvistettavista painopistealueista niiden ainesosien osalta, joista on määritettävä työperäistä altistumista koskevat rajat. Ryhmä seuraa tiedekomitean työtä työperäistä altistumista koskevien raja-arvojen osalta (kohta 4. 3. ) ja laatii 12 komitean lausunnot komission ehdotuksista, jotka koskevat työperäisen altistumisen rajojen asettamista. Lisäksi se raportoi töidensä edistymisestä komitean kokouksissa. pannaan täytäntöön Ryhmä kokoontui neljä kertaa vuonna 1998 ja tarkasteli komission ehdotusluonnosta työssä altistumisen raja-arvoja koskevan ensimmäisen luettelon direktiiviksi ja direktiivillä laatimisesta; turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä annettu neuvoston direktiivi 98/24/EY. Ryhmä tutki erityisesti sitä, onko direktiiveissä syytä 91/322/ETY ja 96/94/EY hyväksytyt luettelot sekä luettelo uusista tekijöistä, joita ryhmä on jo tutkinut raja-arvoja koskevan kolmannen luettelon laatimisen yhteydessä tai joita kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä tiedekomitea SCOEL on suosittanut mutta joita vielä ei ole otettu huomioon. direktiiviluonnoksen työntekijöiden komission liitteeseen sisällyttää terveyden Työryhmä jatkaa työskentelyään vuonna 1999. 3. 1. 3. Itsenäiset ammatinharjoittajat Ryhmä perustettiin marraskuussa 1996, ja se kokoontui kerran vuonna 1998. Ryhmä perustettiin tutkimaan luonnosta neuvoston suositusehdotukseksi ja työturvallisuuslainsäädännön soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin (asiak. 522/96). Ryhmän ensimmäisen raportin jälkeen Bilbaossa sijaitseva Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto lähetti komission nimissä jäsenvaltioille kyselyn sen selvittämiseksi, miten työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntöä on sovellettu jäsenvaltioiden vastausten perusteella saadut itsenäisiin ammatinharjoittajiin. Eri tulokset joka tarkasteli uudelleen komission ehdotusta näiden lisätietojen valossa. Komitealle esitetään uusi lausuntoluonnos keskustelua ja hyväksyntää varten sen seuraavassa kokouksessa. toimitettiin työryhmälle, työterveys- 3. 1. 4. Monitieteelliset valvonta suojelu- ja ehkäisypalvelut / Työntekijöiden lääketieteellinen Nämä kaksi ryhmää yhdistettiin, ja näin syntyneen ryhmän toimeksianto vahvistettiin marraskuussa 1996 pidetyssä kokouksessa. Ryhmän tehtävänä on tutkia kaikkien toimialojen ja kaikkien, niin julkisten kuin yksityistenkin ja ehkäisypalvelujen toteuttamisessa havaittuja ongelmia ja siitä saatuja tietoja. koskevien monialaisten työntekijöitä yritysten suojelu- Sen tehtävänä on myös tutkia, miten työntekijöiden terveyden valvonta on toteutettu eri jäsenvaltioissa. Ryhmä kokoontui vuonna 1998 kaksi kertaa ja tekstin toimituksesta vastaava alaryhmä kerran. Ryhmän työt ovat edistyneet hyvin, ja se arvelee saattavansa ne päätökseen vuonna 1999. 3. 1. 5. Työpaikoilla esiintyvän väkivallan torjunta Yksi yhteisön ohjelman toimessa 3 säädetyistä toimenpiteistä on "arvioida yhteisön tasolla toteutettavien toimien tarvetta työssä tapahtuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja toteuttaa seurantatoimenpiteet". Ryhmä perustettiin tätä tarkoitusta varten alustavasti eikä se kokoontunut vuonna 1998. 13 3. 1. 6. Koneet Ryhmän tehtävänä on valmistella komitean lausunto luonnoksesta neuvoston direktiiviehdotukseksi, joka koskee koneisiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämistä. koskevan lainsäädännön jäsenvaltioiden 89/392/ETY on merkittäviä koneisiin annetulla Koneita ja direktiivillä työterveyteen. Uusiin lisäksi liittyvien työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista annetulla direktiivillä 89/655/ETY saattaa olla välillisiä vaikutuksia. työturvallisuuteen lähentämisestä vaikutusten vaikutuksia välittömien Ryhmä kokoontui kerran vuonna 1998 ja jatkaa toimintaansa vuonna 1999. 3. 1. 7. Työterveys- ja työturvallisuusjärjestelmien hallinto Työryhmä perustettiin neuvomaan ja avustamaan komissiota työterveys- ja työturvallisuusjärjestelmien hallintoa koskevien oppaiden kehittämisessä ja niiden käyttöä koskevien suositusten antamisessa. Ryhmä kokoontui ensimmäisen kerran vuonna 1998 ja jatkaa toimintaansa vuonna 1999. 3. 2. Työryhmien lakkauttaminen Komitea päätti lakkauttaa kolme työryhmää, jotka olivat saanet työnsä päätökseen. 3. 2. 1. Rakennustelineet Ryhmä perustettiin toukokuussa 1996, ja sen toimeksiantona oli valmistella komitean neuvoston koskevasta lausunto direktiiviehdotukseksi. rakennustelineitä luonnoksesta Komitea hyväksyi lausunnon vuonna 1997, ja ryhmä lakkautettiin virallisesti 29. huhtikuuta 1998. 3. 2. 2. Koulutus valmistelussa. Asiakirja ja sen tehtävänä oli opastaa komiteaa Ryhmä perustettiin marraskuussa 1996, ohjelman koulutusta koskevan luvun täytäntöönpanossa ja erityisesti mahdollisen viiteasiakirjan ja työterveyteen liittyvää koulutusta koskevien suositusten perustana, ja siihen voitaisiin sisällyttää nuorten tarpeet, kun heitä ajatellaan tulevina työntekijöinä. Ryhmän tehtävänä oli myös opastaa komiteaa Euroopan yhteisön tasolla toteutettavien mahdollisten liitännäistoimien täytäntöönpanossa. työturvallisuuteen toimia voisi Ryhmä kokoontui kerran vuonna 1997 ja kaksi kertaa vuonna 1998. Toimintansa tuloksena ryhmä antoi komitealle lausuntoluonnoksen (kohta 2. 3) komission laatimasta asiakirjasta 98/97. Komitea hyväksyi lausunnon, ja ryhmä lakkautettiin 5. marraskuuta 1998. 14 3. 2. 3. Työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön taloudellinen ja sosiaalinen arviointi Ryhmä perustettiin marraskuussa 1996, ja sen tehtävänä oli valmistella komitean lausunto komission ehdotuksista, jotka koskevat menetelmää nykyisen työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arvioimiseksi työturvallisuutta koskevien eurooppalaisten sekä menettelyä direktiivien arvioimiseksi kyseisen menetelmän ja jäsenvaltioissa jo käytössä olevien menetelmien avulla. työterveyttä ja työ perustuu komission teettämään ja Ryhmän työturvallisuuslainsäädännön taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten arvioimista koskevaan kertomukseen. Kertomuksessa analysoidaan tällä hetkellä sovellettavia menettelyitä ja käytettävissä olevia menetelmiä Euroopan laajuisella, kansallisella ja työturvallisuuslainsäädännön yritysten työterveys- taloudellisten vaikutusten arvioimiseksi ja edut). Siinä myös ehdotetaan käytännön malleja vaikutusten arvioimiseksi Euroopan ja kansallisella tasolla; yksi näistä malleista on laadittu erityisesti eurooppalaisia direktiivejä varten. ja (kustannukset toteutettavan työterveys- tasolla Ryhmä kokoontui kerran vuonna 1997 ja kaksi kertaa vuonna 1998. Tekstin laadinnasta vastaava alaryhmä kokoontui kerran lausuntoluonnoksen valmistelun ja ryhmä lakkautettiin yhteydessä (kohta 2. 2). Komitea hyväksyi 5. marraskuuta 1998. lausunnon, 4. YHTEISTYÖ MUIDEN ORGANISAATIOIDEN KANSSA 4. 1. Pysyvä neuvottelukunta Kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan pääasiallisena tehtävänä on seurata työturvallisuuden ja työterveyden kehittymistä kaivannaistoiminnassa, tehdä jäsenvaltioiden hallituksille käytännöllisiä parannusehdotuksia ja edistää hyödyllisten tietojen vaihtoa. Vuodesta 1994 pysyvän neuvottelukunnan jäseniä on osallistunut komitean kokouksiin tarkkailijoina. Vastaavasti komitean edustajia on kutsuttu pysyvän tarkkailijaa kustakin eturyhmästä. Näin neuvottelukunnan täysistuntoihin, kaksi taataan parempi tiedonkulku näiden kahden elimen välillä. Saatujen kokemusten perusteella niiden toiminnassa on havaittu yhtymäkohtia, mutta vaikutelma kahdesta laitoksesta on kuitenkin vahvistunut. Pysyvä neuvottelukunta on erillisestä erityisiä pääasiallisesti elin, turvallisuusongelmia. Tekniset sen sijalla työohjelmassa, keskustella myös työturvallisuuteen ja työterveyteen liittyvistä peruskysymyksistä. joka näkökohdat neuvoa-antava kaivannaistoiminnan ensimmäisellä ovat komitea käsittelee tekninen taas kun voi 4. 2. Johtavien työsuojelutarkastajien komitea Heinäkuun 12. päivänä 1995 tehdyllä komission päätöksellä 95/319/EY perustetussa johtavien työsuojelutarkastajien komiteassa on kustakin jäsenvaltiosta kaksi työsuojelutarkastajien edustajaa, ja sen puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komitea antaa komissiolle vuosikertomuksen toiminnastaan ja erityisesti ongelmista, jotka liittyvät työturvallisuuden ja työterveyden alaa koskevan yhteisön johdetun toimittaa oikeuden valvontaan. Komissio soveltamiseen soveltamisen tai 15 kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalle komitealle. 4. 3. Kemiallisten tiedekomitea aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä Neuvoston kehotuksesta 12. heinäkuuta 1995 tehdyllä komission päätöksellä 95/320/EY perustetun tiedekomitean tehtävänä on tutkia kemiallisten aineiden vaikutusta työntekijöiden terveyteen. Sen työskentelyä seuraa neuvoa-antava komitea ja erityisesti altistustasojen määrittämistä käsittelevä työryhmä valmistellessaan lausuntojaan täytäntöön direktiiviehdotuksiksi, neuvoston direktiivi 80/1107/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 88/642/ETY. luonnoksista pannaan joilla 4. 4. Työmarkkinaosapuolet Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (CES) edustaja ja EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestön (UNICE) jäsen kutsutaan avustamaan komitean kokouksiin. 4. 5. Ammattiyhdistysten tekninen toimisto CES perusti Euroopan ammattiyhdistysten työterveys- ja työturvallisuusasioiden teknisen toimiston (BTS) vuonna 1989 seuraamaan erittäin tiiviisti standardoinnin järjestämistä koskevien teknisten töiden sujumista. BTS perustettiin Euroopan parlamentin tuella, ja sille kirjattiin budjettikohta vuonna 1989. Samana vuonna BTS allekirjoitti monivuotisen sopimuksen komission kanssa. Se tekee tutkimuksia ja toimittaa tietoja Euroopan yhdenmukaistamis- ja standardointitöistä työterveys- ja työturvallisuusalalla ja tekee yhteistyötä komitean standardointia käsittelevän työryhmän kanssa. BTS:n edustaja kutsutaan avustamaan komitean kokouksiin. 4. 6. Kansainvälinen työtoimisto Kansainvälisen työtoimiston edustaja kutsutaan avustamaan komitean kokouksiin. 4. 7. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöstä kutsutaan yksi edustaja komitean kokouksiin, joissa hän esittelee muun muassa säätiön työohjelman. 4. 8. Bilbaon virasto Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston perustamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti komitealle toimitetaan sen työohjelma ja vuosikertomus. 16 LIITE A NEUVOSTON PÄÄTÖS OIKEUSPERUSTA (Ote)Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä kesäkuuta 1974, työturvallisuuden, työhygienian, ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean perustamisesta (otteita): "Euroopan yhteisöjen neuvosto [. ] katsoo, että on suotavaa määrätä pysyvästä toimielimestä, jonka tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyshuoltoa koskevan toiminnan valmistelemisessa ja täytäntöönpanossa sekä helpottaa yhteistyötä kansallisten hallintoviranomaisten ja työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välillä, [. ] ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Perustetaan työturvallisuuden, työhygienian, jäljempänä 'komitea'. ja työterveyshuollon neuvoa-antava komitea, 2 artikla Komitean työterveyshuoltoa koskevan toiminnan valmistelemisessa ja täytäntöönpanossa. työturvallisuutta, komissiota tehtävänä avustaa on työhygieniaa ja 3 artikla (1) (2) Komitea laatii vuosittain toiminnastaan kertomuksen. Komitea toimittaa tämän kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavalle komitealle. " 4 artikla (1) (2) (3) (4) Komiteassa on [. ] varsinaista jäsentä siten, että jokaisella jäsenvaltiolla on kaksi hallituksen kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa. työntekijäjärjestöjen edustajaa, edustajaa kaksi ja Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. (…. ) Komissio nimeää komitean varsinaiset saavuttamaan työntekijä- tasapuolisen edustuksen eri taloudenalojen välillä. ja komissio pyrkii ja varajäsenet ja työnantajajärjestöjen osalta komitean kokoonpanossa jäsenet Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten luettelo julkaistaan tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 5 artikla Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten toimikausi on kolme vuotta. Sama jäsen voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi. 6 artikla 17 (1) (2) (3) (4) Komitean puheenjohtajana on komission jäsen, ja poikkeustapauksissa, komitean puheenjohtajan määräämä komission virkamies. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. tämän ollessa estynyt tai Puheenjohtaja kutsuu komitean koolle omasta aloitteestaan tai vähintään kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä. Komitea voi perustaa työryhmiä, joiden puheenjohtajana on komitean jäsen. Nämä ryhmät esittävät työnsä tulokset komitean kokouksessa kertomuksen muodossa. Komission yksiköiden edustajat, joiden alaan asia kuuluu, osallistuvat komitean kokouksiin ja työryhmiin. Komission yksiköt huolehtivat komitean ja työryhmien sihteeristön tehtävistä. 7 artikla Komitea on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä on läsnä. 8 artikla Komitea vahvistaa työjärjestyksensä, joka tulee voimaan, kun neuvosto komission lausunnon saatuaan on hyväksynyt sen. 18 LIITE B B2 – KOMITEAN KOKOONPANO VUONNA 1998 I. HALLITUSTEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi HESELMANS DE VIL ANDERSEN ECKEROTH HORST WILMERSTADT KAFETZOPOULOU PAPADOPOULOS GOMEZ-HORTIGUELA AMILLO MARTINEZ GANDARA DE LA BOISNEL HENRY LEPORE RUME VOS GUIGUEN WALSH CACOPARDI WEBER LATERVEER Docteur BREINDL Docteur SZYMANSKI RODRIGUES DA SILVA CABRAL COSTA MARINHO RANTANEN HURMALAINEN BYLUND CLOAREC Yhdistynyt kuningaskunta CLIFTON CRUICKSHANK b) Varajäsenet Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska FONTINOY BAHNE RÜCKERT CHRISTODOULOU NOLLA FERNANDEZ ROBERT STEEN JENSEN GIESEN PISSIMISSI CASTELLA PAILLARD 19 Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi FUREY FAVENTI DEMUTH DONNELLAN ROCCA-ERCOLI HUBERTY MEPPELDER MIDDELPLAATS FINDING JENNER PINTO MARVAO FREITAS DURAO KALLIO LEHTINEN BARREFELT SVÄRD Yhdistynyt kuningaskunta WHITE HENDERSON II. TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi CYPRES FONCK RASMUSSEN POULSEN KONSTANTY ANGERMAIER POLITIS FERRER PHILIP CRONIN DRIVAS CARCOBA MARTIN WHELAN BENEDETTINI GALLI MILLER WILDERS HEIDER GIARDIN DE GEUS CZESKLEBA NASCIMENTO LOPES DA COSTA FARIAS TYÖLÄJÄRVI METSÄMÄKI TENGBERG BREIDENSJÖ Yhdistynyt kuningaskunta GIBSON MELLISH 20 b) Varajäsenet Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi VELLANDE JACOBSEN VAN DER HAEGEN AHLERS ZWINGMANN GROWITSCH CHATZIS DIAZ SALENGRO MRKWICKA D’ERCOLE GOEREND MULLER PAPANAYOTOU TORRES FERNANDEZ SEDES DEVOY STANZANI KINN VAN STEEBERGEN REITINGER STEINER COELHAS DIONISIO MONTEIRO do MONTE SAARIKANGAS HEIKURA HILDINGSSON THULESTEDT Yhdistynyt kuningaskunta TUDOR GOWAN ROONEY OBE 21 III. TYÖNANTAJAJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Yhdistynyt kuningaskunta ASHERSON b) Varajäsenet Luxemburg WALERS LEONARD DE LANGE NIELSEN GUNKEL ZIMALIS JEPSEN SCHEEL TSAMOUSSOPOULOS TEIXIDO CAMPAS MANZANO SANZ PEYRICAL O’HALLORAN CORMAN BRISCOE CHIACCHIARARELLI GIUSTI SAUBER FRENKEL SCHWENG METZLER KONING BRAUNER COSTA TAVARES PENA COSTA FORSS FROSTLING KUIKKO LIND WHITE PELEGRIN DILLEN JUHLER- KRISTOFFERSEN HOLMBOE BANG BEEKHUIZEN KUHLMANN ZACHARIAS KIRIAKOGGONAS MUNOZ MUGICA MORENO UCELAY TASSIN CASSIDY GRAMPELLA AUBRUN ENRIGHT FREGOSO STELMES 22 Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi KROEZEN DUNGL STIMITZER FONTES MACHADO BARROSO AHTELA TELL LUOMALA BJÖRG ÖSTLUND Yhdistynyt kuningaskunta JEYNES CLARE 23 LIITE C TYÖRYHMÄT VUONNA 1998 SUUNNITTELU Puheenjohtaja : JEPSEN (työnant. ) Varapuheenjohtaja : WHITE (hall. ) Esittelijä : FONCK (työntek. ) HALLITUSTEN EDUSTAJAT TYÖNANTAJIEN EDUSTAJAT TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT SZYSMANSKI / A CORMAN / F MELLISH / UK HORST / D WEBER/ L RICHARD / U. N. I. C. E. SEDES / F GIUSTI / I CARCOBA / E HURMALAINEN/ FIN JEPSEN / DK CARLSLUND / C. E. S. SCHEEL / D FONCK / B WHITE / UK DEAKINS/UK VOS/NL WALSH/IRL Vastaava virkamies : E. ROTHER - Puh. 32268 - E. DELAVAL Puh. : 32781 KONEET Puheenjohtaja : GIUSTI (työnant. ) Varapuheenjohtaja : (hall). Esittelijä : TENGBERG (työntek. ) HALLITUSTEN EDUSTAJAT ANNSTRÖM / S BECKER / D TYÖNANTAJIEN EDUSTAJAT TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT GAMBELLI / F GIUSTI / I TENGBERG / S BLAIMONT / B BULLOCK. / UK VIERENDEELS /B PORTELA PAZ / E ALVINO / I ZODER / A CUNNIGHAM / UK FRICHET-THIRION/ F BORMANS / B TOZZI / B. T. S Vastaava virkamies : A. Fuente - Puh. 32739 24 ALTISTUSRAJOJEN ASETTAMINEN Puheenjohtaja : Jepsen (työnant. ) Varapuheenjohtaja : Wilders (työntek. ) Esittelijä : Steen (hall. ) HALLITUSTEN EDUSTAJAT JACKSON / UK CAMILLETTI / I HADRICH / D STEEN / B TYÖNANTAJIEN EDUSTAJAT TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT BEEKHUIZEN / D MAGNAVITA / I LEVY / F JEPSEN / DK GRAMPELLA / I KONSTANTY / D GRODZKI / B MARTIN / F HURMALAINEN /FIN BORMANS / B WILDERS / NL Vastaava virkamies : A. Angelidis - Puh. 33747 VÄKIVALTA TYÖPAIKOILLA Puheenjohtaja : GIBSON (työntek. ) Varapuheenjohtaja : TSAMOUSSOPOULOS (työnant. ) Esittelijä : ROCCA (hall. ) HALLITUSTEN EDUSTAJAT TYÖNANTAJIEN EDUSTAJAT TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT BANERYD / S TSAMOUSSOPOULOS / EL LENERT / A DARVILL / UK GODEFROIMONT / B PERIMÄKI /FIN ROCCA / I SAUX / F BAHNE / DK THORPE / UK RICHARD / B IANUCCI / B Vastaava virkamies : ALVAREZ Puh. : 34547 LOPES / P GIBSON / UK DALMARK / DK 25 ITSENÄISET AMMATINHARJOITTAJAT Puheenjohtaja : HENRY (hall. ) Varapuheenjohtaja : PELEGRIN (työnant. ) Esittelijä : VOGEL (työntek. ) HALLITUSTEN EDUSTAJAT BELL/ UK HENRY / IRL HUUSKONEN /FIN PICCOLI / F ROCCA / I TYÖNANTAJIEN EDUSTAJAT TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT PELEGRIN / B WHITE / UK RIVAILLE / F RICHARD / B GUNKEL / D TUDOR / UK MURIE / E VOGEL / B FROST / DK Vastaava virkamies : E. DELAVAL - Puh. 32781 KOULUTUS Puheenjohtaja : GALLI (työntek. ) Varapuheenjohtaja : Esittelijä : DE LANGE (työnant. ) HALLITUSTEN EDUSTAJAT SOAVE / UK TYÖNANTAJIEN EDUSTAJAT DE LANGE / B RENHARDT / A GIUSTI / I WOOD / IRL ARENAL / E GUNKEL / D PYKETT / UK RICHARD / B Vastaava virkamies : H Van Loon - Puh. 32034 TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT GALLI / I PHILIP / F FREDERIKSEN / DK HALLORAN / IRL VOGEL / B 26 SOSIAALINEN JA TALOUDELLINEN ARVIOINTI Puheenjohtaja : TUDOR (työntek. ) Varapuheenjohtaja : ROE (hall. ) Esittelijä : SCHEEL (työnant. ) HALLITUSTEN EDUSTAJAT LORD / UK NILSSON / S ROE / IRL BAKKUM / NL FRICHET / F TYÖNANTAJIEN EDUSTAJAT TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT SCHEEL / D TUDOR / UK ASHERSON / UK D’ERCOLE / I GAMBELLI / F RICHARD / B CYPRES / B / A KRISTOFFERSEN / DK SAPIR / B. T. S. Vastaava virkamies : R. HAIGH - Puh. 32734 MONITIETEELLISET PALVELUT JA LÄÄKETIETEELLINEN VALVONTA Puheenjohtaja : TYÖLÄJÄRVI (työntek. ) Varapuheenjohtaja : CORMAN (työnant. ) Esittelijä : WOOD (hall. ) HALLITUSTEN EDUSTAJAT TYÖNANTAJIEN EDUSTAJAT TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT SAUNDERS / UK RICHARD / UNICE BENEDETTINI / I CASTELLA / E BIENECK / D ENGLUND / S WOOD / IRL GIUSTI / I CORMAN / F POULSEN / DK TYÖLÄJÄRVI / FIN JANNERFELDT / S GIARDIN / L DE LANGE / B VOGEL / B Vastaava virkamies : ALVAREZ - Puh. 34547 27 STANDARDOINTI Puheenjohtaja : ANGERMAIER (työntek. ) Varapuheenjohtaja : MEPPELDER (hall. ) Esittelijä : GIUSTI (työnant. ) HALLITUSTEN EDUSTAJAT TYÖNANTAJIEN EDUSTAJAT TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT GAMBELLI / F ANGERMAIER / D GIBELLIERI / I SAPIR / BTS TENGBERG / S PAZ / E PILLER / A WEBER / L BARZ / D GIUSTI / I SCHEEL / D MEPPELDER / NL BORMANS / B TOMKINS / UK LIND / S Muut asiantuntijat: MERTENS / CENELEC PLISSART, CEN BREKELMANS, Euroopan komissio - PO III Bryssel VAN GHELUWE, sama kuin edellä BLOMQUIST, sama kuin edellä Vastaava virkamies : A. LOMMEL - Puh. 33871 TYÖTERVEYS- JA TYÖTURVALLISUUSJÄRJESTELMIEN HALLINTO Puheenjohtaja : RÜCKERT (hall. ) Varapuheenjohtaja : JEPSEN (työnant. ) Esittelijä : RASMUSSEN (työntek. ) HALLITUSTEN EDUSTAJAT TYÖNANTAJIEN EDUSTAJAT TYÖNTEKIJÖIDEN EDUSTAJAT RÜCKERT / D LEANDRO / P NILSSON / S ROCCA / I VOEL/NL JEPSEN / DK RASMUSSEN / DK ASHERSON /UK ANGERMAIER / D BORMANS / B MELLISH / UK O’HALLORAN / IRL STANZANI / I BEEKHUIZEN / D SAPIR / BTS Vastaava virkamies : Hilde Van Loon - Puh. 32034 , E. ROTHER- Puh. : 32278 28 LIITE D VUODEN 1998 AIKATAULU Aika Kokous Osallistujat Yksityiset Hallitukset 17. 2. 1998 Hallitusten edustajat 18. 2. 1998 Koulutus 20. 2. 1998 Työntekijät 3. 3. 1998 Suunnittelu 24. 3. 1998 Taloudellinen ja sosiaalinen arviointi 26. 3. 1998 Standardointi 28. –29. 4. 1998 Täysistunto 3. 6. 1998 Suunnittelu 3. 6. 1998 Tekstin laadintaryhmä (taloudellinen ja sosiaalinen arviointi) 8. 6. 1998 Altistustasot 15. 6. 1998 Monitieteelliset palvelut 9. 7. 1998 Koulutus 23. 7. 1998 Tekstin laadintaryhmä (monitieteelliset palvelut) 3. 9. 1998 Altistustasojen asettaminen 8. 9. 1998 Standardointi 10. 9. 1998 Suunnittelu 21. 9. 1998 Työnantajat 24. 9. 1998 Työntekijät 28. 9. 1998 Taloudellinen ja sosiaalinen arviointi 5. 10. 1998 Hallintojärjestelmä 6. 10. 1998 Monitieteelliset palvelut 9. 10. 1998 Hallitusten edustajat 29 30 5 5 5 5 30 5 1 5 5 5 1 5 5 5 5 5 5 10 31 10 10 12 31 10 2 10 10 10 2 10 12 10 31 31 10 10 10 30 Aika Kokous Osallistujat Yksityiset Hallitukset 29. 10. 1998 Suunnittelu 3. 11. 1998 Altistustasot 4. –5. 11. 98 Täysistunto 1. 12. 1998 Altistustasojen asettaminen 7. 12. 1998 Direktiivien täytäntöönpano 9. 12. 1998 Itsenäiset ammatinharjoittajat 15. 12. 1998 Työnantajat 16. 12. 1998 Koneet 17. 12. 1998 Standardointi 10 10 61 10 0 10 31 10 12 5 5 30 5 15 5 5 5 30


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0725/00 esittäjä(t): Inger Schörling (Verts/ALE) neuvostolle. Homeopaattiset eläinlääkkeet eläintuotannossa.

eurovoc_concepts:
common agricultural policy
eco-label
homeopathic product
medical plant
veterinary drug

text: 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/143 Vastaus (25. toukokuuta 2000) Djiboutin hallituksen sek(cid:228) yhten(cid:228)isyytt(cid:228) ja demokratian palauttamista kannattavan rintaman (FRUD) 7. helmikuuta allekirjoittama uudistusta ja kansallista yksimielisyytt(cid:228) koskeva puitesopimus merkitsee hallituksen joukkojen ja kapinallisten v(cid:228)listen vihamielisyyksien lopettamista sek(cid:228) molempien osapuolten vangitsemien henkil(cid:246)iden vapauttamista. Euroopan unioni antoi tukensa arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemalle sopimukselle 21. helmikuuta 2000 annetussa puheenjohtajavaltion julkilausumassa. EU ilmaisi toivovansa, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) sopimus joulukuussa 1994 allekirjoitetun sopimuksen ohella edist(cid:228)isi sis(cid:228)isen rauhan vahvistamista, demokratian lujittamista sek(cid:228) Djiboutin kehitysprosessia. Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen kysyy, miten neuvosto aikoo edist(cid:228)(cid:228) ja tukea puitesopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. T(cid:228)lt(cid:228) osin neuvosto muistuttaa, ett(cid:228) Djibouti saa yhteis(cid:246)lt(cid:228) LomØn yleissopimuksen mukaista tukea. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi komission ehdotuksesta voidaan harkita mahdollista poliittisluontoisiin tarkoituksiin suunnattavaa lis(cid:228)tukea, joka rahoitettaisiin EU:n yleisen talousarvion ihmisoikeuksien ja demokratian tukemiseen tarkoitetuista budjettikohdista. (2000/C 374 E/169) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0725/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) neuvostolle (14. maaliskuuta 2000) Aihe: Homeopaattiset el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeet el(cid:228)intuotannossa Neuvosto antoi 19. hein(cid:228)kuuta 1999 uuden asetuksen (neuvoston asetus (EY) N:ro 1804/1999 (1)) maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinn(cid:246)ist(cid:228) maataloustuot- teissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen (ETY) N:o 2092/91 (2) t(cid:228)ydent(cid:228)misest(cid:228) siten, ett(cid:228) asetus k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s el(cid:228)intuotannon. Uuden asetuksen mukaan luonnonmukaisesti kasvatettaville el(cid:228)imille voidaan antaa homeopaattisia el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) ja yrttil(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) mainitut l(cid:228)(cid:228)kkeet ovat tehokkaita. Ensimm(cid:228)iseksi haluan korostaa, ett(cid:228) homeopaattisten l(cid:228)(cid:228)kkeiden ja yrttil(cid:228)(cid:228)kkeiden hyv(cid:228)ksyminen ja k(cid:228)ytt(cid:228)minen on eritt(cid:228)in my(cid:246)nteist(cid:228). Ruotsalaiset el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit ovat kuitenkin vastustaneet asetusta, koska he saavat luvan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) homeopaattisia l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) vasta sitten, kun niiden teho on tieteellisesti todistettu. jo nyt l(cid:228)(cid:228)kit(cid:228) sairaita el(cid:228)imi(cid:228) homeopaattisilla Kuka tahansa muu kuin el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri sit(cid:228) vastoin voi l(cid:228)(cid:228)kkeill(cid:228). Seurauksena on se, ett(cid:228) diagnoosin tekeminen ja homeopaattisen l(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)n kokeilu j(cid:228)(cid:228) karjankasvattajan teht(cid:228)v(cid:228)ksi. Suurena riskin(cid:228) on, ett(cid:228) oikea diagnoosi ja el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin toimenpiteet tulevat liian my(cid:246)h(cid:228)(cid:228)n. My(cid:246)s tautien tarttuminen uhkaa lis(cid:228)(cid:228)nty(cid:228). Mit(cid:228) neuvosto aikoo tehd(cid:228) sen takaamiseksi, ett(cid:228) el(cid:228)imet saavat kaikissa j(cid:228)senvaltioissa p(cid:228)tev(cid:228)(cid:228) ja riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) hoitoa, ja ett(cid:228) my(cid:246)s el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit saavat luvan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) homeopaattisia l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) ja yrttil(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228)? (1) EYVL L 222, 24. 8. 1999, s. 1. (2) EYVL L 198, 22. 7. 1991, s. 1. Vastaus (18. toukokuuta 2000) Neuvoston asetuksessa 1804/99 s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) sairaita tai loukkaantuneita luonnonmukaisesti kasvatettuja el(cid:228)imi(cid:228) on ensisijaisesti hoidettava kasviper(cid:228)isill(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeill(cid:228) ja homeopaattisilla tuotteilla edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) mainitut tehokkaita ja ett(cid:228) ne on mukautettu kyseisten el(cid:228)inlajien sairauksiin. l(cid:228)(cid:228)kkeet ovat terapeuttisesti C 374 E/144 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Alkuper(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n riippumatta kaikkien l(cid:228)(cid:228)ketuotteiden on oltava tiettyjen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisia, ennen kuin niit(cid:228) voidaan saattaa markkinoille tai k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)ss(cid:228). Direktiivin 81/851/ETY 4 artiklassa s(cid:228)(cid:228)dettyjen periaatteiden mukaisesti el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kett(cid:228) ei saa j(cid:228)senvaltiossa saattaa markkinoille eik(cid:228) antaa el(cid:228)imille ellei toimivaltainen viranomainen ole my(cid:246)nt(cid:228)nyt siihen ennakolta lupaa. Vaikka direktiiviss(cid:228) 92/74/ETY s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n homeopaattisten el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden yksinkertaistetusta rekister(cid:246)in- timenettelyst(cid:228), sen 7 artiklassa nimenomaisesti j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n yksinkertaistetun menettelyn ulkopuolelle tuotteet, jotka tarkoitettu elintarviketuotannossa k(cid:228)ytett(cid:228)ville el(cid:228)imille. Elintarviketuotannossa k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) el(cid:228)imille tarkoitettuja sek(cid:228) fytoterapeuttisia ett(cid:228) homeopaattisia l(cid:228)(cid:228)kkeilt(cid:228) koskeva lupa on my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) direktiivin 81/851/ETY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti, mukaan lukien terapeuttisen vaikutuksen osoittamista koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. Edell(cid:228) mainittuja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) sovelletaan henkil(cid:246)ihin, niit(cid:228) el(cid:228)imille. jotka saattavat markkinoille el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) tai antavat Neuvosto tarkkailee tilannetta ja erityisesti k(cid:228)sittelee kaikki ehdotukset, jotka komissio mahdollisesti esitt(cid:228)(cid:228). (2000/C 374 E/170) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0733/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Umberto Bossi (TDI) komissiolle (6. maaliskuuta 2000) Aihe: Italian maito- ja maitotuotealaa koskeva asetus Italian hallitus on antanut 4. helmikuuta 2000 asetuksen nro. 8, joka koskee mm. maito- ja maitotuotealan v(cid:228)liaikaista s(cid:228)(cid:228)ntely(cid:228). Kohdassa 5 sanotaan, ett(cid:228) jos ostaja ei maksa lis(cid:228)maksua, itsehallinnollisten alueiden ja provinssien on suoritettava maksun pakkoperint(cid:228) my(cid:246)s tuottajilta, paitsi jos he ovat oikeutettuja korvaukseen ostajan maksukyvytt(cid:246)myyden tai velvollisuuksien laiminly(cid:246)misen vuoksi. T(cid:228)m(cid:228) asetus on itsess(cid:228)(cid:228)n h(cid:228)mm(cid:228)stytt(cid:228)v(cid:228) ja suorastaan uskomaton, jos siin(cid:228) viitataan neuvoston asetuk- sessa (ETY) N:o 3950/92 (1) m(cid:228)(cid:228)ritellyn mukaiseen maidon ostajaan. Asetuksen sek(cid:228) sen johdantokappalei- den perusajatus on t(cid:228)ysin v(cid:228)(cid:228)ristynyt. 1. Mik(cid:228) on komission arvio t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen my(cid:246)t(cid:228) Italiassa voimassaolevasta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228)? 2. K(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) maidon ostajaa edelleen ainoana ja keskeisen(cid:228) lis(cid:228)maksun hallinnoijana ja ker(cid:228)(cid:228)j(cid:228)n(cid:228) Italiassa t(cid:228)m(cid:228)n asetuksen j(cid:228)lkeen? 3. Onko Italian asetus vaarallinen ennakkotapaus koko yhteis(cid:246)n j(cid:228)rjestelm(cid:228)n kannalta? 4. 5. Eik(cid:246) t(cid:228)m(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n mukaan tuottajan pit(cid:228)isi kielt(cid:228)yty(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) lis(cid:228)maksusta suojellakseen itse(cid:228)(cid:228)n ja yrityst(cid:228)(cid:228)n mahdolliselta pakolliselta kaksinkertaiselta lis(cid:228)maksulta? Eik(cid:246) t(cid:228)m(cid:228) Italian viranomaisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys houkuttele ep(cid:228)rehellisi(cid:228) ostajia rangaistuksetta laiminly(cid:246)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)maksun maksamisen ja k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuottajien varoja hyv(cid:228)kseen odotellessaan oikeuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228), joka Italiassa kest(cid:228)(cid:228) ikuisuuksia? (1) EYVL L 405, 31. 12. 1992, s. 1


title: Resolución legislativa del Parlamento Europeo respecto de la posición común del Consejo con vistas a la adopción de la directiva del Parlamento Europeo y del Consejo sobre las instalaciones portuarias receptoras de los desechos generados por los buques y de los residuos de carga (11195/1/1999 – C5-0251/1999 — 1998/0249(COD))

eurovoc_concepts:
anti-pollution device
harbour installation
marine pollution
pollution from ships
prevention of pollution
waste management

text: 29. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 377/37 Martes, 14 de marzo de 2000 2. Desechos generados por buques y residuos de carga ***II A5-0043/2000 Resolución legislativa del Parlamento Europeo respecto de la posición común del Consejo con vistas a la adopción de la directiva del Parlamento Europeo y del Consejo sobre las instalaciones portuarias receptoras de los desechos generados por los buques y de los residuos de carga (11195/1/1999 + C5-0251/1999 + 1998/0249(COD)) (Procedimiento de codecisión: segunda lectura) El Parlamento Europeo, (cid:20) Vista la posición común del Consejo (11195/1/1999 (cid:20) C5-0251/1999) (1), (cid:20) Vista su posición en primera lectura (2) sobre la propuesta de la Comisión al Parlamento Europeo y al Consejo (COM(1998) 452) (3), (cid:20) Vistas la propuesta modificada de la Comisión (COM(1999) 149) (4), (cid:20) Visto el apartado 2 del artículo 251 del Tratado CE, (cid:20) Visto el artículo 80 de su Reglamento, (cid:20) Vista la recomendación para la segunda lectura de la Comisión de Política Regional, Transportes y Turismo (A5-0043/2000), 1. Modifica la posición común del modo que se indica a continuación; 2. Encarga a su Presidenta que transmita la posición del Parlamento al Consejo y a la Comisión. POSICIÓN COMÚN DEL CONSEJO ENMIENDAS DEL PARLAMENTO (Enmienda 1) Considerando 12 (12) Las instalaciones receptoras portuarias pueden ser efica- ces si los buques están obligados a notificar que necesitan uti- lizar las instalaciones receptoras. Dicha notificación también facilitaría información para una planificación eficaz de la ges- tión de desechos. Las receptoras portuarias podrían hacerse cargo de los desechos generados por los buques de pesca y las embarcaciones de recreo sin necesidad de notificación previa. instalaciones (12) Las instalaciones receptoras portuarias pueden ser efica- ces si los buques están obligados a notificar que necesitan uti- lizar las instalaciones receptoras. Dicha notificación también facilitaría información para una planificación eficaz de la ges- tión de desechos. Las receptoras portuarias podrían hacerse cargo de los desechos generados por los buques de pesca y las embarcaciones de recreo autorizadas para un máximo de doce pasajeros sin necesidad de notifica- ción previa. instalaciones (Enmienda 2) Considerando 14 bis (nuevo) (14 bis) Los buques que generen cantidades reducidas de desechos deben recibir un trato más favorable en los siste- mas de recuperación de costes. Unos criterios comunes facilitarían la identificación de dichos buques. (1) DO C 10 de 13. 1. 2000, p. 14. (2) DO C 150 de 28. 5. 1999, p. 432, y DO C 54 de 25. 2. 2000, p. 79. (3) DO C 271 de 31. 8. 1998, p. 79. (4) DO C 148 de 28. 5. 1999, p. 7. C 377/38 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 12. 2000 Martes, 14 de marzo de 2000 POSICIÓN COMÚN DEL CONSEJO ENMIENDAS DEL PARLAMENTO (Enmienda 3) Artículo 3, párrafo único bis (nuevo) Los Estados miembros adoptarán medidas para garantizar que los buques que estén excluidos del ámbito de aplica- ción de la presente Directiva con arreglo a la letra a) del párrafo anterior descarguen sus desechos y residuos de carga de una manera compatible, siempre que sea razona- ble y práctico, con la presente Directiva. (Enmienda 4) Artículo 6, apartado 1, frase introductoria 1. Salvo si se trata de buques de pesca o embarcaciones de recreo el capitán de todo buque que se dirija a un puerto situado en la Comunidad deberá cumplimentar con veracidad y exactitud el formulario que figura en el anexo II y notificar dicha información a la autoridad u organismo designados a tal fin por el Estado miembro en cuyo territorio se encuentre el puerto, 1. Salvo si se trata de buques de pesca o embarcaciones de recreo autorizadas para un máximo de doce pasajeros, el capitán de todo buque que se dirija a un puerto situado en la Comunidad deberá cumplimentar con veracidad y exactitud el formulario que figura en el anexo II y notificar dicha informa- ción a la autoridad u organismo designados a tal fin por el Estado miembro en cuyo territorio se encuentre el puerto, (Enmienda 5) Artículo 7, apartado 3 bis (nuevo) Los Estados miembros podrán elaborar una lista 3 bis. de veleros tradicionales (embarcaciones de recreo) que, por razones histórico-culturales y técnicas (imposibilidad de adoptar medidas técnicas sin dañar el estatuto histó- rico-cultural de la embarcación), podrán quedar eximidos de la obligación de entregar aguas residuales (fecales y domésticas). (Enmienda 6) Artículo 8, apartado 2, letra a) a) todo buque que haga escala en un puerto de un Estado miembro contribuirá a los costes mencionados en el apar- tado 1, con independencia del uso real que haga de las instalaciones. Con ese fin, tasas correspondientes podrán incorporarse a los derechos portuarios, o bien se podrá aplicar una tasa normalizada específica por dere- chos. Las tasas podrán diferenciarse según factores tales como la categoría y tamaño del buque, entre otros; las a) todo buque que haga escala en un puerto de un Estado miembro contribuirá en una proporción significativa, o sea, al menos en un 90 %, a los costes mencionados en el apartado 1, con independencia del uso real que haga de las instalaciones. Con ese fin, tasas correspondientes podrán incorporarse a los derechos portuarios, o bien se podrá aplicar una tasa normalizada específica por dere- chos. Las tasas podrán diferenciarse según factores tales como la categoría y tamaño del buque, entre otros; las (Enmienda 7) Artículo 8, apartado 3 bis (nuevo) La variedad de sistemas de recuperación de los 3 bis. costes previstos en el apartado 2 no deberá tener efectos negativos en el medio marino, el flujo de desechos o la competencia entre puertos. En caso de que ocurra, la Comisión presentará una propuesta de modificación de la presente Directiva. 29. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 377/39 POSICIÓN COMÚN DEL CONSEJO Martes, 14 de marzo de 2000 ENMIENDAS DEL PARLAMENTO (Enmienda 8) Artículo 11, apartado 2, frase introductoria Para las inspecciones que se refieran a buques distintos de 2. los buques de pesca y las embarcaciones de recreo: 2. Para las inspecciones que se refieran a buques distintos de los buques de pesca y las embarcaciones de recreo autorizadas para un máximo de doce pasajeros: (Enmienda 9) Artículo 11, apartado 2, letra b) b) dicha inspección podrá llevarse a cabo en el marco de la Directiva 95/21/CE, cuando sea aplicable; b) dicha inspección se llevará a cabo en el marco de la Directiva 95/21/CE, cuando sea aplicable, y se aplicará la obligación prevista en la Directiva de realizar un 25 % de inspecciones; (Enmienda 10) Artículo 11, apartado 3 3. Los Estados miembros establecerán procedimientos de control para los buques de pesca y las embarcaciones de recreo, en la medida necesaria para garantizar el cumplimiento de los requisitos de la presente Directiva que les sean de aplicación. 3. Los Estados miembros establecerán procedimientos de control para los buques de pesca y las embarcaciones de recreo autorizadas paraun máximo de doce pasajeros, en la medida necesaria para garantizar el cumplimiento de los requisitos de la presente Directiva que les sean de aplicación. (Enmienda 11) Artículo 12, apartado 1, letra g bis) (nueva) g bis) garantizarán que los buques no sufran retrasos indebidos por causa de la inadecuación de las instala- ciones portuarias de recepción o gestión de residuos; si así ocurriera, los buques serán indemnizados ade- cuadamente. (Enmienda 12) Artículo 12, apartado 3 3. Los Estados miembros y la Comisión colaborarán para establecer un sistema de información adecuado que facilite la identificación de los buques que no entreguen los desechos que hayan generado o los residuos de carga, de conformidad con lo dispuesto en la presente Directiva. Los Estados miembros y la Comisión, 3. junto con los puertos, colaborarán para establecer un sistema adecuado de información y de vigilancia que cubra como mínimo la totalidad de la Comunidad, destinado a: + vigilar los buques que, de conformidad con el apar- tado 1 del artículo 9, hayan sido autorizados a descar- gar desechos y residuos de carga en uno de los siguientes puertos de escala, + mejorar la identificación de los buques que no entreguen los desechos que hayan generado o los residuos de carga, de conformidad con lo dispuesto en la presente Directiva, y + comprobar que se han alcanzado los objetivos estable- cidos en el artículo 1 de la presente Directiva. Para esto último, la Comisión utilizará los datos propor- cionados por el sistema establecido para el informe pre- visto en el artículo 17. C 377/40 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 12. 2000 Martes, 14 de marzo de 2000 POSICIÓN COMÚN DEL CONSEJO ENMIENDAS DEL PARLAMENTO (Enmienda 13) Artículo 12, apartado 3 bis (nuevo) 3 bis. Los Estados miembros y la Comisión colaborarán para establecer criterios comunes para identificar los buques a los que hace referencia la letra c) del apartado 2 del artículo 8. (Enmienda 14) Artículo 14 1. La Comisión estará asistida por el Comité establecido con- forme al apartado 1 del artículo 12 de la Directiva 93/75/CEE y del Consejo (4). 1. La Comisión estará asistida por un Comité de reglamen- tación, conforme al artículo 5 de la Decisión 1999/468/CE. Se aplicarán los artículos 7 y 8 de dicha Decisión. 2. En el caso en que se haga referencia al presente apartado, se aplicará el procedimiento de reglamentación contemplado en el artícu- lo 5 de la Decisión 1999/468/CE, respetando las disposiciones del artículo 8 de la misma. El período previsto en el apartado 6 del artículo 5 de la Deci- 3. sión 1999/468/CE queda fijado en tres meses. (4) DO L 247 de 5. 10. 1993, p. 19; Directiva cuya última modificación la constituye la Directiva 98/74/CE de la Comisión (DO L 276 de 13. 10. 1998, p. 7). El plazo a que hace referencia el apartado 6 del artículo 5 de la Decisión queda fijado en tres meses. El Comité adoptará su propio Reglamento. (Enmienda 15) Artículo 16, apartado 1, párrafo primero 1. Los Estados miembros pondrán en vigor las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para dar cumplimiento a lo dispuesto en la presente Directiva antes de … (5). Informarán de ello inmediatamente a la Comisión. 1. Los Estados miembros pondrán en vigor las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para dar cumplimiento a lo dispuesto en la presente Directiva antes de… (5). Informarán de ello inmediatamente a la Comisión. (5) Veinticuatro meses a partir de la entrada en vigor de la presente (5) Dieciocho meses a partir de la entrada en vigor de la presente Directiva. Directiva. 3. Inspecciones técnicas en carretera de los vehículos utilitarios ***II A5-0040/2000 Resolución legislativa del Parlamento Europeo respecto de la posición común del Consejo con vistas a la adopción de la directiva del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a las inspeccio- nes técnicas en carretera de los vehículos industriales que circulan en la Comunidad (11287/1/1999 + C5-0323/1999 + 1998/0097(COD)) (Procedimiento de codecisión: segunda lectura) El Parlamento Europeo, (cid:20) Vista la posición común del Consejo (11287/1/1999 (cid:20) C5-0323/1999) (1), (cid:20) Vista su posición en primera lectura (2) sobre la propuesta de la Comisión al Parlamento Europeo y al Consejo (COM(1998) 117) (3), (1) DO C 29 de 1. 2. 2000, p. 1. (2) DO C 150 de 28. 5. 1999, p. 27, y DO C 54 de 25. 2. 2000, p. 79. (3) DO C 190 de 18. 6. 1998, p. 10


title: 2000/364/EG: Kommissionens beslut av den 14 mars 2000 om ändring av beslut 2000/167/EG om godkännande av ett finskt stödprogram för genomförande av särskilt artikel 141 i Akten om villkoren för Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning [delgivet med nr K(2000) 835] (Endast de finska och svenska texterna är giltiga)

eurovoc_concepts:
Finland
State aid
accession to the European Union
aid programme
aid to agriculture

text: 31. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 130/41 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 14 mars 2000 om ändring av beslut 2000/167/EG om godkännande av ett finskt stödprogram för genomförande av särskilt artikel 141 i Akten om villkoren för Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning [delgivet med nr K(2000) 835] (Endast de finska och svenska texterna är giltiga) (2000/364/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88. 2 första stycket i detta, med beaktande av Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige, särskilt artikel 141 i denna, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) Den 25 oktober 1999 anmälde Finland till kommissionen, i enlighet med artikel 143 i anslutnings- akten och artikel 88 i EG-fördraget, ett nationellt stödprogram för genomförande av särskilt artikel 141 samt andra därtill relaterade åtgärder för regionerna A och B samt skärgården i regionerna A och B. Den 6 december 1999 översände Finland en ändrad version av programmet. Delar av programmet godkändes genom kommissionens beslut 2000/167/EG av den 22 december 1999 om godkännande av ett finskt stödprogram för genomförande av särskilt artikel 141 i Akten om villkoren för Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslut- ning (1). Den 31 januari 2000 inkom Finland i enlighet med artikel 143 i anslutningsakten med en begäran till kommissionen om att få ändra tre aspekter av programmet. Den första ändringen avser mjölksektorn och avser att göra det möjligt att låta outnyttjade referens- kvantiteter som tilldelats producenterna ingå i den stödberättigande kvoten för ett och samma regleringsår. Eftersom denna möjlighet redan ges genom kommissionens beslut 95/196/EG av den 4 maj 1995 om systemet för långsiktigt stöd på nationell nivå till jordbruket i de nordliga områdena i Finland (2), ändrat genom beslut 97/279/EG (3), anser kommissionen att begäran är berättigad, särskilt med tanke på att det är önskvärt att undvika varje form av diskriminering mellan produ- center från olika delar av Finland. (1) EGT L 54, 26. 2. 2000, s. 44. (2) EGT L 126, 9. 6. 1995, s. 35. (3) EGT L 112, 29. 4. 1997, s. 34. L 130/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 5. 2000 (6) (7) Den andra ändringen avser sektorn för nötboskap och skulle innebära att den övre gränsen för stödberättigande på 90 nötkreatur av hankön per jordbruksföretag avskaffas. Då Finland, i enlighet med artikel 4. 5 i rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1), har beslutat att inte tillämpa denna övre gräns inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden förefaller det lämpligt att gränsen avskaffas även när det gäller statligt stöd. Finland har vidare förklarat att en sådan gräns motverkar målet att förbättra produktionsstrukturerna i södra Finland, något som är en förutsättning för fullständig integrering av det finska jordbruket med den gemensamma jordbrukspolitiken. Även den tredje ändringen avser sektorn för nötboskap och avsikten är att harmonisera den terminologi som används för att definiera omräkningsfaktorer för djurenheter med den terminologi som används i beslut 95/196/EG och förordning (EG) nr 1254/1999. Ändringen förefaller berättigad med tanke på att det är önskvärt med öppenhet och förenkling av förvaltningen. (8) Beslut 2000/167/EG bör ändras i enlighet med detta. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Beslut 2000/167/EG ändras på följande sätt: 1. Artikel 2. 2 skall ändras på följande sätt: a) Den första strecksatsen skall ersättas med följande: ”— För komjölk gäller de referenskvantiteter som tilldelats i enlighet med artikel 4 i rådets förord- ning (EEG) nr 3950/92 (*), efter det att eventuella outnyttjade kvantiteter omfördelats i enlighet med artikel 2. 1 andra stycket i den förordningen, för det regleringsår för mjölk som löper ut under det aktuella kalenderåret. (*) EGT L 405, 31. 12. 1992, s. 1. ” b) Tredje strecksatsen skall utgå. 2. I bilaga I skall anmärkning 1 ändras på följande sätt: a) ”Nötkreatur 6 månader – 24 månader” skall ersättas med ”Nötkreatur av hankön och kvigor från 6 till 24 månader” b) ”Nötkreatur äldre än 24 månader” skall ersättas med ”Nötkreatur av hankön och kvigor äldre än 24 månader, am- och dikor och mjölkkor”. Detta beslut riktar sig till Republiken Finland. Artikel 2 Utfärdat i Bryssel den 14 mars 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 45


title: Communication FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL - ACTION AGAINST ANTI PERSONNEL LANDMINES: REINFORCING THE CONTRIBUTION OF THE EUROPEAN UNION

eurovoc_concepts:
EU action
conventional weapon
coordination of aid
humanitarian aid
military cooperation