title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 572/2000 της Επιτροπής, της 16ης Μαρτίου 2000, για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τομέα του γάλακτος και των γαλακτοκομικών προϊόντων

eurovoc_concepts:
export refund
milk
milk product

text: 17. 3. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 69/9 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 572/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 16ης Μαρτίου 2000 για καθορισµό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τοµέα του γάλακτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1255/1999 του Συµβουλίου, της 17ης Μαΐου 1999 περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα του γάλακτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων (1), και ιδίως το άρθρο 17 παράγραφος 3, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) ∆υνάµει του άρθρου 31 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1255/ 1999, η διαφορά µεταξύ των τιµών στο διεθνές εµπόριο των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 του εν λόγω κανονισµού και των τιµών των προϊόντων αυτών εντός της Κοινότητας δύναται να καλυφθεί µε µια επιστροφή κατά την εξαγωγή εντός των ορίων που προκύπτουν από τις συµφω- νίες που έχουν συναφθεί σύµφωνα µε το άρθρο 300 της συνθήκης. Κατά τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1255/1999, οι επιστροφές για τα προϊόντα που αναφέρονται στο άρθρο 1 του εν λόγω κανονισµού τα οποία εξάγονται ως έχουν καθορίζονται αφού ληφθούν υπόψη: — η κατάσταση και οι προοπτικές εξελίξεως στην αγορά της Κοινότητας όσον αφορά την τιµή του γάλακτος, των γαλακτοκοµικών διαθεσίµων ποσοτήτων, καθώς και στο διεθνές εµπόριο, όσον αφορά τις των γαλακτοκοµικών τιµές προϊόντων, του γάλακτος και προϊόντων των και — τα έξοδα εµπορίας και τα πλέον συµφέροντα έξοδα µεταφοράς από την αγορά της Κοινότητας µέχρι τους λιµένες ή άλλους τόπους εξαγωγής της Κοινότητας καθώς και τις δαπάνες διοχετεύσεως µέχρι τις χώρες προορισµού, — οι στόχοι της κοινής οργανώσεως αγοράς, στον τοµέα του γάλακτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων, οι οποίοι αποβλέπουν στην εξασφάλιση ισορροπίας και κανονικών εξελίξεων των τιµών και των συναλλαγών στις αγορές αυτές, — τα όρια που προκύπτουν από τις συµφωνίες που έχουν συναφθεί σύµφωνα µε το άρθρο 300 της συνθήκης, — η ανάγκη αποφυγής διαταραχών στην αγορά της Κοι- νότητας, — η οικονοµική πλευρά των σχεδιαζοµένων εξαγωγών. (3) Κατά το άρθρο 31 παράγραφος 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1255/1999, οι τιµές εντός της Κοινότητας καθορίζο- νται αφού ληφθούν υπόψη οι εφαρµοζόµενες τιµές που αποδεικνύονται οι πλέον ευνοϊκές για την εξαγωγή, οι δε (1) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 48. (4) (5) (6) τιµές στο διεθνές εµπόριο καθορίζονται αφού ληφθούν υπόψη ιδίως: α) οι τιµές που εφαρµόζονται στις αγορές τρίτων χωρών· β) οι τιµές οι πλέον ευνοϊκές κατά την εισαγωγή, προελεύ- σεως από τρίτες χώρες, στις τρίτες χώρες προορισµού· γ) οι τιµές στην παραγωγή που διαπιστώνονται στις τρίτες χώρες εξαγωγείς, λαµβάνοντας υπόψη, κατά περίπτωση, τις επιδοτήσεις που χορηγούνται από τις χώρες αυτές· δ) οι τιµές προσφοράς «ελεύθερο στα σύνορα» της Κοινότη- τας. Κατά το άρθρο 31 παράγραφος 3 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1255/1999, η κατάσταση της διεθνούς αγοράς ή οι ειδικές απαιτήσεις ορισµένων αγορών δύνανται να καταστή- σουν αναγκαία τη διαφοροποίηση της επιστροφής για τα προϊόντα που αναφέρονται στο άρθρο 1 του εν λόγω κανο- νισµού ανάλογα µε τον προορισµό τους. Το άρθρο 31 παράγραφος 3 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1255/1999 προβλέπει ότι ο κατάλογος των προϊόντων για τα οποία χορηγείται µια επιστροφή κατά την εξαγωγή και το ποσό της επιστροφής αυτής καθορίζονται τουλάχιστον µία φορά κάθε τέσσερις εβδοµάδες. Το ποσό της επιστροφής δύναται να διατηρηθεί στο αυτό επίπεδο περισσότερο από τέσσερις εβδοµάδες. Βάσει του άρθρου 16 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 174/1999 της Επιτροπής, της 26ης Ιανουαρίου 1999, περί ειδικών λεπτοµερειών εφαρµογής του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 804/ 68 του Συµβουλίου όσον αφορά τα πιστοποιητικά εξαγωγής και των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τοµέα του γάλακτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων (2), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1596/ 1999 (3). Η επιστροφή που χορηγείται στα ζαχαρούχα γαλακτοκοµικά προϊόντα ισούται µε το άθροισµα δύο στοι- χείων. Το ένα στοιχείο έχει σκοπό να λάβει υπόψη την ποσότητα των γαλακτοκοµικών προϊόντων και υπολογίζεται πολλαπλασιάζοντας το βασικό ποσό επί την περιεκτικότητα σε γαλακτοκοµικά προϊόντα του εν λόγω προϊόντος. Το άλλο στοιχείο έχει σκοπό να λάβει υπόψη την ποσότητα της υπολογίζεται ζαχαρόζης πολλαπλασιάζοντας ζαχαρόζη ολοκλήρου του προϊόντος επί το βασικό ποσό της επι- στροφής που ισχύει την ηµέρα της εξαγωγής για τα προϊό- ντα που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 στοιχείο δ) του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2038/1999 του Συµβουλίου, της 13ης Σεπτεµβρίου 1999, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς στον τοµέα της ζάχαρης (4). Ωστόσο, το τελευταίο αυτό στοιχείο λαµβάνεται υπόψη µόνον εάν η ζαχαρόζη που έχει προστεθεί στο προϊόν έχει παραχθεί από ζαχαρότευτλα ή ζαχαροκάλαµα που έχουν συγκοµισθεί στην Κοινότητα. προστεθεί και περιεκτικότητα έχει την που σε (2) ΕΕ L 20 της 27. 1. 1999, σ. 8. (3) ΕΕ L 188 της 21. 7. 1999, σ. 39. (4) ΕΕ L 252 της 25. 9. 1999, σ. 1. L 69/10 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 17. 3. 2000 (7) (8) (9) Ο κανονισµός (ΕΟΚ) αριθ. 896/84 της Επιτροπής (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 222/88 (2) προέβλεψε συµπληρωµατικά µέτρα όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά τις αλλαγές περιόδου. Οι διατάξεις αυτές προβλέπουν τη δυνατότητα διαφοροποιή- σεως των επιστροφών των αποδόσεων συναρτήσει της ηµε- ροµηνίας παρασκευής των προϊόντων. Για τον υπολογισµό του ποσού της επιστροφής για τα λιωµένα τυριά, είναι αναγκαίο να προβλεφθεί ότι, στην περίπτωση που έχουν προστεθεί καζεΐνη ή/και καζεϊνικά άλατα, η ποσότητα αυτή δεν πρέπει να λαµβάνεται υπόψη. Η εφαρµογή των λεπτοµερειών αυτών στην παρούσα κατά- σταση της αγοράς στον τοµέα του γάλακτος και των γαλα- κτοκοµικών προϊόντων, και ιδίως στις τιµές των προϊόντων αυτών στην Κοινότητα και στη διεθνή αγορά, οδηγεί στον καθορισµό της επιστροφής για τα προϊόντα και τα ποσά που ορίζονται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. (10) Η επιτροπή διαχείρισης γάλακτος και γαλακτοκοµικών προϊόντων δεν διατύπωσε γνώµη στην προθεσµία που όρισε ο πρόεδρός της, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι επιστροφές κατά την εξαγωγή σε φυσική κατάσταση των 1. προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 31 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1255/1999 καθορίζονται στα ποσά που ορίζονται στο παράρτηµα. ∆εν καθορίζεται επιστροφή για τις εξαγωγές προς τον προο- 2. ρισµό αριθ. 400 για τα προϊόντα που υπάγονται στους κωδικούς ΣΟ 0401, 0402, 0403, 0404, 0405 και 2309. 3. ∆εν καθορίζεται επιστροφή για τις εξαγωγές προς τους προο- ρισµούς αριθ. 021, 023, 024, 028, 043, 044, 045, 046, 052, 404, 600, 800 και 804 για τα προϊόντα που υπάγονται στον κωδικό ΣΟ 0406. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 17 Μαρτίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 16 Μαρτίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 48. (2) ΕΕ L 20 της 27. 1. 1999, σ. 8. 17. 3. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 69/11 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ του κανονισµού της Επιτροπής, της 16ης Μαρτίου 2000, για καθορισµό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τοµέα του γάλακτος και των γαλακτοκοµικών προϊόντων (EUR/100 kg καθαρού βάρους, εκτός άλλης ενδείξεως) Κωδικός του προϊόντος Προορισµός (*) Ποσό των επιστροφών Κωδικός του προϊόντος Προορισµός (*) Ποσό των επιστροφών 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 11 9100 0401 20 11 9500 0401 20 19 9100 0401 20 19 9500 0401 20 91 9100 0401 20 91 9500 0401 20 99 9100 0401 20 99 9500 0401 30 11 9100 0401 30 11 9400 0401 30 11 9700 0401 30 19 9100 0401 30 19 9400 0401 30 19 9700 0401 30 31 9100 0401 30 31 9400 0401 30 31 9700 0401 30 39 9100 0401 30 39 9400 0401 30 39 9700 0401 30 91 9100 0401 30 91 9400 0401 30 91 9700 0401 30 99 9100 0401 30 99 9400 0401 30 99 9700 0402 10 11 9000 0402 10 19 9000 0402 10 91 9000 0402 10 99 9000 0402 21 11 9200 0402 21 11 9300 0402 21 11 9500 0402 21 11 9900 0402 21 17 9000 0402 21 19 9300 0402 21 19 9500 0402 21 19 9900 0402 21 91 9100 0402 21 91 9200 0402 21 91 9300 0402 21 91 9400 0402 21 91 9500 0402 21 91 9600 0402 21 91 9700 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * 970 * * * + 970 * * * + + 970 * * * 970 * * * + + 970 * * * + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 2,327 — 2,327 — 2,327 — 3,597 — 2,327 — 3,597 — 4,551 — — 4,551 — — — 10,50 — 15,77 — — — 15,77 — 38,32 59,85 66,00 38,32 59,85 66,00 75,22 110,55 129,01 75,22 110,55 129,01 72,20 72,20 0,7200 0,7200 72,20 91,40 96,30 103,60 72,20 91,40 96,30 103,60 104,30 105,00 106,30 113,60 116,20 125,90 131,60 0402 21 91 9900 0402 21 99 9100 0402 21 99 9200 0402 21 99 9300 0402 21 99 9400 0402 21 99 9500 0402 21 99 9600 0402 21 99 9700 0402 21 99 9900 0402 29 15 9200 0402 29 15 9300 0402 29 15 9500 0402 29 15 9900 0402 29 19 9200 0402 29 19 9300 0402 29 19 9500 0402 29 19 9900 0402 29 91 9100 0402 29 91 9500 0402 29 99 9100 0402 29 99 9500 0402 91 11 9110 0402 91 11 9120 0402 91 11 9310 0402 91 11 9350 0402 91 11 9370 0402 91 19 9110 0402 91 19 9120 0402 91 19 9310 0402 91 19 9350 0402 91 19 9370 0402 91 31 9100 0402 91 31 9300 0402 91 39 9100 0402 91 39 9300 0402 91 51 9000 0402 91 59 9000 0402 91 91 9000 0402 91 99 9000 0402 99 11 9110 0402 99 11 9130 0402 99 11 9150 0402 99 11 9310 0402 99 11 9330 0402 99 11 9350 0402 99 19 9110 0402 99 19 9130 0402 99 19 9150 0402 99 19 9310 0402 99 19 9330 0402 99 19 9350 0402 99 31 9110 0402 99 31 9150 0402 99 31 9300 0402 99 31 9500 0402 99 39 9110 0402 99 39 9150 0402 99 39 9300 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 138,00 104,30 105,00 106,30 113,60 116,20 125,90 131,60 138,00 0,7220 0,9140 0,9630 1,0360 0,7220 0,9140 0,9630 1,0360 1,0430 1,1360 1,0430 1,1360 — — 11,31 13,85 16,84 — — 11,31 13,85 16,84 — 19,91 — 19,91 — — 63,94 63,94 — — — 0,2689 0,3228 0,4291 — — — 0,2689 0,3228 0,4291 — 0,4467 0,3832 0,6600 — 0,4467 0,3832 L 69/12 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 17. 3. 2000 Κωδικός του προϊόντος Προορισµός (*) 0402 99 39 9500 0402 99 91 9000 0402 99 99 9000 0403 10 11 9400 0403 10 11 9800 0403 10 13 9800 0403 10 19 9800 0403 10 31 9400 0403 10 31 9800 0403 10 33 9800 0403 10 39 9800 0403 90 11 9000 0403 90 13 9200 0403 90 13 9300 0403 90 13 9500 0403 90 13 9900 0403 90 19 9000 0403 90 31 9000 0403 90 33 9200 0403 90 33 9300 0403 90 33 9500 0403 90 33 9900 0403 90 39 9000 0403 90 51 9100 0403 90 51 9300 0403 90 53 9000 0403 90 59 9110 0403 90 59 9140 0403 90 59 9170 0403 90 59 9310 0403 90 59 9340 0403 90 59 9370 0403 90 59 9510 0403 90 59 9540 0403 90 59 9570 0403 90 61 9100 0403 90 61 9300 0403 90 63 9000 0403 90 69 9000 0404 90 21 9100 0404 90 21 9910 0404 90 21 9950 0404 90 23 9120 0404 90 23 9130 0404 90 23 9140 0404 90 23 9150 0404 90 23 9911 0404 90 23 9913 0404 90 23 9915 0404 90 23 9917 0404 90 23 9919 0404 90 23 9931 0404 90 23 9933 0404 90 23 9935 0404 90 23 9937 0404 90 23 9939 0404 90 29 9110 0404 90 29 9115 0404 90 29 9120 0404 90 29 9130 0404 90 29 9135 0404 90 29 9150 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 970 * * * + + + + 970 * * * + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + Ποσό των επιστροφών 0,6600 0,7522 0,7522 — — — — — — — — 71,00 71,00 90,50 95,40 102,60 103,40 0,7100 0,7100 0,9050 0,9540 1,0260 1,0340 2,327 — — — — — 15,77 — 38,32 59,85 64,80 64,80 64,80 64,80 — — — — 72,20 — 11,31 72,20 91,40 96,30 103,60 — — — — — 11,31 13,85 16,84 19,91 20,81 104,30 105,00 106,30 113,60 116,20 125,90 Κωδικός του προϊόντος Προορισµός (*) 0404 90 29 9160 0404 90 29 9180 0404 90 81 9100 0404 90 81 9910 0404 90 81 9950 0404 90 83 9110 0404 90 83 9130 0404 90 83 9150 0404 90 83 9170 0404 90 83 9911 0404 90 83 9913 0404 90 83 9915 0404 90 83 9917 0404 90 83 9919 0404 90 83 9931 0404 90 83 9933 0404 90 83 9935 0404 90 83 9937 0404 90 89 9130 0404 90 89 9150 0404 90 89 9930 0404 90 89 9950 0404 90 89 9990 0405 10 11 9500 0405 10 11 9700 0405 10 19 9500 0405 10 19 9700 0405 10 30 9100 0405 10 30 9300 0405 10 30 9500 0405 10 30 9700 0405 10 50 9100 0405 10 50 9300 0405 10 50 9500 0405 10 50 9700 0405 10 90 9000 0405 20 90 9500 0405 20 90 9700 0405 90 10 9000 0405 90 90 9000 0406 10 20 9100 0406 10 20 9230 0406 10 20 9290 0406 10 20 9300 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * Ποσό των επιστροφών 131,60 138,00 0,7220 — 0,2689 0,7220 0,9140 0,9630 1,0360 — — — — — 0,2689 0,3228 0,4291 0,4467 1,0430 1,1360 0,4601 0,6600 0,7522 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 165,85 170,00 176,22 155,49 161,71 216,00 170,00 — — — 37,68 37,68 21,50 37,68 — — 35,05 35,05 14,40 35,05 — — 15,39 15,39 7,360 15,39 17. 3. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 69/13 Κωδικός του προϊόντος 0406 10 20 9610 0406 10 20 9620 0406 10 20 9630 0406 10 20 9640 0406 10 20 9650 0406 10 20 9660 0406 10 20 9830 0406 10 20 9850 0406 10 20 9870 0406 10 20 9900 0406 20 90 9100 0406 20 90 9913 0406 20 90 9915 0406 20 90 9917 0406 20 90 9919 Προορισµός (*) Ποσό των επιστροφών 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + + + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * — — 51,11 51,11 29,10 51,11 — — 51,83 51,83 29,50 51,83 — — 57,86 57,86 33,00 57,86 — — 85,03 85,03 45,40 85,03 — — 70,86 70,86 23,90 70,86 — — — 26,28 26,28 12,60 26,28 — — 31,87 31,87 15,20 31,87 — — — — — 58,77 58,77 29,70 58,77 — — 77,56 77,56 39,60 77,56 — — 82,41 82,41 42,10 82,41 — — 92,10 92,10 47,00 92,10 Κωδικός του προϊόντος 0406 20 90 9990 0406 30 31 9710 0406 30 31 9730 0406 30 31 9910 0406 30 31 9930 0406 30 31 9950 0406 30 39 9500 0406 30 39 9700 0406 30 39 9930 0406 30 39 9950 0406 30 90 9000 0406 40 50 9000 Προορισµός (*) Ποσό των επιστροφών + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * — — — 17,88 9,536 7,850 17,88 — — 26,24 13,99 11,50 26,24 — — 17,88 9,536 7,850 17,88 — — 26,24 13,99 11,50 26,24 — — 38,17 20,36 16,70 38,17 — — 26,24 13,99 11,50 26,24 — — 38,17 20,36 16,70 38,17 — — 38,17 20,36 16,70 38,17 — — 43,16 23,02 19,90 43,16 — — 45,28 24,15 19,90 45,28 — — 90,00 90,00 31,00 90,00 L 69/14 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 17. 3. 2000 Κωδικός του προϊόντος 0406 40 90 9000 0406 90 13 9000 0406 90 15 9100 0406 90 17 9100 0406 90 21 9900 0406 90 23 9900 0406 90 25 9900 0406 90 27 9900 0406 90 31 9119 0406 90 33 9119 0406 90 33 9919 Προορισµός (*) Ποσό των επιστροφών 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * — — 92,42 92,42 31,00 92,42 — — 116,37 101,62 56,60 116,37 — — 120,25 105,01 58,40 120,25 — — 120,25 105,01 58,40 120,25 — — 117,54 102,90 41,90 117,54 — — 103,92 90,36 17,50 103,92 — — 102,80 89,77 19,90 102,80 — — 93,10 81,30 17,50 93,10 — — 85,71 74,72 24,00 85,71 — — 85,71 74,72 24,00 85,71 — — 78,60 68,29 19,10 78,60 Κωδικός του προϊόντος 0406 90 33 9951 0406 90 35 9190 0406 90 35 9990 0406 90 37 9000 0406 90 61 9000 0406 90 63 9100 0406 90 63 9900 0406 90 69 9100 0406 90 69 9910 0406 90 73 9900 0406 90 75 9900 0406 90 76 9300 Προορισµός (*) Ποσό των επιστροφών 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * — — 78,66 68,98 18,80 78,66 33,29 33,29 121,56 105,71 57,70 121,56 — — 121,56 105,71 37,80 121,56 — — 116,37 101,62 56,60 116,37 47,01 47,01 129,64 112,00 53,80 129,64 42,83 42,83 128,55 111,41 60,10 128,55 34,22 34,22 124,18 107,11 46,00 124,18 — — — 124,18 107,11 46,00 124,18 — — 106,91 93,28 49,50 106,91 — — 108,07 93,90 20,90 108,07 — — 96,98 84,68 18,90 96,98 17. 3. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 69/15 Κωδικός του προϊόντος 0406 90 76 9400 0406 90 76 9500 0406 90 78 9100 0406 90 78 9300 0406 90 78 9500 0406 90 79 9900 0406 90 81 9900 0406 90 85 9910 0406 90 85 9991 0406 90 85 9995 Προορισµός (*) Ποσό των επιστροφών 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * — — 108,62 94,85 21,80 108,62 — — 102,45 90,24 21,80 102,45 — — 102,26 87,50 17,10 102,26 — — 105,98 92,78 18,90 105,98 — — 104,35 91,91 21,80 104,35 — — 86,27 75,02 18,10 86,27 — — 108,62 94,85 44,80 108,62 33,32 33,32 117,90 102,43 55,70 117,90 — — 117,90 102,43 37,80 117,90 — — 108,07 93,90 19,90 108,07 Κωδικός του προϊόντος 0406 90 85 9999 0406 90 86 9100 0406 90 86 9200 0406 90 86 9300 0406 90 86 9400 0406 90 86 9900 0406 90 87 9100 0406 90 87 9200 0406 90 87 9300 0406 90 87 9400 0406 90 87 9951 0406 90 87 9971 0406 90 87 9972 Προορισµός (*) Ποσό των επιστροφών + + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 097 098 400 * * * — — — — 102,23 86,17 26,00 102,23 — — 103,32 87,41 28,50 103,32 — — 108,62 92,87 32,20 108,62 — — 117,90 102,43 37,80 117,90 — — — 85,19 71,81 23,30 85,19 — — 94,89 80,27 26,30 94,89 — — 96,33 82,36 28,80 96,33 — — 106,68 93,15 39,70 106,68 — — 106,68 93,15 32,30 106,68 45,63 39,68 12,80 45,63 L 69/16 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 17. 3. 2000 Κωδικός του προϊόντος Προορισµός (*) Ποσό των επιστροφών Κωδικός του προϊόντος Προορισµός (*) Ποσό των επιστροφών 0406 90 87 9973 0406 90 87 9974 0406 90 87 9975 0406 90 87 9979 0406 90 88 9100 0406 90 88 9300 2309 10 15 9010 2309 10 15 9100 2309 10 15 9200 2309 10 15 9300 2309 10 15 9400 2309 10 15 9500 2309 10 15 9700 2309 10 19 9010 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * 037 039 097 098 400 * * * + 037 039 097 098 400 * * * + + + + + + + + — — 104,74 91,46 22,60 104,74 — — 113,19 99,26 22,60 113,19 — — 114,45 101,25 30,00 114,45 — — 103,92 90,36 22,60 103,92 — — — 83,50 70,90 28,50 83,50 — — — — — — — — 2309 10 19 9100 2309 10 19 9200 2309 10 19 9300 2309 10 19 9400 2309 10 19 9500 2309 10 19 9600 2309 10 19 9700 2309 10 19 9800 2309 10 70 9010 2309 10 70 9100 2309 10 70 9200 2309 10 70 9300 2309 10 70 9500 2309 10 70 9600 2309 10 70 9700 2309 10 70 9800 2309 90 35 9010 2309 90 35 9100 2309 90 35 9200 2309 90 35 9300 2309 90 35 9400 2309 90 35 9500 2309 90 35 9700 2309 90 39 9010 2309 90 39 9100 2309 90 39 9200 2309 90 39 9300 2309 90 39 9400 2309 90 39 9500 2309 90 39 9600 2309 90 39 9700 2309 90 39 9800 2309 90 70 9010 2309 90 70 9100 2309 90 70 9200 2309 90 70 9300 2309 90 70 9500 2309 90 70 9600 2309 90 70 9700 2309 90 70 9800 + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + + — — — — — — — — — 13,85 18,47 23,09 27,70 32,32 36,94 40,63 — — — — — — — — — — — — — — — — — 13,85 18,47 23,09 27,70 32,32 36,94 40,63 (*) Οι κωδικοί αριθµοί των προορισµών είναι εκείνοι που εµφαίνονται στο παράρτηµα του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2543/1999 της Επιτροπής (ΕΕ L 307 της 2. 12. 1999, σ. 46. ) Εντούτοις: — ο κωδικός «097» συγκεντρώνει όλους τους κωδικούς προορισµών από τον 072 έως και τον 083. — ο κωδικός «098» συγκεντρώνει όλους τους κωδικούς προορισµών από τον 053 έως και τον 070 (συµπεριλαµβανοµένου) και τον 091 έως τον 096 (συµπεριλαµβανοµένου)· — ο κωδικός «970» περιλαµβάνει τις εξαγωγές που αναφέρονται στο άρθρο 36 παράγραφος 1 στοιχεία α) και γ) και στο άρθρο 44 παράγραφος 1 στοιχεία α) και β) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 800/1999 της Επιτροπής (ΕΕ L 102 της 17. 4. 1999, σ. 11). Για τους άλλους προορισµούς από εκείνους που εµφαίνονται για κάθε «κωδικό προϊόντος», το ποσό της επιστροφής που εφαρµόζεται εµφαίνεται µε ***. Στην περίπτωση κατά την οποία δεν εµφαίνεται κανένας προορισµός («+»), το ποσό της επιστροφής εφαρµόζεται προς οιονδήποτε προορισµό πλην εκείνων που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφοι 2 και 3. NB: Οι κωδικοί των προϊόντων, συµπεριλαµβανοµένων των υποσηµειώσεων, καθορίζονται στον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 3846/87 της Επιτροπής (ΕΕ L 366 της 24. 12. 1987, σ. 1), όπως τροποποιήθηκε


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0776/00 af Christoph Konrad (PPE-DE) til Kommissionen. Subventionering af benzinpriserne på tankstationer i det hollandske grænseområde.

eurovoc_concepts:
EU control
Germany
Netherlands
control of State aid
frontier region
motor fuel

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/151 Det mandat, Kommissionen fik i 1997, og som blev bekr(cid:230)ftet i 1999, omfatter »langt hovedparten af alle produkter«, der eksporteres fra de mindst udviklede lande. For łjeblikket har 99 % af disse landes eksport fri adgang til f(cid:230)llesskabsmarkedet. Fri adgang til F(cid:230)llesskabet er allerede en realitet for alle ikke-landbrugs- varer fra de mindst udviklede lande. Efter en fłrste etape i 1998 (2), hvor der for samtlige disse lande blev indfłrt ordninger, der svarer til dem, man finder i LomØ-konventionen, er Kommissionen i łjeblikket i f(cid:230)rd med at udarbejde supplerende forslag, der vil blive forelagt for R(cid:229)det, s(cid:229) snart de er f(cid:230)rdigudarbejdet. Fłrst da kan man danne sig et overblik over, hvilke produkter det drejer sig om. Disse forslag omhandler supplerende unilaterale indrłmmelser for landbrugsprodukter, der eksporteres fra de mindst udviklede lande til F(cid:230)llesskabet. Det skal bem(cid:230)rkes, at med de nuv(cid:230)rende bestemmelser, som omfatter n(cid:230)sten alle eller i hvert fald langt hovedparten af de eksporterede landbrugsprodukter, har de mindst udviklede lande allerede i łget omfang fri adgang til f(cid:230)llesskabsmarkedet uden hindringer som kvoter og tariffer. De f(cid:229) landbrugsprodukter, der ikke vil f(cid:229) fuldst(cid:230)ndig fri adgang til f(cid:230)llesskabsmarkedet ifłlge det forslag, Kommissionen freml(cid:230)gger for R(cid:229)det, vil under alle omst(cid:230)ndigheder v(cid:230)re omfattet af pr(cid:230)ferenceordninger. Som kommiss(cid:230)ren med ansvar for handel gjorde opm(cid:230)rksom p(cid:229) i Parlamentet i marts 2000, tilbyder de andre i-lande langt fra en s(cid:229) fri adgang til deres markeder, selv om disse markeder har langt stłrre interesse end f(cid:230)llesskabsmarkedet, bl. a. fordi de mindst udviklede lande kun i yderst beskedent omfang er til stede p(cid:229) disse markeder. (1) Europa-Parlamentets forhandlinger ( marts II 2000). (2) R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2820/98 af 21. december 1998, EFT L 357 af 30. 12. 1998. (2000/C 374 E/179) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0776/00 af Christoph Konrad (PPE-DE) til Kommissionen (16. marts 2000) Om: Subventionering af benzinpriserne p(cid:229) tankstationer i det hollandske gr(cid:230)nseomr(cid:229)de 1. Er det Kommissionen bekendt, at der i det hollandske gr(cid:230)nseomr(cid:229)de ind mod Tyskland sker en statsstłttet totrinsneds(cid:230)ttelse af salgsprisen for benzin (differentieret efter afstande til gr(cid:230)nsen p(cid:229) hen- holdsvis 0-10 km og 10-20 km)? Hvordan stiller Kommissionen sig til den kendsgerning, at salgsprisen for benzin p(cid:229) grund af disse 2. subventioner i enkelttilf(cid:230)lde er faldet til under tyske grossisters kostpris? 3. Passer det, at disse subventioner blev afskaffet den 1. marts 2000? Svar p(cid:229) Kommissionens vegne afgivet af Mario Monti (10. maj 2000) 1. Kommissionen har allerede vedtaget en beslutning om den stłtte, som det (cid:230)rede medlem omtaler. Den 3. juni 1998 indledte Kommissionen en procedure efter EF-traktatens artikel 88 (tidligere artikel 93), stk. 2, om den statsstłtte, som Nederlandene ydede nederlandske tankstationer i gr(cid:230)nseomr(cid:229)det til Tyskland (1). Kommissionen vedtog sin beslutning om denne sag den 20. juli 1999 (2). I denne beslutning blev det fastsl(cid:229)et, at stłtten til 450 tankstationer var uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet og skulle tilbagesłges. Stłtten til 183 mindre tankstationer faldt ind under de minimis-reglen og udgjorde derfor ikke stłtte som omhandlet i traktaten. Kommissionen henviser til den offentliggjorte beslutning, hvis det (cid:230)rede medlem łnsker n(cid:230)rmere detaljer. 2. Kommissionen m(cid:229) (som i ovenn(cid:230)vnte tilf(cid:230)lde) nłdvendigvis fastsl(cid:229), at en stłtteforanstaltning er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet, n(cid:229)r den er konkurrencefordrejende og p(cid:229)virker handelen mellem medlems- staterne. Kommissionen har i sin beslutning fastsl(cid:229)et de konkurrencefordrejende virkninger, som det (cid:230)rede medlem omtaler, og taget dem i betragtning. C 374 E/152 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 Den nederlandske regering har meddelt Kommissionen, at ordningen blev oph(cid:230)vet den 1. februar 3. 2000. (1) EFT C 307 af 7. 10. 1998, s. 10. (2) EFT L 280 af 30. 10. 1999, s. 87. (2000/C 374 E/180) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0781/00 af Roger Helmer (PPE-DE) til Kommissionen (16. marts 2000) Om: Fłdevaremyndighed Under Miljłudvalgets spłrgetid p(cid:229) młdet den 23. februar 2000 om den foresl(cid:229)ede oprettelse af en »fłdevaremyndighed« gjorde kommiss(cid:230)r Byrne det klart, at den foresl(cid:229)ede myndighed efter hans opfattelse ikke udelukkende skal besk(cid:230)ftige sig med fłdevarestandarder men ogs(cid:229) med ern(cid:230)ringsm(cid:230)ssige og kostrelaterede spłrgsm(cid:229)l, og han tilfłjede fłlgende efters(cid:230)tning: »s(cid:229) fłdevaremyndigheden ikke bare sidder i et elfenbenst(cid:229)rn og fort(cid:230)ller r(cid:230)dselshistorier«. Desuden erkl(cid:230)rede kommiss(cid:230)r Byrne, at fłdevaremyndig- heden skal tr(cid:230)kke p(cid:229) vejledende forskning, der m(cid:229)tte v(cid:230)re blevet gennemfłre af eksterne organisationer i medlemsstaterne. Med henvisning til disse punkter kunne Kommissionen m(cid:229)ske kommentere denne (cid:229)benbare mulighed for at gribe spłrgsm(cid:229)let om forskansning an p(cid:229) en positiv m(cid:229)de. Mere specielt bedes Kommissionen oplyse, om den er enig i, at det er nłdvendigt at tillade og lovgive om information om sygdomsmindskende oplysninger p(cid:229) fłdevareemballager, der giver kunderne positive sundhedsrelaterede oplysninger om fłde- varer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (3. maj 2000) Som n(cid:230)vnt i hvidbogen om fłdevaresikkerhed (1), som blev vedtaget af Kommissionen den 12. januar 2000, planl(cid:230)gger man at frems(cid:230)tte et forslag til Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om berigede fłdevarer i september 2000. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt undersłger Kommissionen spłrgsm(cid:229)let om fłdevareberigelse indg(cid:229)ende med henblik p(cid:229) at udarbejde forslaget. Det er for n(cid:230)rv(cid:230)rende vanskeligt at oplyse det (cid:230)rede medlem om forslagets indhold, da arbejdet stadig er i de indledende faser. Med hensyn til Kommissionens holdning til p(cid:229)standene vedrłrende sygdomsmindskningen henvises det (cid:230)rede medlem til Kommissionens svar afgivet p(cid:229) skriftlig forespłrgsel nr. E-232/00 af Nicole Thomas- Mauro (2). (1) KOM(1999) 719 endelig udg. (2) EFT C 303 E af 24. 10. 2000. (2000/C 374 E/181) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0786/00 af Paulo Casaca (PSE) til R(cid:229)det (16. marts 2000) Om: Retligt samarbejde om spłrgsm(cid:229)let om p(cid:230)dofili Med indfłrelsen af en politik for samarbejde om retlige og indre anliggender som omhandlet i Maastricht- traktaten er der gjort et vigtigt skridt hen imod opbygningen af Europa. Imidlertid er det sv(cid:230)rt at forst(cid:229), at retsv(cid:230)senet fortsat er underlagt stive gr(cid:230)nser i et Europa med fuldst(cid:230)ndig fri bev(cid:230)gelighed og ret til frit at etablere sig


title: Komission asetus (EY) N:o 617/2000, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2000, Algeriasta, Liettuasta, Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan virtsa-aineen (urean) ja ammoniumnitraatin liuosseoksen tuontia koskevien väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotosta ja algerialaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämän sitoumuksen väliaikaisesta hyväksymisestä

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
dumping
import
organic fertiliser
third country

text: 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 617/2000, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2000, Algeriasta, Liettuasta, Valko-Venäjältä, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan virtsa-aineen (urean) ja ammoniumnitraatin liuosseoksen tuontia koskevien väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöön- otosta ja algerialaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämän sitoumuksen väliaikaisesta hyväksy- misestä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), ja erityisesti sen 7 artiklan, kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: (5) (6) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastaukset kymme- neltä valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, seitse- mältä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja kolmeltatoista yhteisön tuojalta. Komissio hankki ja tarkisti polkumyynnin ja vahingon alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tarkastuskäynnit seuraavien yritysten toimitiloissa: a) Valituksen tehneet yhteisön tuottajat 1. Agrolinz Melamin GmbH, ADM, Linz, Itävalta, (1) (2) (3) (4) A MENETTELY Komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 26 päivänä kesäkuuta 1999 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, Algeriasta, Liettuasta, Slovakiasta, Valko-Venäjältä, Venä- jältä ja Ukrainasta peräisin olevan virtsa-aineen (urean) ja ammoniumnitraatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittami- sesta. liuosseoksen (UAN) Menettely aloitettiin merkittävää osaa yhteisön tuottajia edustavan Euroopan lannoitevalmistajien yhdistyksen (European Fertiliser Manufacturers Association (EFMA)) tekemän valituksen perusteella. Valitus sisälsi todisteita tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta, minkä katsottiin riittävän menettelyn aloittamiseen. Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tehneille yhteisön tuottajille, vientiä harjoitta- ville tuottajille ja tuojille, toimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisille järjestöille ja vientiä harjoittavien maiden edustajille ja EU—Liettua- ja EU—Slovakia-assosiaationeuvostoille. Kaikille asian- omaisille osapuolille esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvis- tetussa määräajassa. annettiin mahdollisuus Jotta vientiä harjoittavat tuottajat Venäjällä voisivat halu- tai yksilöllistä tessaan jättää markkinatalousasemaa tarkastelua koskevan vaatimuksen, komissio lähetti markkinatalousasemaa tarkastelua tai koskevat vaatimuslomakkeet niille vientiä harjoittaville venäläisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. yksilöllistä Kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatiin markki- natalousasemaa koskeva vaatimus. (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EYVL C 181, 26. 6. 1999, s. 27. 2. DSM Agro BV, Sittard, Alankomaat, 3. Fertiberia SA, Madrid, Espanja, 4. Grande Paroisse SA, Pariisi, Ranska, 5. Hydro Agri Chafers, Immingham, Yhdistynyt kuningaskunta, 6. Hydro Agri France, Nanterre, Ranska, 7. Hydro Agri Rostock, Rostock, Saksa, 8. Hydro Agri Sluiskil BV, Sluiskil, Alankomaat, 9. Kemira Agro Rozenburg BV, Rotterdam, Alanko- maat, 10. SKW Stickstoffwerke Piesteritz, Wittenberg, Saksa; b) Asianomaisista maista vientiä harjoittavat tuottajat 1. JSC Achema, Jonava, Liettua, 2. Duslo AS, Sala, Slovakia, 3. JSC Nevinnomyssky Azot, Nevinnomyssk, Venäjä, 4. JSC Novolon, Moskova, Venäjä; c) Tuojat 1. Agrobaltic, Rostock, Saksa, 2. Champagne Fertilisants SA, Reims, Ranska, 3. Common Market Fertilisers (CMF), Bryssel, Belgia, 4. Evertrade, Pariisi, Ranska, 5. Francefert SA, Le Chesnay, Ranska, 6. Helm Düngemittel GmbH, Hampuri, Saksa, 7. Helm Engrais France, Puteaux, Ranska, 8. UNCAA, Pariisi, Ranska, 9. Wittraco, Hampuri, Saksa. L 75/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 (7) Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän kesä- kuuta 1998 ja 31 päivän toukokuuta 1999 välisen ajan, jäljempänä koskevan ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa tarkastelun ajanjakso ulottui vuodesta 1995 tutkimus- ajanjakson loppuun. B TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 1 Tarkasteltavana oleva tuote (8) (9) ja paljon virtsa-ainetta Tarkasteltavana oleva tuote on virtsa-aineen (urean) ja ammoniumnitraatin liuosseos, maataloudessa yleisesti käytetty nestemäinen lannoite. Se muodostuu virtsa- aineen ja ammoniumnitraatin sekä veden sekoituksesta. Vesipitoisuus on lähes 70 prosenttia sekoituksesta (riip- puen nitraattipitoisuudesta), ja jäljellä oleva osa sisältää yhtä ammoniumnitraattia. Nitraattipitoisuus (”N”) on tuotteen merkittävin ”ominai- suus” ja se voi vaihdella 28 ja 32 prosentin välillä. Tämä vaihtelu voidaan saada aikaan lisäämällä liuosseokseen vettä. Tuodun UAN:n enemmän suurimman osan nitraattipitoisuus oli 32 prosenttia, joka on tiivistetympää, ja näin ollen sen lähettäminen on halvempaa. Nitraattipitoisuudesta riippumatta kaikilla virtsa-aineen ja ammoniumnitraatin liuosseoksilla katso- taan kuitenkin olevan samat fyysiset ja kemialliset pe- rusominaisuudet, ja näin ollen ne muodostavat yhden tuotteen tätä tutkimusta varten. Tarkasteltavana oleva tuote kuuluu CN-koodiin 3102 80 00. vähemmän tai 2 Samankaltainen tuote UAN on puhdas hyödyketuote, ja sen laatu sekä fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ovat samat riippumatta siitä, mistä maasta se on peräisin. Yhteisössä tuotetun ja myydyn tuotteen on näin ollen todettu olevan asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, 1 artiklan 4 kohdan nojalla samankaltainen tuote kuin asianomai- sista maista tuotu tuote, koska sillä on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja pääasiassa sama käyttö- tarkoitus. C POLKUMYYNTI 1 Algeria a) Normaaliarvo toimitetut (10) Ainoa algerialainen vientiä harjoittava tuottaja, Fertalge Industries, vastasi kyselylomakkeeseen. Vaikka yhtiö oli toiminut parhaansa mukaan, tiedot olivat kaukana parhaista mahdollisista. Tarkemmin sanoen useita vientiä harjoittavan tuottajan antamia tuotanto- kustannuksia koskevia lukuja ei voitu perusteellisesti tarkistaa, eikä vähiteten vuoksi, että asiallinen kirjanpito- järjestelmä oli otettu käyttöön vasta tutkimusajanjakson puolessa välissä vuonna 1999. Ottaen huomioon Alge- rian erityistilanteen kehitysmaana, GATT 1994 -sopi- (11) (12) muksen VI artiklan täytäntöönpanosta tehdyn sopi- muksen 15 artiklan ja tähän yritykseen vaikuttavat erityisolosuhteet, komissio päätti kuitenkin käyttää yri- tyksen antamia tietoja silloin, kun niiden katsottiin olevan riittävän luotettavia, ja sikäli kun se ei vaikuttanut merkittävästi lopputulokseen. Koska myyntiä kotimarkkinoille ei ollut, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukai- sesti tuotantokustannusten perusteella lisättynä kohtuul- lisella määrällä myynti-, yleisiä ja hallinnollisia kustan- nuksia sekä voittoa. Tuotantokustannusten laskemiseksi käytettiin yrityksen ilmoittamia raaka-ainekustannuksia. Nämä kustannukset muodostavat suuren osan UAN:n tuotannon kokonais- kustannuksista. Muita valmistuskustannuksia ja myynti-, yleisiä ja hallinnollisia kustannuksia ei pidetty riittävän johdanto-osan edellä luotettavina oleva (katso 10 kappale), ja niin komissio turvautui valituksessa annettuihin lukuihin, joita pidettiin kohtuullisina. Ainoa vaihtoehto — slovakialaisen tuottajan toimittamien lukujen käyttäminen — ei olisi ollut asianmukaista ottaen huomioon kahden tuottajan tuotantojärjestelmien ja yritysrakenteen perustavaa laatua olevat erot. Lopuksi lisättiin viiden prosentin kohtuullinen voittomarginaali, jonka katsottiin olevan se voitto, jonka tuottaja olisi voinut kohtuullisesti odottaa saavansa, jos tarkasteltavaa tuotetta olisi myyty riittävästi kotimarkkinoille. b) Vientihinta (13) Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, jotka tuotteesta tosiasiallisesti maksettiin tai jotka siitä oli maksettava, kun se myytiin vientiin yhteisöön. c) Vertailu (14) Laskennallisen normaaliarvon ja vientihinnan vapaasti tehtaalla -tason välillä tehtiin vertailu. Tätä varten vienti- hintaa oikaistiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten erojen mukaisesti perusase- tuksen 2 artiklan 10 kohdan nojalla. d) Polkumyyntimarginaali (15) Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimar- ginaali määritettiin laskennallisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisellä vertai- lulla. Prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla (Eurostat- lukuihin perustuva) ilmaistu ainoan algerialaisen vientiä harjoittavan tuottajan väliaikainen polkumyyntimargi- naali on 13,3 prosenttia. Koska ainoa tunnettu vientiä harjoittava tuottaja vastasi tarkasteltavana olevan tuotteen koko viennistä Algeriasta yhteisöön, komissio katsoo, että jäännöspolkumyynti- marginaali olisi asetettava samalle tasolle. 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/5 2 Liettua ainoan liettualaisen vientiä harjoittavan tuottajan väliai- kainen polkumyyntimarginaali on 7,6 prosenttia. a) Normaaliarvo Koska tarkasteltavana olevan tuotteen myynti kotimark- kinoille tutkimusajanjakson aikana edusti alle viittä prosenttia vientimyynnistä, normaaliarvo oli määritet- tävä. Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskennallinen normaaliarvo laskettiin lisäämällä viejän valmistuskustannuksiin myynti-, yleisten ja hallinnol- listen kustannuksien ja voiton määrä. Koska tarkastelta- vana olevan tuotteen edustavaa myyntiä kotimarkki- noille ei ollut, myynti-, yleisten ja hallinnollisten kustan- nusten määrä määritettiin tuottajan saman yleisen tuote- luokan (lannoitteet) koko kotimarkkinoiden myynti-, yleisten ja hallinnollisten kustannusten perusteella pe- rusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukai- sesti. Lopuksi lisättiin viiden prosentin voittomarginaali, jonka katsottiin olevan se voitto, jonka tuottaja olisi voinut kohtuullisesti odottaa saavansa, jos tarkasteltavan tuotteen myynti kotimarkkinoille olisi ollut riittävää. Koska ainoa tunnettu vientiä harjoittava tuottaja vastasi tarkasteltavana olevan tuotteen koko viennistä Liettuasta yhteisöön, komissio katsoo, että jäännöspolkumyynti- marginaali olisi asetettava samalle tasolle. 3 Slovakia (20) Koska vahinkoa koskevien päätelmien osalta alustavasti todettiin, että Slovakiasta peräisin olevalla tuonnilla ei ole ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon (katso jäljempänä oleva johdanto-osan 60 kappale), polkumyyntiä koskevia laskelmia ei tehty. 4 Venäjä, Valko-Venäjä ja Ukraina b) Vientihinta a) Vertailumaa (16) (17) yhteisön asiakkaille riippumattomille Vientihinta myydystä tuotteesta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, jotka tuotteesta tosiasiallisesti maksettiin tai jotka siitä oli maksettava, kun se myytiin vientiin yhteisöön. Etuyh- teydessä olevan tuojan kautta tapahtuvan myynnin vien- tihinta määritettiin riippumattomille asiakkaille jälleen- myyntihintojen perusteella. Oikaisuja tehtiin kyseiselle tuojalle jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten ja tarkasteltavana olevan tuotteen riippumattomien tuojien saaman tutki- muksessa todetun voittomarginaalin huomioon ottami- seksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. aiheutuneiden tuonnin ja c) Vertailu (18) Vertailu tehtiin laskennallisen normaaliarvon ja vienti- hinnan vapaasti tehtaalla -tason välillä. Tätä varten oikai- suja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, lastaus- ja liitännäiskus- tannusten erojen mukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan nojalla. d) Polkumyyntimarginaali (19) Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimar- ginaali määritettiin laskennallisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisellä vertai- lulla. Prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla ilmaistu (21) alakohdassa Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukai- sesti Valko-Venäjän ja Ukrainan normaaliarvo on määri- tettävä kolmannessa maassa, joka on markkinata- lousmaa, eli vertailumaassa käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella. Tätä sovelletaan vientiä harjoittaviin venäläisiin tuottajiin, koska yksikään niistä ei täyttänyt markkinatalousasemaa koskevia vaatimuksia sellaisina kuin ne on esitetty perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c (katso jäljempänä oleva johdanto-osan 24 kappale). Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettiin Amerikan yhdysval- kolmanneksi markkinatalousmaaksi. toja Kaikille päivää huomioidensa esittämiseksi tämän valinnan sopivuu- desta. Huomionsa jättivät kolme venäläistä yritystä yhdessä, neljäs venäläinen yritys ja ainoa valkoven- äläinen vientiä harjoittava tuottaja. Kaikki arvostelivat USA:n ehdotettua valintaa ja ehdottivat Liettuaa sopi- vammaksi vertailumaaksi. kymmenen osapuolille sopivaksi annettiin Esitetyt olennaiset väitteet olivat: — USA:n korkeammat raaka-ainekustannukset (erityi- sesti luonnonkaasu) ja suuret erot USA:n tuottajien kustannusten välillä riippuen niiden maantieteelli- sestä sijainnista, mikä saattaisi johtaa epäjohdonmu- kaisiin tuloksiin, — toisaalta Liettuan ja toisaalta Venäjän, Valko-Venäjän ja Ukrainan välineistön ja tuotantomenetelmien samankaltaisuus (integroitu tuotanto), joka poikkeaa USA:n tilanteesta, — Liettua oli saman tutkimuksen kohteena. L 75/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 (23) (24) Komissio otti kuitenkin yhteyttä tuotteen tunnettuihin yhdysvaltalaisiin tuottajiin, mutta yksikään niistä ei ollut halukas osallistumaan tutkimusyhteistyöhön. asianomaisille osapuolille Komissio ilmoitti kaikille yhdysvaltalaisten yritysten kieltäytyvän yhteistyöstä ja pyysi niitä esittämään huomionsa Liettuan sopivuudesta mahdolliseksi vertailumaaksi. EFMA vastusti tätä ehdo- tusta pääasiassa liettualaisen viejän väitettyjen hyvin halpojen kaasusta maksamien hintojen ja sen entisestä ei-markkinamaa-asemasta peräisin olevien väitettyjen vääristymien perusteella. Se väitti sitten, että yksi yhdys- valtalainen tuottaja osallistuisi yhteistyöhön. Komissio otti uudelleen yhteyttä tähän yhdysvaltalaiseen tuotta- jaan, joka vahvisti, ettei se ollut halukas osallistumaan tähän tutkimukseen. EFMA ehdotti sen vuoksi Slovakiaa. (22) Komissio tarkasteli Liettuaa ja Slovakiaa mahdollisina kolmansina markkinatalousmaina ja otti huomioon seuraavat tekijät: T u o t a n t o Liettuassa ja Slovakiassa on ainoastaan yksi tuottaja. Molemmat ovat integroituja tuottajia, vaikka Slovakian välineet näyttävät vanhanaikaisemmilta. Liettua on lähempänä Venäjää, ja koska se on ollut osa entistä Neuvostoliittoa, sen tuotantomenetelmät ja yrity- sorganisaatio ovat lähempänä Venäjän, Valko-Venäjän ja Ukrainan vastaavia kuin Slovakian. K o t i m a r k k i n a o l o s u h t e e t Ainoalla liettualaisella tuottajilla ei ollut edustavaa myyntiä kotimarkkinoille, mikä tarkoitti, että normaa- liarvo oli määritettävä. Slovakialaisella tuottajalla oli myyntiä kotimarkkinoille, mutta se hallitsi paikallisia UAN:n markkinoita pitäen niistä hallussaan 85:tä prosenttia. ja jotkut Lisäksi monilla slovakialaisilla asiakkailla oli kassavir- taongelmia, liiketoimet edellyttävät vaihto- kauppaa (jonka vaikutus tarkasteltavina olevan tuotteen liikevaihtoon on 10 ja 20 prosentin välillä). On syytä huomata, että vaihtokauppa on syynä kahden venäläisen viejän markkinatalousaseman epäämiseen (katso jäljem- pänä oleva johdanto-osan 24 kappale). Sitä vastoin Liet- tuassa ei havaittu vaihtokauppaa. E n e r g i a Molemmat tuottajat ostavat kaasua venäläiseltä toimitta- jalta Gazpromilta. Liettualainen tuottaja maksaa Gazpro- mille hinnan, joka vaihtelee ammoniakin julkaistun pohjoiseurooppalaisen cif-hinnan vaihtelujen mukaisesti, kun taas slovakialainen yritys maksaa kiinteän hinnan (joka ei muuttunut vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana) Slovakian kruunuissa slovakialaiselle valtion omistamalle välittäjäorganisaatiolle. Kaikista edellä esitetyistä syistä komissio päätteli alusta- vasti, että muun vaihtoehdon puuttuessa Liettua olisi kohtuullinen valinta kolmanneksi markkinatalousmaaksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla. b) Venäjä i) Markkinatalousasema Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tode- taan, että Venäjältä peräisin olevaa tuontia koskevassa polkumyyntitutkimuksessa normaaliarvo määritetään 2 artiklan 1—6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, jotka voivat osoittaa täyttävänsä 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, eli että markkinata- lousolosuhteet vallitsevat tarkasteltavina olevan tuotteen kanssa samankaltaisen tuotteen valmistuksessa ja myyn- nissä. Kuten edellä mainittiin, kahdelta tuottajalta saatiin mark- kinatalousasemaa Komissio hankki ja tarkisti markkinatalousaseman määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tarkas- tuskäynnit niiden toimitiloissa. vaatimukset. koskevat Vaatimukset oli hylättävä syistä: seuraavista pääasiallisista V a i h t o k a u p p a Molemmat yritykset kävivät vaihtokauppaa. Yritys A, jonka tosiasiallisesti havaittiin ostaneen UAN:a etuyhtey- dessä olevalta tuottajalta, maksoi siitä useaan otteeseen toimittamalla tuotetta, jota sen toimittaja käytti lannoite- seoksien tuotannossa. Alueelliset viranomaiset olivat neuvoneet yritys B:tä toimittamaan maatalousyrittäjille UAN:a, jonka arvolla korvattaisiin sen verolaskuja. Maatalousyrittäjien oli toimitettava viljaa valtion omista- malle maatalousyhteenliittymälle alueellisen elintarvike- säätiön käyttöön. Lähes puolet yritys B:n UAN:n myyn- nistä kotimarkkinoille tilitettiin tällä tavoin. H i n n a t kotimarkkinoille Yritys A:lla ei ollut omaa markkinointiosastoa, eikä se voinut vaikuttaa vientihintoihin. Etuyhteydessä oleva kaupallinen yritys hoiti kaiken vientimyynnin. Yritys A:n myynti etuyhteydessä olevalle yritykselle, joka vuorostaan jälleenmyi tuotteen Venäjän markkinoilla. Koska tämä etuyhteydessä oleva yritys ei osallistunut yhteistyöhön, ei ollut mahdollista tarkastella myyntiä kotimarkkinoille perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettujen vaatimusten perusteella. suuntautui 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/7 K u s t a n n u k s e t j a p a n o k s e t (26) Yritys A väitti ostavansa ureaa ja ammoniumnitraattia etuyhteydessä olevalta yritykseltä sekoittaakseen sen omassa tuotantolaitoksessaan. Tosiasiallisesti sitä lasku- tettiin UAN:sta, ei sen aineosista, ja näin ollen sitä on pidettävä ennemminkin välittäjänä kuin aitona tuotta- jana. E n e r g i a (osa joka myi Yhden yhteistyöhön osallistuvan tuottajan, yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määri- tettiin niiden hintojen perusteella, jotka tuotteesta tosi- asiallisesti maksettiin tai jotka siitä oli maksettava, kun se myytiin vientiin yhteisöön. Toisen yhteistyöhön osal- listuvan tuottajan myynti tapahtui etuyhteydessä olevan Kanaalisaarilla sijaitsevan kaupallisen yrityksen kautta, ja vientihinta määritettiin viitaten sille tosiasiallisesti maksettuihin tai maksettaviin jälleenmyyntihintoihin. Oikaisuja tehtiin kyseiselle kaup- piaalle aiheutuneiden tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten ja tarkasteltavana olevan tuotteen riippumattomien tuojien saaman tutkimuksessa todetun voittomarginaalin mukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan nojalla. yhteisön tullialuetta) kohtuullisen joilla kannustettiin Yritys B:n energiakustannukset eli suurin panos UAN:n tuotantoon eivät vastanneet markkina-arvoja. Yritys ilmoitti, että vuodesta 1998 lähtien oli presidentin anta- malla asetuksella otettu käyttöön sarja alennusjärjes- telmiä, asiakkaita maksamaan sähköstä ja kaasusta käteisellä. Käteisalennukset mahdol- listivat sähköstä 30—50 ja kaasusta 25—50 prosentin ja ainoa ehto oli, että alennettu energian alennukset, hinta ei saanut laskea hankkijan maksamien täysien peruskustannusten alapuolelle. Toisin sanoen hinnat eivät vastanneet energian kokonaiskustannuksia eivätkä ainakaan sen todellista markkina-arvoa riippumatta siitä, että nämä alennukset olivat selvä osoitus valtion sekaan- tumisesta markkinoihin. (27) yritysten osallistumattomien Yhteistyöhön osalta Venäjän viennin Eurostat cif-arvoa käytettiin vienti- hinnan määrittämisen perustana sen jälkeen, kun yhteis- työhön osallistuvien yritysten vienti oli poistettu. Tästä hinnasta vähennettiin sitten kahden yhteistyöhön osallis- tuvan yrityksen veloittamien vapaasti laivassa -hintojen ja cif-hintojen eron painotettua keskiarvoa vastaava määrä sen vaihtamiseksi vapaasti laivassa (vapaasti Venäjän rajalla) -tasolle. T i l i t Lopuksi kummallakaan yrityksellä ei ollut kansainvä- listen kirjanpitostandardien mukaista riippumattomasti tarkastettua kirjanpitoa, ja useilla tärkeillä aloilla poiket- tiin näistä standardeista (esim. poistojen ja käyttöomai- suuden arviointimäärissä). Lisäksi kävi ilmi, että kirjan- pidon perustarkoituksena oli veroviranomaisten vaati- musten täyttäminen eikä kokonaiskuvan antaminen yri- tyksen tilanteesta tilintarkastuskauden lopussa. Edellä esitetyn perusteella komissio päätti, että kumpi- kaan yritys ei täyttänyt kaikkia markkinatalousaseman saamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakoh- dassa asetettuja vaatimuksia. Lisäksi päätettiin hylätä yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset sillä perus- teella, että toinen yritys ei ole vientiä harjoittava tuottaja ja toinen ei ole riittävästi vapaa valtion vaikutuksesta. (28) Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin vapaasti laivassa (vapaasti vientimaan rajalla) -hintojen perusteella. Oikai- suja tehtiin maksuehtojen, kuljetus-, vakuutus-, lastaus- ja liitännäiskustannusten erojen mukaisesti perusase- tuksen 2 artiklan 10 kohdan nojalla. iii) Polkumyyntimarginaali (29) Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti Venäjän polkumyyntimarginaali määritettiin laskennal- lisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vienti- hinnan välisellä vertailulla. Prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla ilmaistuna väliaikaisen maakohtaisen polkumyyntimarginaalin painotettu keskiarvo on 24,1 prosenttia. Kyseisille tuottajille ja yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa edellä olevista päätelmistä. Huomautuksia ei esitetty. c) Valko-Venäjä ii) Normaaliarvo, vientihinta ja vertailu i) Normaaliarvo, vientihinta ja vertailu (25) Normaaliarvo määritettiin sekä yhteistyöhön osallistu- ville ja yhteistyöhön osallistumattomille venäläisille yrityksille samalla tavalla kuin edellä Liettuan osalta (katso johdanto-osan 16 kappale). (30) Normaaliarvo määritettiin kuten Venäjän tapauksessa edellä olevassa johdanto-osan 16 kappaleessa kuvatulla tavalla. L 75/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 Vientihinta määritettiin niiden hintojen perusteella, jotka tuotteesta tosiasiallisesti maksettiin tai jotka siitä oli maksettava, kun se myytiin vientiin yhteisöön. tannusten erojen sekä palkkioiden mukaisesti valitukseen sisältyneiden tietojen perusteella, koska muita luotetta- vampia tietoja ei ollut. Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin vapaasti laivassa (vapaasti vientimaan rajalla) -hintojen perusteella. Tätä varten tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, lastaus- ja liitännäiskustannusten erojen mukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan nojalla. ii) Polkumyyntimarginaali iii) Polkumyyntimarginaali (34) Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti laskennallisen polkumyyntimarginaali normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vienti- hinnan välisellä vertailulla. Prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla ilmaistuna väliaikainen maakohtainen polkumyyntimarginaali on 38,7 prosenttia. määritettiin (31) määritettiin Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyyntimarginaali laskennallisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vienti- hinnan välisellä vertailulla. Prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla ilmaistuna Valko-Venäjän väliaikainen maakohtainen 33,0 prosenttia. polkumyyntimarginaali on d) Ukraina i) Yhteistyö (32) Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle valituksessa mainitulle yritykselle. Toinen vastasi kyselylomakkeeseen määräajassa, todeten, että se ei ollut harjoittanut laisin- kaan vientiä yhteisöön tutkimusajanjaksona. Toiselta yritykseltä ei saatu vastausta. On syytä huomata, että Eurostatin tilastoihin on merkitty tästä maasta peräisin oleva huomattava vientimäärä. ii) Normaaliarvo, vientihinta ja vertailu (33) Normaaliarvo määritettiin kuten Venäjän ja Valko- Venäjän tapauksessa edellä olevassa johdanto-osan 16 kappaleessa kuvatulla tavalla. (35) (36) D YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ Valituksen tehneet yhteisön tuottajat edustavat yli 85:tä prosenttia yhteisön UAN-liuosseosten tuotannosta ja muodostavat näin ollen perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja artiklan 4 kohdan tarkoittaman yhteisön tuotannonalan. Tältä osin jotkut asianosaiset osapuolet väittivät, että tietyt valituksen tehneet yhteisön tuottajat toivat asian- omaisista maista peräisin olevia UAN-liuosseoksia ja että niiden ei näin ollen voitu katsoa muodostavan osaa yhteisön tuotannosta eikä yhteisön tuotannonalasta. ilmi, että jotkut valituksen Tutkimuksesta on käynyt tehneet yhteisön tuottajat olivat todellakin tuoneet asianomaisista maista peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Kuitenkin määritettiin, että tämä tuonti ei muuta sitä tosiasiaa, että UAN:n oma tuotanto eikä sen tuonti oli näiden yritysten ensisijainen liiketoimi. Lisäksi tämä tuonti ei edusta merkittävää osaa tuontia harjoittavien yhteisön tuottajien myynnistä yhteisöön. Lopuksi tämän tuonnin jälleenmyynti tapahtui samalla hintatasolla kuin UAN-liuosseosten, jotka valituksen tehneet yhteisön tuottajat valmistivat ja myivät yhtei- sössä. Näin ollen päätellään alustavasti, että näitä yhteisön tuottajia ei pitäisi jättää yhteisön tuotannonalan määri- telmän ulkopuolelle. Koska vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoja koskevaa tietoa ei ollut, komissio teki päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen, tässä tapauksessa Euro- statin lukujen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Jotta ei palkittaisi yhteistyöhön osallistumat- tomuutta, käytettiin Ukrainan viennin vientihinnan määrittämiseksi alinta kuukausittaista cif-hintaa. Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin vapaasti laivassa (vapaasti vientimaan rajalla) -hintojen perusteella. Oikai- suja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, lastaus- ja liitännäiskus- E VAHINKO (37) Kuten edellä olevasta ilmenee, yhteisön tuotannonalan kokonaistilanne noudatti nousevaa suuntausta vuosina 1995 ja 1997, josta lähtien se alkoi huonontua. Tämä kehitys olisi nähtävä Puolasta ja Bulgariasta peräisin olevien UAN-liuosseosten tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden (1) valossa, jotka tulivat voimaan vuonna 1995. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 3319/94, EYVL L 350, 31. 12. 1994, s. 20. 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/9 1 Yhteisön kulutus (38) Yhteisön ilmeinen kulutus määritettiin yhteisön tuotan- nonalan yhteisön markkinoilla myymän määrän, vali- tuksen sisältämien muiden yhteisön tuottajien myynti- määriä koskevien tietojen, vientiä harjoittavien yhteis- työhön osallistuneiden tuottajien omia vientimääriä koskevien tietojen ja muita kolmansia maita koskevien Eurostat-lukujen perusteella. Kaikkia määriä oikaistiin tarvittaessa niin, että ne vastaavat UAN-liuosseoksia, joiden nitraattipitoisuus on 32 prosenttia. Tällä perusteella yhteisön kulutus kasvoi 3 155 kiloton- nista 3 297 kilotonniin eli 4,5 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuosien 1995 ja 1997 välillä se laski merkittävästi, mutta kasvoi nopeasti kyseisen vuoden jälkeen. asianomaisista maista Tutkimus osoitti, että sekä Slovakiasta peräisin olevan tuonnin määrä että markkinaosuus olivat tutkimusajan- jakson aikana samalla tasolla verrattuna vuoteen 1995 toisin kuin muiden asianomaisten maiden kehitys. Lisäksi tuonnin määrä Slovakiasta oli vähäisempää kuin tutkimusajanjakson kaikista aikana. Slovakiasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat korkeammalla tasolla vuoden 1997 jälkeen, vaikkakin ne seurasivat samaa suuntausta kuin hinnat muissa asian- omaisissa maissa. Lopuksi Slovakiasta peräisin olevassa todettu hintojen alittavuutta toisin kuin tuonnissa ei kaikista muista asianomaisista maista peräisin olevassa tuonnissa. Näin ollen päätellään alustavasti, että Slovakiasta peräisin oleva tuonti on arvioitava erillisenä tämän tutkimuksen kohteena olevasta muusta tuonnista. 2 Tuonti asianomaisista maista (1) ii) Valko-Venäjä a) Kyseisen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi (39) Ensiksi tutkittiin, olisiko tuontia kaikista asianomaisista maista arvioitava kumulatiivisesti ottaen huomioon perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt ehdot. Tältä osin tutkimus osoitti seuraavaa. i) Slovakia (40) Yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrän osalta slova- kialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tämä määrä oli vähäpätöinen perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan ja 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Kuitenkin tämän ainoan slovakialaisen vientiä harjoittavan tuot- tajan toimittamat ja Eurostatin tiedot osoittavat, että Slovakian vienti edustaa noin kahta prosenttia yhteisön kulutuksesta eikä näin ollen ole vähäpätöistä. Tämä vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että sen UAN-liuosseosten vientiä ei pitäisi kumuloida muiden asianomaisten maiden kanssa, koska siihen vaikuttivat erilaiset kilpailuehdot kuin muihin asianomaisiin maihin, ja tuonnin määrässä ja markkinaosuuksissa sekä siihen, että Slova- kiasta peräisin oleva tuonti kilpaili ainoastaan maantie- lähimpien yhteisön tuottajien kanssa. teellisesti eroihin hintojen kehityksessä, viittasi Vientiä Valko-Venäjältä harjoittava tuottaja väitti, että sen vientiä ei pitäisi kumuloida ja että se olisi arvioitava erikseen, koska siihen vaikuttivat erilaiset kilpailuehdot kuin muihin asianomaisiin maihin, kuten viennin määrän ja markkinaosuuksien kehityksen erot osoittivat näihin muihin asianomaisiin maihin verrattuna. Tutkimus osoitti, että Valko-Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä ja vastaavat markkinaosuudet laskivat vuosien 1995 ja 1997 välillä mutta kasvoivat sen jälkeen noudattaen näin ollen kokonaisuudessaan asianomaisten tuonnin määrä oli viiden maan suuntausta. Lisäksi merkittävä ja markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana 6,1 prosenttia. Lisäksi Valko-Venäjältä peräisin olevien UAN-liuosseosten keskimääräiset hinnat noudattivat laskevaa suuntausta vuodesta 1996 lähtien samoin kuin muissakin asianomaisissa maissa. Näistä syistä katsotaan väliaikaisesti asianmukaiseksi hylätä vientiä Valko-Venäjältä harjoittavan tuottajan pyyntö, että sen vientiä ei kumuloitaisi, ja arvioida kumulatiivisesti Valko-Venäjän vienti muiden asian- omaisten maiden viennin kanssa. iii) Muut asianomaiset maat (Algeria, Liettua, Venäjä ja Ukraina) Yhteisön toimielinten vakiintunut käytäntö on arvioida erikseen tuonnin vaikutus yhteisön tuotannonalaan silloin, kun asianomaisten eri maiden markkinakäyttäy- tyminen on täysin vastakkaista. (1) Luottamuksellisuussyistä ja ottaen huomioon, että joissakin asian- omaisissa maissa on ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja, tässä asetuksessa niitä koskevat luvut on sidottu indeksiin tai annettu ainoastaan suuntaa-antavina. (41) Muiden asianomaisten maiden osalta todettiin, että polkumyyntimarginaalit vähimmäistason, olivat tuonnin määrät eivät olleet vähäisiä, ja että kumulatii- vinen arviointi näytti asianmukaiselta ottaen huomioon sekä niiden tuonnin että yhteisön samankaltaisen tuot- teen tuonnin kilpailuolosuhteet. Tätä osoittaa se, että kaikki tuontimäärät olivat merkittäviä ja niiden markki- naosuus on kasvanut erityisesti vuodesta 1996 lähtien. yli L 75/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 laskeneet Lisäksi niiden hinnat ovat huomattavasti vuoden 1996 jälkeen, ja ne ovat alittaneet yhteisön tuotannonalan myyntihinnat käyttäen samanaikaisesti samoja tai samankaltaisia kaupan kanavia. Näistä syistä päätellään väliaikaisesti, asianomaisista maista ja Valko-Venäjältä, jäljempänä ’asianomaiset viisi maata’, peräisin oleva tuonti olisi arvioitava kumulatiivi- sesti. että muista b) Polkumyynnillä tuodun tuotteen määrä ja markkinaosuus i) Asianomaiset viisi maata (42) Asianomaisista viidestä maasta peräisin olevien UAN- liuosseosten tuonnin määrä kasvoi noin 800 kiloton- nista noin 1 500 kilotonniin eli noin 87 prosenttia vuosien 1995 ja tutkimusajanjakson välillä. On syytä huomata, että vaikka se laski vuosien 1995 ja 1997 välillä, se kasvoi noin 200 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson ajanjaksona yhteisön kulutus kasvoi noin 14 prosenttia. samana välillä ja Asianomaisten viiden maan tuonnin markkinaosuudet kasvoivat 26,5 prosentista vuonna 1995 44,2 prosent- tiin tutkimusajanjaksona eli 17,7 prosenttiyksikköä. Tarkemmin sanoen markkinaosuus laski ensin vuosien 1995 ja 1997 välillä ja sitten enemmän kuin kaksinker- taistui vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä. ii) Slovakia (43) Tuonti Slovakiasta oli samalla tasolla tutkimusajanjakson aikana kuin vuonna 1995 sekä määrältään että markki- naosuudeltaan. Lisäksi sekä tuonnin määrä että markki- naosuus alkoivat laskea jyrkästi vuoden 1997 jälkeen. c) Polkumyynnillä tuodun tuotteen hinnat i) Hintojen kehitys (1) — A s i a n o m a i s e t v i i s i m a a t a (44) Asianomaisista viidestä maasta peräisin olevan tuonnin painotettu keskimääräinen tuontihinta laski 89,8 ecusta/ tonni 67 ecuun/tonni eli 25,4 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka hinnat saavuttivat huippunsa vuonna 1996, ne laskivat sen jälkeen merkit- tävästi 34 prosenttia. ii) Hintojen alittavuus (46) Tutkittiin, alittivatko viiden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien hinnat yhteisön tuotannonalan vastaavat hinnat tutkimusajanjakson aikana. Tätä tarkas- telua varten UAN-liuosseosten vientiä harjoittavien tuot- tajien cif-hintoja oikaistiin asianmukaisesti yhteisön rajalla vapaasti laiturilla tulli maksettu -tasolla (DEQ) ja verrattiin niitä samalla kaupan tasolla yhteisön tuottajien vapaasti tehtaalla -hintoihin. Tällä perusteella todetut maakohtaiset alittavuusmargi- naalit prosentteina yhteisön tuottajien hinnoista ovat seuraavat: Maa Hinnan alittavuus Algeria Valko-Venäjä Liettua Venäjä Ukraina 2—6 % 4—8 % 5—10 % 6,7 % 16,7 % (47) Aikaisemmin käsitellyn slovakialaisen vientiä harjoit- tavan tuottajan hintakäyttäytymisen ja tuonnin kehi- tyksen mukaisesti hintojen alittavuutta ei todettu. 3 Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Tuotanto vastaamaan UAN-liuosseoksia, (48) UAN:n yhteisön tuotanto (kaikki määrät on tarvittaessa mukautettu joiden nitraattipitoisuus on 32 prosenttia) kasvoi 2,4 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä 1 484 kilo- tonnista 1 520 kilotonniin. Merkittävin kasvu tapahtui vuosien 1995 ja 1997 välillä, kun polkumyyntitoimen- piteet otettiin käyttöön Puolasta ja Bulgariasta peräisin olevan UAN:n tuonnissa. Sen jälkeen tuotanto laski vuoden 9,6 prosenttia. tutkimusajanjakson välillä 1997 ja — S l o v a k i a b) Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöasteet (45) Kuten edellä johdanto-osan 40 kappaleessa mainittiin, vaikka Slovakiasta peräisin olevan tuonnin hinnat noudattivat samaa kehitystä kuin muiden asianomaisten maiden hinnat koko ajanjakson ajan, ne eivät laskeneet yhtä paljon vuoden 1997 jälkeen, kun kyseessä oleva tuonti kasvoi merkittävästi. (49) (1) Hintojen kehityssuunnan arvioimisessa käytettiin ainoastaan Euro- statin tietoja yhdenmukaisten tietojen vertailemiseksi, kun taas hintojen alittavuuden ja vahinkomarginaalien laskemisessa käytettiin käytettävissä olevia vientiä harjoittavien tuottajien toimittamia tietoja. Yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantokapasiteetti oli tarkastelujaksolla yleisesti ottaen vakaa. Kapasiteetin käyttöaste nousi vuoden 1995 38 prosentista 43 prosenttiin vuonna 1997 ja laski sitten jälleen vuosien 1995—1996 tasolle. On pantava merkille, että kapasi- teetin käyttöaste ei ole tämänkaltaisen tuotannon ja tuotannonalan osalta tarkoituksenmukainen indikaattori, koska siihen vaikuttaa muiden sellaisten tuotteiden tuotanto, joita voidaan tuottaa samoilla tuotantoväli- neillä. 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/11 c) Myynti yhteisössä (50) Yhteisön tuotannonalan myyntimäärä nousi 20,9 prosenttia vuoden 1995 ja vuoden 1997 välillä 1 446 kilotonnista 1 748 kilotonniin ja laski sitten 1 598 kilo- tonniin eli 8,6 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajan- jakson välillä. d) Markkinaosuus (51) Yhteisön nousivat tuotannonalan markkinaosuudet vuoden 1995 45,8 prosentista 60,7 prosenttiin vuonna 1997 ja laskivat sitten noin 12 prosenttiyksikköä 48,5 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. e) Yhteisön tuotannonalan hinnat (52) (53) Yhteisön tuottajien keskimääräinen nettomyyntihinta nousi 3,8 prosenttia vuosien 1995 ja 1996 välillä 111,3 ja laski sitten 83,4 ecusta/tonni 115,5 ecuun/tonni ecuun/tonni toisin sanoen 27,8 prosenttia. tutkimusajanjaksolla. Lasku oli f) Kannattavuus painotettu tuotannonalan keskimääräinen Yhteisön kannattavuus laski 17,1 prosenttiyksikköä vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä, 4,9 prosentista – 12,2 prosenttiin. Kannattavuus oli hintakehitystä vastaavasti korkeimmillaan vuonna 1996 ja laski sitten vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä 18,4 prosenttiyk- sikköä. g) Työllisyys (54) Yhteisön tuotannonalan työllisyys lisääntyi vuosina 1995—1997 ollen 339 työntekijää vuosina 1996 ja 1997, mutta väheni sitten 311 työntekijään tutkimus- ajanjaksolla, mikä merkitsee 8,3 prosentin vähennystä. h) Investoinnit (55) tuotantoportaissa investointejaan vuoden Yhteisön tuotannonala lisäsi 1995 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 1998 saavu- tettiin huippu edellisissä tehtyjen suurten investointien johdosta. Vuoden 1995 ja tutki- musajanjakson välillä tehdyt merkittävimmät inves- toinnit koskivat virtsa-aineen ja typpihapon tuotantolai- toksia. Virtsa-aine ja typpihappo ovat UAN-liuosseosten tuotannossa käytettäviä raaka-aineita, mutta niitä käyte- tään myös kiinteän ammoniumnitraatin ja kiinteän virtsa-aineen tuotannossa. Kasvavilla markkinoilla tämä merkitsi, että vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön tuotannonalan markkinaosuus ja vastaava myyntimäärä supistuivat noin 12 prosenttiyksikköä, kun taas viidestä asianomai- sesta maasta peräisin oleva tuonti kasvoi noin 26 prosenttiyksikköä. Tutkimuksesta kävi ilmi, että kyseinen tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, tuonti jotka merkittävästi alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat. tapahtui että todettakoon, Hintakehityksen osalta yhteisön tuotannonala onnistui nostamaan keskimääräisiä hinto- jaan vuosina 1995 ja 1996. Sen myyntihinnat laskivat kuitenkin huomattavasti sen jälkeen. Tämä puolestaan joka laski vaikutti kielteisesti merkittävästi vuodesta 1997 alkaen ja oli tutkimusajan- jaksolla – 12,2 prosenttia. sen kannattavuuteen, Edellä esitetty yhteisön tuotannonalan tilanteen heikke- neminen erityisesti vuoden 1997 jälkeen on johtanut siihen, että yhteisön tuotannonalalle katsotaan alusta- vasti aiheutuneen huomattavaa vahinkoa tutkimusajan- jakson aikana. F SYY-YHTEYS 1 Johdanto (57) Tehdäkseen päätelmät yhteisön tuotannonalalle aiheutu- neen vahingon syystä komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti kaikkien tiedossa olevien tekijöiden ja niiden seurausten vaikutusta kyseisen tuotannonalan tilanteeseen. Tällä tarkastelulla varmistetaan, että muiden tekijöiden kuin polkumyyn- nillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa vahinkoa ei katsota polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutu- neeksi. 2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus a) Yleistä (58) UAN-liuosseokset ovat hyödyke, jonka laadussa tai käyt- tötarkoituksissa ei ole eroa tuodun tuotteen ja yhteisössä tuotetun tuotteen välillä. Tämän vuoksi yhteisössä asianomaisista maista tuotetut UAN-liuosseokset tuodut UAN-liuosseokset kilpailevat suoraan keskenään pääasiassa hinnan perusteella. ja 4 Vahinkoa koskevat päätelmät (59) (56) Yhteisön tuotannonalan tilanteen todettiin huonontu- neen merkittävästi vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin viisi asianomaista maata pystyi lisäämään yhteisöön suuntautuneen vientinsä määrää noin 200 prosenttia, ja ne hyötyivät myös muiden kolmansien maiden markkinaosuuden huomattavasta supistumisesta. i) Viisi asianomaista maata tuonti Viidestä asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapah- tunut lisääntyi merkittävästi vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä määrän (noin 200 prosenttia) ja markkinaosuuden (noin 18 prosentista noin 44 prosenttiin) osalta, ja se alitti yhteisön tuotannonalan hinnat. Samaan aikaan yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni markkinaosuuden vähentymisen sekä hintojen ja kannattavuuden laskun vuoksi. L 75/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 Yhteisön tuotannonala ei päässyt viidestä asianomaisesta maasta polkumyynmllä tapahtuneen tuonnin takia hyötymään Puolasta ja Bulgariasta tulevassa tuonnissa käyttöön otetuista polkumyyntitoimenpiteistä. Määrän osalta voidaan todeta, että viisi asianomaista maata sai Puolan ja Bulgarian aiemmat markkinaosuudet, kun taas yhteisön tuotannonala pystyi turvaamaan ainoastaan pienen osan tästä osuudesta. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kasvoi merkittävästi vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä. Samaan aikaan yhteisön tuotannonalan tilanne oli laskusuuntauksessa ja yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuttaan. Yhteisön tuotannonalalla oli viidestä asianomaisesta maasta tulevasta halpatuonnista selviytymiseen kaksi mahdollisuutta: joko säilyttää hinnat entisellään myynti- määrien laskun uhalla tai polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin mukaisesti alentaa hintoja, mikä kuitenkin vähentää kannattavuutta. Yhteisön tuotannonala laskikin huomattavasti myyntihintojaan vuodesta 1997 alkaen. Tämä vaikutti kielteisesti kannattavuuteen, josta tuli negatiivinen. Tämä osoittaa selkeästi markkinoiden herk- kyyden hintojen vaihtelulle ja viiden asianomaisen maan hinnoittelupolitiikan tuottajien vientiä merkittävän vaikutuksen. harjoittavien tehdään alustavasti se päätelmä, että Tämän vuoksi viidestä asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapah- tunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. ii) Slovakia (60) Slovakian osalta hinnan alittavuutta ei todettu. Slova- kiasta tuleva tuonti oli tutkimusajanjaksolla samalla tasolla kuin vuonna 1995. Koska tuontimäärät ovat suhteellisen pieniä, markkinaosuus vähäinen ja vakaa ja hinnan alittavuutta se päätelmä, että Slovakiasta tulevan tuonnin vaikutusta ei voida pitää merkittävänä perusasetuksen 3 artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. tehdään alustavasti ei ole, 3 Muiden tekijöiden vaikutus a) Tuonti muista kolmansista maista (61) UAN-liuosseosten tuontimäärä muista kolmansista maista väheni noin 669 kilotonnista vuonna 1995 noin 37 kilotonniin tutkimusajanjaksolla, toisin sanoen 94,5 prosenttia. Merkittävimmät toimittajat kyseisten maiden joukossa tutkimusajanjaksolla olivat Meksiko ja Tšekki. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkina- osuudet supistuivat 21,2 prosentista vuonna 1995 1,1 prosenttiin tutkimusajanjaksolla, mikä merkitsee 20,1 prosenttiyksikön vähennystä. Se johtuu pääasiallisesti Bulgariasta ja Puolasta tulevaa tuontia koskevista polku- myyntitoimenpiteistä. Koska muista kolmansista maista peräisin olevan supistuivat, on tuonnin määrät ja markkinaosuudet ilmeistä, aiheutunut että merkittävä vahinko ei johtunut kyseisestä tuonnista. yhteisön tuotannonalalle b) Muut tekijät (62) Komissio tarkasteli myös, olivatko muut kuin edellä mainitut tekijät saattaneet osaltaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle koitunutta vahinkoa, ottaen huomioon erityisesti kysynnän supistumisen tai kulutustottumuk- sissa tapahtuneet muutokset, tarjonnan ja teknologian kehittymisen ja yhteisön tuotannonalan tuottavuuden. Tarjonnan kehityksestä voidaan todeta, että Kiinan huhtikuussa 1997 tekemä päätös kieltää virtsa-aineen ja korvata se kotimaisella tuotannolla johti tuonti nitraattilannoitteita koskevaan maailmanlaajuiseen ylika- pasiteettiin. On väitetty, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui pääasiassa nitraattilannoit- teiden maailmanlaajuisesta ylitarjonnasta ja hintojen laskusta. Tutkimus osoitti kuitenkin, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat laskeneet huomatta- vasti jo ennen Kiinan tekemää päätöstä. Asialla ei ollut myöskään välitöntä vaikutusta yhteisön tuotannonalaan, koska tämä ei harjoittanut vientiä Kiinaan. Ylitarjonnan olemassaololla tai sen puuttumisella ei kuitenkaan missään tapauksessa voida perustella polkumyynnillä tapahtuvan hinnoiltaan huokean tuonnin merkittävää lisääntymistä. Kulutustottumuksissa tapahtuneiden muutosten osalta on väitetty, että kesantomaan lisääntyminen johti lannoitteiden kokonaiskulutuksen vähenemiseen yhtei- sössä. Kuitenkin on määritetty, kuten edellä on esitetty, että UAN-liuosseosten markkinat ovat kasvaneet vakaasti vuodesta 1997 alkaen. On kuitenkin osoitettu, että yhteisön tuotannonala ei hyötynyt kyseisestä markki- noiden laajenemisesta toisin kuin asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat. Yhteisön tuotannonalan teknologiassa ja tuottavuudessa tapahtuneen kehityksen osalta sen on todettu tehneen huomattavia investointeja säilyttääkseen kilpailukykynsä. Voidaan tehdä se päätelmä, että muiden tekijöiden kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus ei pois- tanut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja siitä yhteisön aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä. tuotannonalalle 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/13 4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät Bulgariasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöönotetuista polkumyyntitoimenpiteistä. (63) Ottaen huomioon yhtäältä määritetyn hinnan alitta- vuuden ja asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuuden merkittävän kasvun sekä toisaalta yhteisön tuotannonalan vastaavan markkina- osuuden supistumisen ja sen myyntihintojen laskun ja kannattavuuden vähenemisen samanaikaisuus, tehdään alustavasti se päätelmä, että viidestä asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. G YHTEISÖN ETU 1 Alustavat huomiot (64) Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukai- sesti, olisiko polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto kokonaisuutena yhteisön edun vastaista. Yhteisön edun määritys perustui kaikkien asiaan liittyvien intressien eli yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuot- teen tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etujen arviointiin siltä osin kuin asianomaiset osapuolet toimittivat asiassa pyydettyjä tietoja. kyselyjomakkeen Arvioidakseen toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöön ottamatta jättämisen todennäköistä vaikutusta komissio pyysi tietoja kaikilta asianomaisilta osapuolilta. Komissio lähetti tuotannonalalle, tarkasteltavana olevan tuotteen 29 tuojalle/kauppiaalle, yhdelle tuojien järjestölle ja kahdelle käyttäjien järjes- tölle. Vastaukset saatiin 13 tuojalta/kauppiaalta sekä tuojien järjestöltä. Kumpikaan käyttäjien järjestö ei vastannut tai toimittanut muita tietoja. yhteisön Tämän perusteella tarkasteltiin, oliko polkumyyntiä, yhteisön tuotannonalan tilannetta ja syy-yhteyttä koske- vista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi tehtävä se päätelmä, että toimen- piteiden käyttöönotto tässä erityistapauksessa ei ole yhteisön edun mukaista. 2 Yhteisön tuotannonalan etu (65) Yhteisön tuotannonala on osoittautunut rakenteeltaan joka pystyy mukautu- elinkelpoiseksi tuotannonalaksi, maan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Tämän on osoittanut erityisesti sen tilanteen kehittyminen myöntei- sesti samaan aikaan, kun tosiasiallinen kilpailu oli palau- tettu Bulgariasta ja Puolasta peräisin olevassa tuonnissa vuonna 1994 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpi- teiden jälkeen, sekä tuotannonalan investointi viimeistä teknologista kehitystasoa olevaan tuotantokapasiteettiin. Se ei kuitenkaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin erityisesti vuodesta 1997 alkaen myyntihintoihin kohdis- taman paineen takia pystynyt hyötymään Puolasta ja Rakenteellisesti elinkelpoisesta taustasta huolimatta ei voida olla ottamatta huomioon sitä mahdollisuutta, että tuotannonalan jotkut yritykset vähentävät tai peräti lopettavat tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamisen yhteisössä, mikäli toimenpiteitä vahingollista polku- myyntiä vastaan ei oteta käyttöön. Kyseistä päätelmää voidaan perustella polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamien ja kestolla määrällä aiheutui vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä yhä suurempia tappi- oita). Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, polkumyyn- nillä tapahtuvan tuonnin hintoja laskeva vaikutus haittaa jatkossakin kaikkia yhteisön tuotannonalan pyrkimyksiä saavuttaa tyydyttävä kannattavuusmarginaali. (yhteisön tuotannonalalle taloudellisten tappioiden Toisaalta toimenpiteiden käyttöönotolla mahdollistetaan se, että kyseinen tuotannonala voi ylläpitää ja palauttaa toimintansa yhteisössä. Näin ollen polkumyyntitoimen- piteiden käyttöönotolla turvataan tarkasteltavana olevan jonka tuotteen osalta voidaan olettaa jopa nousevan. yhteisön kokonaistyöllisyys, 3 Tuojien/kauppiaiden etu (66) Lähes kaikki kyselyyn vastanneet tuojat/kauppiaat olivat polkumyyntitoimenpiteitä vastaan, koska nämä kaven- tavat niiden jo valmiiksi vähäistä voittomarginaalia ja saattavat pakottaa jotkut niistä vähentämään henki- löstöä, vaihtamaan tuotetta tai peräti lakkauttamaan toimintansa. Ne väittivät, että yhteisön tuotannonala ei todennäköisesti pysty vastaamaan kysyntään huippukau- tena alhaisesta kapasiteetin käyttöasteesta huolimatta. Tämän vuoksi ne katsovat, että polkumyyntitoimenpi- teet eivät ole yhteisön edun mukaisia, jos ne johtavat UAN-liuosseosten tuonnin päättymiseen. Tältä osin on pantava merkille, että ehdotettujen toimen- piteiden taso ja luonne huomioon ottaen tuonnin katso- taan jatkuvan jatkossakin, vaikkakin vahinkoa aiheutta- mattomilla hinnoilla. Tutkimuksesta kävi ilmi, että yleensä tuojat/kauppiaat käyvät kauppaa UAN-liuos- seosten lisäksi merkittävissä määrin myös muilla lannoit- teilla. On kuitenkin mahdollista, että joillekin tuojille seurauksia polkumyyntitoimenpi- aiheutuu kielteisiä teiden käyttöönoton jälkeen. lisäksi 4 Käyttäjien etu (67) Nitraattilannoitteiden Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät ovat yhteisön kysyntä maatalousyrittäjiä. vaikuttaa suhteellisen joustamattomalta, ja maatalous- yrittäjillä on tapana ostaa huokeimmasta hankintaläh- teestä. Tämän vuoksi maatalousyrittäjät ovat hyötyneet UAN-liuosseosten alhaisista hinnoista viimeisimpinä viljelykausina. L 75/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 Kuitenkin se tosiasia, että käyttäjien järjestöt eivät ole toimineet yhteistyössä, oikeuttaa tekemään alustavan päätelmän siitä, että polkumyyntitoimenpiteillä ei toden- näköisesti ole ratkaisevaa vaikutusta käyttäjiin. Tosin jos polkumyyntitoimenpiteitä otetaan käyttöön, maatalous- kustannukset yrittäjille UAN-liuosseoksista todennäköisesti Lannoitteet muodostavat kuitenkin vain erittäin pienen osan kaikista tuotantokus- tannuksista, joten maatalousyrittäjille mahdollisesti koituvat kielteiset seuraukset eivät todennäköisesti ole toimenpiteiden myönteinen merkittävämpiä vaikutus vahingollista polkumyyntiä vastaan. nousevat. koituvat kuin toimijoita, jotka pystyvät vastaamaan kysyntään. Polku- myyntitullien käyttöönotolla ei näin ollen todennäköi- sesti rajoiteta loppukäyttäjien valinnanvaraa tai heiken- netä kilpailua. 6 Yhteisön etua koskevat päätelmät (69) Edellä esitettyjen syiden perusteella katsotaan alustavasti, että ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta polkumyyntitulleja käyttöön. 5 Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset H VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET (68) Mahdollisten toimenpiteiden kilpailua koskevien vaiku- tusten osalta yhteisössä voidaan todeta, että jotkut asian- omaiset osapuolet ovat väittäneet, että tullit johtavat vientiä harjoittavien tuottajien katoamiseen yhteisön markkinoilta ja sitä kautta kilpailun huomattavaan vähentymiseen ja UAN-liuosseosten hintojen nousuun. Jotkut vientiä harjoittavat tuottajat jatkavat todennäköi- sesti kuitenkin tuotteidensa myyntiä, vaikkakin vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla, koska niiden markkina- asema on yhä vahvempi. Polkumyyntitullien käyt- töönotto johtaa todennäköisesti niiden vientiä harjoitta- vien tuottajien kohdalla, joiden osalta määritettiin korkeammat polkumyynti- ja vahinkomarginaalit, myyn- timäärän ja markkinaosuuden supistumiseen. Muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin asian ei odoteta ehdotet- tujen tullien tason ja luonteen vuoksi merkittävästi vaikuttavan. Ei voida kuitenkaan sulkea pois mahdolli- suutta, että kun hinnat ovat nousseet vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavalle tasolle, myös muista kolmansista maista tuleva tuonti suuntautuu jälleen yhteisön markkinoille. Tämän vuoksi on todennä- köistä, että markkinoilla on vielä yhteisön tuottajien kilpailijoita, ja käyttäjät voivat edelleen valita tarkastelta- vana olevan tuotteen eri hankkijoiden välillä, koska tuot- tajia on yhteisön markkinoilla paljon ja markkinat ovat avoimet. Edellä esitetyn perusteella voidaan arvioida, että kilpailu pysyy voimakkaana polkumyyntitoimenpiteiden käyt- töönoton jälkeen. Markkinoilla on merkittävä määrä 1 Vahingon korjaava taso (70) Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevien päätelmien perusteella on otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuta yhteisön tuotannonalalle enempää vahinkoa. Tullin tason määrittämiseksi on otettu huomioon todet- tujen polkumyyntimarginaalien taso ja yhteisön tuotan- nonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarpeen oleva tullin määrä. Vahinkomarginaalit on laskettu polkumyynnin aiheut- taman vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin tason määrittämiseksi. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertailemalla samalla kaupan portaalla painotettua keski- määräistä tuontihintaa, sellaisena kuin se on määritet- tynä hinnan alittavuutta koskevien laskelmien osalta, yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien UAN-liuosseosten vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä täyteen tuotannon yksikkökustannukseen voittomarginaali, joka voidaan kohtuudella saavuttaa silloin, kun vahingollista polkumyyntiä ei esiinny. Otettuaan huomioon valituksen tekijöiden esittämät näkökannat komissio teki sen alus- tavan päätelmän, että 5 prosentin voittomarginaali mahdollistaisi yhteisön tuotannonalalle sellaisen kannat- tavuuden, joka olisi ollut odotettavissa, ellei polkumyyn- nillä tapahtuvaa tuontia esiintyisi. Tämän vertailun tuloksena saatu erotus ilmaistiin prosenttiosuutena cif- kokonaistuontiarvosta. 2 Väliaikaiset toimenpiteet a) Viisi asianomaista maata (71) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että on otettava käyttöön perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti väliaikainen polkumyyntitulli määritettyjen polkumyyntimarginaalien tasolla lukuun otta- matta Valko-Venäjää, jonka osalta tulli on otettava käyttöön alemman vahinkomarginaalin tasolla. Johdanto-osan 15 ja 19 kappaleessa esitettyjen syiden vuoksi jäännöstullit on Algerian ja Liettuan osalta asetettu samalle tasolle kuin määritettiin kummankin maan ainoalle tuottajalle. 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/15 Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja joissakin samaa yleistä tuoteluokkaa eli lannoitteita koskevissa edellisissä menettelyissä todetun hintakeinottelun estämiseksi katsotaan aiheelliseksi ottaa tullit käyttöön erityisenä tonnilta kannettavana määränä. Väliaikaisten tullien määrät ovat edellä esitetyn perusteella seuraavat: Maa Polkumyyntimarginaali Polkumyynti- tullin perusta 13,3 13,3 33,0 7,6 7,6 24,1 38,7 13,3 13,3 27,8 7,6 7,6 24,1 38,7 Algeria — Fertalge Industries Valko-Venäjä Liettua — JSC Achema Venäjä Ukraina b) Slovakia Tullin määrä (tonnilta) 9,42 euroa 9,42 euroa 18,02 euroa 5,19 euroa 5,19 euroa 15,46 euroa 21,47 euroa (72) Koska alustavasti katsotaan, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko ei ole johtunut Slovakiasta peräisin olevasta tuonnista, alustavasti ei pidetä aiheellisena ottaa käyttöön polkumyyntitulleja Slovakiasta peräisin olevien UAN-liuosseosten tuonnissa menettelyn nykyisessä vaiheessa. Komissio kuitenkin jatkaa asian tutkimista ennen lopullista määrittämistä. 3 Sitoumukset (73) Algerialainen vientiä harjoittava tuottaja on tarjonnut hintasitoumuksen perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Komissio katsoo, että asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan sitoumus voidaan hyväksyä, koska sillä poistetaan polkumyynnin vahingollinen vaikutus. Yritys sitoutui lisäksi toimittamaan komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia, jotka mahdollistavat tehok- kaan valvonnan. (74) (75) (76) Sitoumuksen tosiasiallisen noudattamisen ja valvonnan varmistamiseksi luovutusta vapaaseen liikkee- seen koskevaa pyyntöä sitoumuksen mukaan esitettäessä vapautus tullista edellyttää sellaisen pätevän sitoumuslaskun esittämistä asianomaisen jäsenvaltion tullitoimipaikalle, jonka on antanut hyväksytyn sitoumuksen tarjonnut vientiä harjoittava tuottaja ja joka sisältää liitteessä luetteloidut tiedot. Jos kyseistä laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullitoimipaikalle esitettyä tuotetta, asianomainen polkumyyntitulli on maksettava sitoumuksen kiertämisen estämiseksi. Jos sitoumusta rikotaan tai se perutaan, polkumyyntitulli voidaan ottaa käyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan nojalla. Perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti polkumyyntiä, vahinkoa ja yhteisön etua koskeva tutkimus saatetaan päätökseen riippumatta sitoumusten hyväksymisestä tutkimuksen aikana. 4 Loppusäännökset (77) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi asetettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi todettava, että tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan joutua tarkistamaan mahdol- lisesta lopullisesta tullista päätettäessä, L 75/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Algeriasta, Valko-Venäjältä, Liettuasta, Venäjältä ja 1. Ukrainasta peräisin olevan CN-koodiin 3102 80 00 kuuluvan virtsa-aineen (urean) ja ammoniumnitraatin liuosseosten tuonnissa. Tullin määrä on sama kuin virtsa-aineen (urean) ja ammoniumnitraatin liuosseoksen vahvistettu tullin 2. määrä euroina tonnilta asianomaisten maiden osalta: Maa Yritys Tullin määrä (tonnilta) Algeria Kaikki yritykset 9,42 euroa Valko-Venäjä Kaikki yritykset 18,02 euroa Liettua Venäjä Ukraina Kaikki yritykset 5,19 euroa Kaikki yritykset 15,46 euroa Kaikki yritykset 21,47 euroa Taric- lisäkoodi A999 — — — — Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden vapaaseen liikkeeseen luovutusta ja sen vuoksi tosiasial- 3. tulliarvon määrittämistä varten komission lisesti maksettu tai maksettava hinta jaetaan suhteellisesti asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (1) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullin määrästä, joka on laskettu edellä esitettyjen määrien perusteella, vähennetään prosenttimäärä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteellista jakamista. 4. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, väliaikaista tullia ei sovelleta asianomaisen tuotteen tuontiin, jos 2 artiklan 1 kohdassa nimetty yritys on valmistanut ja vienyt tuotetta suoraan (eli lähettänyt ja laskuttanut) yhteisön ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle, joka toimii tuojana, kun kyseinen tuonti on 2 artiklan 2 kohdan mukaista. 5. Jollei toisin ilmoiteta, sovelletaan voimassa olevia tullia koskevia säännöksiä. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliai- 6. kaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 1. Hyväksytään seuraavan yrityksen CN-koodiin 3102 80 00 kuuluvan Algeriasta, Valko-Venäjältä, Liet- tuasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan virtsa-aineen (urean) ja ammoniumnitraatin liuosseoksen tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn yhteydessä antama sitoumus: 2 artikla Maa Yritys Algeria Fertalge Industries SpA Taric-lisäkoodi A107 2. Kun sitoumuksen mukainen vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva pyyntö on esitetty, on vapautus tullista mahdollista saada 2 artiklan 1 kohdassa mainitun yrityksen esitettyä pätevän sitoumuslaskun asianomaisten jäsenvaltioiden tulliviranomaisille. Sitoumuslaskun keskeiset osat esitetään tämän asetuksen liitteessä. Tuonti, johon kyseinen lasku on liitetty, ilmoitetaan tullattavaksi 2 artiklan 1 kohdassa säädetyn Taric-lisäkoodin mukaisesti. (1) EYVL L 253, 11. 10. 1993, s. 40. 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/17 Vapautus tullista edellyttää lisäksi, että tullattaviksi ilmoitetut ja tulliviranomaisille esitetyt tavarat vastaavat täsmälleen sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. 3 artikla Asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa määritetyssä määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi 30 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista. Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. 4 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen Asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa sitoumuslaskussa ilmoitettavat tiedot: 1. Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskuun sisältyvät tavarat voidaan tullata yhteisön rajalla (asetuksessa määritellyn LIITE mukaisesti). 2. Tavaroiden tarkka kuvaus, johon sisältyy: — CN-koodi, — tuotteen typpipitoisuus (”N”) prosentteina, — määrä (ilmoitetaan tonneina). 3. Myyntiehdot, joihin sisältyy: — hinta tonnilta, — sovellettavat maksuehdot, — sovellettavat toimitusehdot, — kaikki alennukset ja hyvitykset. 4. Sen etuyhteydettömän tuojan nimi, jota yritys suoraan laskuttaa. 5. Yrityksen virkailija, joka on luovuttanut sitoumuslaskun ja seuraavan allekirjoitetun ilmoituksen (virkailijan nimi): ”Minä allekirjoittanut vahvistan, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suuntautuvaa suoraa vientiä varten tapahtuu … (yrityksen nimi) esittämän ja Euroopan komission asetuksella (EY) N:o 617/2000 hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti, ja vakuutan, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset. ”


title: Regolamento (CE) n. 573/2000 della Commissione, del 16 marzo 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei prodotti trasformati a base di cereali e di riso

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

formats: pdf print

text: 17. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 69/17 REGOLAMENTO (CE) N. 573/2000 DELLA COMMISSIONE del 16 marzo 2000 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei prodotti trasformati a base di cereali e di riso LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 13, paragrafo 3, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (4), in particolare l'articolo 13, paragrafo 3, relativo all'organizzazione considerando quanto segue: (1) (2) (3) Ai sensi dell'articolo 13 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92 e dell'articolo 13 del regolamento (CE) n. 3072/95 la differenza tra i corsi o i prezzi sul mercato mondiale dei prodotti di cui all'articolo 1 di detti regolamenti ed i prezzi di tali prodotti nella Comunità può essere compensata mediante una restituzione all'esportazione. In virtù dell'articolo 13 del regolamento (CE) n. 3072/95 le restituzioni devono essere fissate tenendo conto della situazione e della probabile evoluzione, da una parte, delle disponibilità di cereali, di riso e delle rotture di riso e dei loro prezzi sul mercato comunitario, e dall'altra dei prezzi dei cereali, del riso e delle rotture di riso e dei prodotti del settore cerealicolo sul mercato mondiale. In virtù degli stessi articoli, occorre anche garantire ai mercati dei cereali e del riso una situazione equilibrata e uno sviluppo naturale dal punto di vista dei prezzi e degli scambi, e tener conto inoltre dell'aspetto econo- mico delle esportazioni previste nonché dell'opportunità di evitare perturbazioni sul mercato comunitario. Il regolamento (CE) n. 1518/95 della Commissione (5), modificato dal regolamento (CE) n. 2993/95 (6), relativo al regime di importazione e di esportazione dei prodotti trasformati a base di cereali e di riso, ha definito all'arti- colo 4 i criteri specifici su cui deve essere fondato il computo della restituzione per tali prodotti. (4) (5) (6) (7) (8) È opportuno graduare la restituzione da accordare in funzione del contenuto, secondo i prodotti, in ceneri, in cellulosa greggia, in materie grasse o in amido, tale contenuto essendo particolar- mente indicativo della quantità di prodotti di base real- mente incorporata nel prodotto trasformato. in involucri, in proteine, Per quanto riguarda le radici di manioca ed altre radici e tuberi tropicali, nonché le loro farine, l'aspetto econo- mico delle esportazioni prevedibili non rende necessaria al momento attuale, tenendo conto della natura e dell'o- rigine dei prodotti, la fissazione di una restituzione all'e- sportazione. Per alcuni prodotti trasformati a base di cereali, l'esiguità della partecipazione della Comunità al commercio mondiale, non rende necessaria, attualmente, la fissazione di una restituzione all'esportazione. La situazione del mercato mondiale o le esigenze speci- fiche di certi mercati possono rendere necessaria la diffe- renziazione della restituzione per certi prodotti, a seconda della loro destinazione. La restituzione deve essere fissata una volta al mese e che può essere modificata nel periodo intermedio. Alcuni prodotti trasformati a base di granturco possono essere sottoposti ad un trattamento termico in seguito al quale la qualità del prodotto non corrisponde a quella ammessa a beneficiare di una restituzione. È pertanto opportuno precisare che tali prodotti, contenenti amido pregelatinizzato, non sono ammessi a beneficiare di restituzioni all'esportazione. (9) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (4) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (5) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 55. (6) GU L 312 del 23. 12. 1995, pag. 25. Le restituzioni all'esportazione per i prodotti di cui all'articolo 1, paragrafo 1, lettera d) del regolamento (CEE) n. 1766/92 e all'articolo 1, paragrafo 1, lettera c) del regolamento (CE) n. 3072/95, soggetti al regolamento (CE) n. 1518/95 sono fissate conformemente all'allegato del presente regolamento. L 69/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 17. 3. 2000 Il presente regolamento entra in vigore il 17 marzo 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 marzo 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione al regolamento della Commissione, del 16 marzo 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei prodotti trasformati a base di cereali e di riso ALLEGATO (EUR/t) (EUR/t) Codice prodotto 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Ammontare delle restituzioni 55,92 47,93 47,93 32,94 22,40 78,95 78,95 71,89 55,92 47,93 47,93 40,55 34,04 30,95 22,40 32,94 87,72 70,18 30,95 63,90 51,92 32,94 32,94 43,92 35,14 70,18 74,56 Codice prodotto 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Ammontare delle restituzioni 59,91 45,93 30,95 30,34 30,34 7,59 9,99 54,01 39,09 60,68 60,68 63,90 63,90 63,90 63,90 53,20 53,20 0,00 78,46 60,06 78,46 60,06 60,06 78,46 60,06 82,21 57,06 60,06 (1) Non è concessa alcuna restituzione ai prodotti sottoposti ad un trattamento termico che provoca una pregelatinizzazione dell'amido. (2) Le restituzioni sono concesse conformemente al regolamento (CEE) n. 2730/75 del Consiglio (GU L 281 dell'1. 11. 1975, pag. 20), modificato. NB: I codici prodotto e i relativi richiami in calce sono definiti dal regolamento (CEE) n. 3846/87 della Commissione (GU L 366 del 24. 12. 1987, pag. 1), modificato