title: 2000/537/EY: Komission päätös, tehty 14 päivänä maaliskuuta 2000, Saksan tuesta Elpro AG:lle ja sen seuraajayhtiöille (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 808) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
control of State aid
electrical engineering
industrial restructuring
privatisation

text: L 229/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 9. 2000 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 14 päivänä maaliskuuta 2000, Saksan tuesta Elpro AG:lle ja sen seuraajayhtiöille (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 808) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/537/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensim- mäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1), sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) (2) Saksa ilmoitti komissiolle Berliiniin sijoittautuneelle Elpro AG:lle (jäljempänä ’Elpro’) myönnetystä tuesta 15 päivänä lokakuuta 1996 päivätyllä ja saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Saksa ilmoitti 3 päivänä joulukuuta 1996, että ilmoitusta on korjattava, koska tukea oli myönnetty enemmän, mutta ei kuitenkaan muodollisesti perunut aiemmin tekemäänsä ilmoitusta. Saksan viranomaiset esittivät komissiolle Berliinissä 30 päivänä kesäkuuta 1997 pidetyssä kokouksessa täydentäviä tietoja. Komissio ilmoitti 9 päivänä lokakuuta 1997 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa mainittuja tukia koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely ja pyysi Saksaa esittämään kaikki tarpeelliset tiedot. Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (2). (1) EYVL C 99, 1. 4. 1998, s. 9 ja EYVL C 84, 26. 3. 1999, s. 9. (2) Katso alaviite 1. 9. 9. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 229/45 (3) Komissio ilmoitti 3 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään laajentaa syyskuussa 1997 aloitettu menettely koskemaan Elpron tytäryhtiön myynnin yhteydessä myönnet- tyjä tukia. Myös tämä päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (3). Molemmissa tiedonannoissa kehotettiin asianomaisia esittämään huomautuksensa tukitoimenpiteistä. (4) Komissio ei ole saanut asianomaisilta kannanottoja. II TUKITOIMENPITEET (5) (6) (7) (8) (9) Komission aloittaessa menettelyä sen käytettävissä olleet tiedot olivat vaillinaisia, minkä vuoksi Saksaa pyydettiin toimittamaan täydelliset tiedot. Jäljempänä esitetty tukitoimenpiteiden kuvaus perustuu rakenneuudistusohjelmaa koskeviin tietoihin, joita Saksa on täydentänyt ja ajantasaistanut menettelyn aikana. Elpro, VEB Elektroprojekt und Anlagenbau Berlin -nimisen yrityksen seuraaja, yksityistettiin kesä- kuussa 1992 avoimen ja rajoittamattoman tarjouskilpailun perusteella. Kiinteistöjä lukuun ottamatta yritys myytiin korkeimman tarjouksen (12 miljoonaa Saksan markkaa) tehneelle yksityishenkilöiden muodostamalle konsortiolle. Elpron maaomaisuus myytiin erikseen Treuhandanstalt-virastolle (jäljempänä ’THA’) 261,9 milijoonan Saksan markan markkinahintaan, ja myyntituloilla lyhennettiin Elpron vanhoja velkoja pankeille ja THA:lle. Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -virasto (jäljempänä ’BvS’; THA:n seuraaja) on esittänyt jäljennökset riippumattomien asiantuntijoiden laatimista kiinteistön arvoa koskevista arvioista osoittaakseen, että Elpron yksityistämisen yhteydessä ei myönnetty tukea. Kiinteistöt muodostuivat laajoista tonteista ja rakennuksista lähinnä Berliinin itäosassa. THA myi Technische Gebäudeausrüstung Berlin GmbH:n (jäljempänä ’TGA’) kesäkuussa 1992 avoimen ja rajoittamattoman tarjouskilpailumenettelyn perusteella yhdelle Elpron uusista omistajista, joka teki korkeimman tarjouksen (6,9 miljoonaa Saksan markkaa). Tässäkin tapauksessa kiinteistöt myytiin ensin THA:lle ja sitten 36 miljoonan Saksan markan markkinahintaan Elpron sijoittajien perustamalle kiinteistöyhtiölle. TGA:n yksityistämisen yhteydessä ei myönnetty tukea. Vuonna 1995 TGA [. ] (*). Syksyllä 1992 Elpro sai haltuunsa Berliner Lufttechnische Anlagen und Geräte GmbH:n (jäljempänä 'BLA') 1,5 miljoonan Saksan markan hintaan avoimen ja rajoittamattoman tarjouskilpailun perus- teella, jossa se oli ainoa tarjouksen tekijä. Myös BLA myytiin ilman kiinteistöjä. THA käytti 49,7 miljoonan Saksan markan myyntitulot DDR:n ajalta peräisin olleiden velkojen, sittemmin myönnet- tyjen lainojen ja eräiden muiden velkojen takaisinmaksuun. Kiinteistöjen arvon arviointi perustui komissiolle esitettyyn riippumattoman asiantuntijan lausuntoon. Yksityistämisen yhteydessä ei myönnetty tukea. Elpron ostajien ja Treuhandanstalt-viraston välille kehkeytyi vuonna 1993 pitkällinen kiista yrityksen kauppahinnasta. Kiistat johtuivat suurelta osin siitä, että kun Elpro siirrettiin vuonna 1992 uusien omistajien haltuun, varoja ja velkoja koskeva arvio oli vielä pitkälti väliaikainen. Monia esitettyjä arvioita oli korjattava vuoteen 1995 mennessä. Elpron ostajat vaativat, että osa 12 miljoonan Saksan markan kauppahinnasta olisi korvattava, koska monien omaisuuserien arvo (esimerkiksi useat saamiset) oli ennakoitua pienempi. Toisaalta BvS vaati kauppahinnan korottamista jälkeenpäin yhteensä 5,6 miljoonalla Saksan markalla ennen muuta siksi, että se katsoi ostajan käyttäneen väärin yksityistämissopimuksen mukaisesti sosiaalisuunnitelmaan tarkoitettuja varoja. Välttääkseen aikaa vievän oikeudenkäynnin, luopuvansa miljoonan Saksan markan korvausta vastaan saamisistaan Elpron omistajien velkojapankeilta, jotka olivat rahoittaneet yhtiökaupan. Osapuolet sopivat, että 1 ja 2 päivänä kesäkuuta 1992 tehdystä yksityistämissopimuksesta johtuvat kummankin osapuolen vaateet täyttyvät tämän toimenpiteen myötä (4). jonka lopputuloksesta ei ollut varmuutta, BvS ilmoitti (3) Katso alaviite 1. (*) Liikesalaisuus. (4) 27 päivänä helmikuuta 1998 päivätty Saksan hallituksen tiedonanto komissiolle, s. 33. L 229/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 9. 2000 (10) (11) Vuoden 1995 loppuun mennessä kolme yhtiötä eli Elpro, TGA ja BLA toteuttivat yksityistämissopi- musten mukaiset investoinnit. Tuotantolaitosten nykyaikaistamiseksi tehtyjä 87 miljoonan Saksan markan investointeja tuettiin komission yleisesti hyväksymien tukijärjestelyjen eli alueellisia elinkei- norakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman (Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur, jäljempänä ’yhteinen tukiohjelma’) ja investointien verohelpotuslain (Investitionszulagengesetz) avulla. Vuoden 1996 alkuun mennessä Elpro oli kasvanut 1 700 työnte- kijän yhtiöksi, jonka liikevaihto oli 250—300 miljoonaa Saksan markkaa. Yhtymän pääasialliset toimialat olivat a) rautateiden ja teollisuuslaitosten energia- ja prosessinohjausjärjestelmät (LET) (5) ja b) rakennusten sähköinen ja tekninen viimeistely (GVT) (6). Alusta lähtien yksi Elpron suurimmista ongelmista oli pääoman riittämättömyys. Uudet omistajat olivat rahoittaneet kaikki yrityskaupat pankkilainoilla, mikä aiheutti vuosina 1995—96 huomattavia vaikeuksia, kun rakennusala Berliinissä joutui kriisiin, Elpro menetti enenevässä määrin perinteisiä Itä-Euroopan markkinoitaan ja yritys kärsi suuria tappioita eräissä laajoissa suunnitteluhankkeissa. Keväällä 1996 Elpro oli käyttänyt lähes kaikki omat varansa ja oli lähes maksukyvytön. Pankkien, Berliinin osavaltion ja BvS:n kanssa sovittiin 24 päivänä kesäkuuta 1996 Elpron maksu- kyvyn palauttamiseen tähtäävästä pelastustoimenpidepaketista ja laadittiin ensimmäinen rakenneuu- distussuunnitelma. Elpron osakkeet siirrettiin alkuperäisille investoijille ja annettiin pantiksi velkoja- pankeille, jotka olivat rahoittaneet yksityistämisen. Komission päätöksessä, joka koski 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamista (7), esitettiin yksityiskohtaisesti, että tuolloin oli suunni- teltu rakennusten sähköiseen ja tekniseen viimeistelyyn liittyvän toiminnan lopettamista ja energia- ja prosessinohjausjärjestelmiin liittyvän toiminnan myymistä eräälle kansainväliselle sijoittajalle. Konsulttiyritys Price Waterhousen tehtäväksi annettiin selvittää myyntimahdollisuuksia ja valmistella tarjouskilpailua. Koska kukaan sijoittaja ei ilmoittanut olevansa kiinnostunut yrityksen ostamisesta, jo varhaisessa vaiheessa kävi ilmi, että alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa ei voitaisi toteuttaa ja että suunnitelmaan olisi tehtävä lisää muutoksia. Rakennusten sähköiseen ja tekniseen viimeistelyyn liittyvä toiminta kuitenkin lopetettiin (mistä aiheutui yhteensä 56,3 miljoonan Saksan markan kustannukset). Samoin lopetettiin perusteollisuuden tuotanto ja supistettiin energia- ja prosessinoh- jausjärjestelmiin liittyvän toiminnan yleiskustannuksia (minkä kokonaiskustannukset olivat 42,7 miljoonaa Saksan markkaa). Lisäksi oli maksettava takaisin pitkäaikaisia lainoja yhteensä 54,3 miljoonan Saksan markan arvosta, lisää käyttöpääomaa 47,1 miljoonaa Saksan markkaa voidakseen jatkaa liiketoimintaansa. Näistä toimenpiteistä aiheutui yhteensä 200,4 miljoonan Saksan markan kustannukset. Lisäksi yritykselle myönnettiin uusi, enintään 30 miljoonan Saksan markan suuruinen vekselitakaus. ja Elpro tarvitsi (12) Toimenpiteet rahoitettiin seuraavasti: — Elpron rahoitusosuuden muodostaneiden E-plus-osakkeiden myynnistä saadut tulot (*) — Elpron sisäiset lyhytaikaiset käteisvarat — Liikepankkien luopuminen lainasaamisista — Liikepankkien myöntämä uusi laina (jolle on myönnetty 80 prosentin takaus valtiontakausjärjestelmän mukaisesti) — BvS:n myöntämä laina suuruinen ensimmäinen erä maksettu kesällä 1996, tammikuussa 1997) (45 miljoonan Saksan markan loput — BvS:n myöntämä laina (joka muutettiin avustukseksi komis- sion hyväksyttyä rakenneuudistuksen) — Aluetuen loppusuoritus (yhteinen tukiohjelma) Yhteensä (lainat ja käteisvarat) 121,2 milj. DEM 16,6 milj. DEM 18,0 milj. DEM 18,5 milj. DEM 20,0 milj. DEM 9,0 milj. DEM 0,01 milj. DEM 200,4 milj. DEM (*) E-Plus on suuri matkaviestinalan yritys; Elpro AG hankkii siitä 2,5 prosentin osakkuuden 26,3 miljoonalla Saksan markalla ja myi sen 147,5 miljoonalla Saksan markalla. Liikepankit myönsivät 30 miljoonan Saksan markan takauksen osavaltion ja BvS:n myöntämää 15 miljoonan Saksan markan vastatakausta vastaan. (5) Energia- ja ohjaustekniikka. (6) Rakennus- ja kunnallistekniikka (mm. viestintä, (7) Katso alaviite 1. ilmastointi, valaistus). 9. 9. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 229/47 (Edellä mainituista eristä ilmoitettiin menettelyä aloitettaessa 2. 5. 1 kohdassa uusina tukina ainoastaan BvS:n myöntämät lainat ja vastatakaukset, mutta ilmoitus perustui epätäsmällisiin tietoihin. Tästä syystä komissio piti yhdeksän miljoonan Saksan markan lainaa alun perin avustuksena. Saksa ilmoitti myöhemmin, että kyseessä oli laina. Ilmoitetuista 15 miljoonan Saksan markan vastatakauksista komission tiedossa oli vain 7,5 miljoonan suuruinen vastatakaus. ) (13) Näin ollen useat valtionlaitokset ovat osallistuneet Elpron rahoitusapuun yhteensä 29 miljoonan Saksan markan lainoilla ja 29,8 miljoonan Saksan markan takauksilla. Yrityksen oma rahoitusosuus oli 134,8 miljoonaa Saksan markkaa. Liikepankit osallistuivat rahoitukseen luopumalla 18 miljoonan Saksan markan saamisista, ottamalla vastatakseen 3,7 miljoonan Saksan markan lainaan liittyvät riskit sekä myöntämällä uuden, 15 miljoonan Saksan markan vekselitakauksen. Elpro oli saanut ilman valtiontakausta. liikepankeilta yhteensä 114 miljoonan Saksan markan vekselitakaukset (14) Koska sijoittajaa ei kyetty löytämään ja koska vuoden 1996 lopussa ulkomaisista suurtilauksista oli aiheutunut huomattavia tappioita, oli tarpeen muuttaa rakenneuudistussuunnitelmaa. Tällöin päätel- tiin, että Elpro ei voisi selviytyä yksin perusteollisuuden (esimerkiksi sementti- ja terästehtaiden) suurten tilausten toimittamisesta vientimarkkinoille ottaen huomioon kyseisiin hankkeisiin liittyvän rahoitustarpeen ja niihin liittyvät riskit. Elpro ei yksin kyennyt kilpailemaan johtavien monikansal- listen yritysten kanssa (8), joilla oli huomattavasti vahvempi asema markkinoilla. Yrityksen toiminta päätettiin keskittää toimialoihin, jotka ovat keskisuuren yrityksen kannalta realistisia, ja joko myydä tai yksinkertaisesti lopettaa tuotanto tarpeettomilla toimialoilla. Strategian tavoitteena oli a) välttää maksukyvyttömyys ottaen huomioon luvattuihin, vielä toimittamattomiin tilauksiin liittyvät erittäin suuret taloudelliset velvoitteet, b) vakauttaa jäljelle jäävät toimialat ja tehdä niistä taloudellisesti kannattavia sekä c) varmistaa työpaikkojen säilyminen mahdollisuuksien mukaan. (15) Toukokuussa 1997 laaditun lopullisen rakenneuudistussuunnitelman tärkeimmät osatekijät ovat: 1. toiminnan suuntaaminen seuraaville painopistealoille: a) kiskoilla toimivan lähi- ja kaukoliikenteen virtalaitteiden (muuntoasemat, ajojohtimet) suunnit- telu ja asennus; b) kunnallistekniikan prosessinohjausjärjestelmien suunnittelu ja asennus; c) sähköisten ja elektronisten laitteistojen (erottimet, muuntajat ym. ) asennus; 2. työntekijöiden määrän vähentäminen 1 700:sta (alkuvuonna 1996) 900:aan (alkuvuonna 1997) ja lopulta noin 400:aan (loppuvuonna 1997); 3. supistetun perusteollisuuden tuotannon sekä viestintätekniikan tuotannon myynti (tällöin voitiin säilyttää yhteensä 180 työntekijän ja 55 ammattioppilaan työpaikat; kauppojen yhteydessä ei myönnetty tukea lukuun ottamatta Elpro Leit- und Energietechnik GmbH:n (LET) erään osan myyntiä, katso 25—27 kohta); 4. maksamattomien takausten ja pankkivelkojen lyhentäminen; 5. liikkeenjohdon, rahoituksen ja sen valvonnan parantaminen sekä tietojenkäsittelyn nykyaikaista- minen; 6. Elpro-yhtymän toiminnan jakaminen lopetettaviin ja säilytettäviin toimialoihin; säilytettävien toimialojen siirtäminen uusille omistajille rakenneuudistusohjelman toisessa vaiheessa; 7. kiinteistöjen määrän supistaminen antamalla niitä ensiksi vuokralle ja lopulta myymällä päära- kennus (suunniteltu toteutettavaksi vuonna 2001). Joidenkin toimenpiteiden toteuttaminen aloitettiin jo alkuvuodesta 1997. Useimmat toimenpiteet on nyt saatettu päätökseen, mutta esimerkiksi takausten lyhentämistä, henkilöstön kouluttamista ja nykyaikaistamistoimia jatketaan tai lykätään, kunnes tukiohjelmasta on tehty päätös. (8) Esimerkiksi Siemens ABB ja General Electrics. L 229/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 9. 2000 (16) Rakenneuudistuksen ensimmäisen vaiheen kustannukset (kesäkuusta 1997 vuoden 1998 loppuun (9)) ovat: — Lopettamis- ja sulkemiskustannukset (tappiollisten hankkeiden lopettaminen, velkojen maksaminen, toimitustakuut, sosiaali- suunnitelma) — Yrityksen pelastamiseen käytetyn lyhytaikaisen lainan takaisin- maksu (katso 12 kohta) — Käteisvarojen hankkiminen käyttöpääoman lisäämiseksi — Kahden hankkeen tappioiden korvaaminen — Velkojen lyhentäminen Yhteensä Lisäksi takaus vielä ratkaisemattomia jälikäteen perittäviä määriä varten Kaikki yhteensä (17) Nämä kustannukset rahoitetaan seuraavasti: — E-Plus-osakkeiden myynnistä vielä saatava voitto — Elpro AG:n muut omat varat — Pankkilaina (josta 14 milj. DEM:n osuus valtion takaama) Käteisvarat yhteensä Lisäksi takaus vielä ratkaisemattomia jälkikäteen perittäviä määriä varten Kaikki yhteensä 13,6 milj. DEM 13,6 milj. DEM 7,0 milj. DEM 3,9 milj. DEM 9,8 milj. DEM 47,9 milj. DEM 3,0 milj. DEM 50,9 milj. DEM 16,0 milj. DEM 0,9 milj. DEM 31,0 milj. DEM 47,9 milj. DEM 3,0 milj. DEM 50,9 milj. DEM Tässä vaiheessa valtio osallistui rahoitukseen jatkamalla takauksien voimassaoloaikaa, minkä lisäksi Elpron pelastamiseksi myönnettyjen lainojen etuoikeusasemaa alennettiin ja niistä tehtiin korottomia (vrt. 13 kappale). Lisäksi valtio myönsi uuden, 14 miljoonan Saksan markan takauksen, jonka avulla varmistettiin osa edellä mainituista pankkilainoista. Kaikki muut varat saatiin yksityisiltä rahoittajilta. Rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksia laskettaessa on 50,9 miljoonan Saksan markan brutto- kustannuksista vähennettävä 13,6 miljoonaa Saksan markkaa, koska tämä Elpron väliaikaisesti rahoittama erä korvattiin vuonna 1996 lopuilla E-Plus-osakkeiden myyntituloilla. (18) Kun yhtymän rakenneuudistuksen ja vakauttamisen aloittamisesta oli kulunut vuosi, velkojapankit päättivät siirtyä toiseen vaiheeseen ja myydä säilytetyt toimialat toimivalle johdolle eli tarkemmin sanottuna yhdelle Elpron toimitusjohtajista. Toimitusjohtaja Lelbach sai 18 päivänä joulukuuta 1998 tehdyllä sopimuksella haltuunsa Elpron viiden tytäryhtiön osakkeet; tytäryhtiöiden oli määrä jatkaa liiketoimintaansa osana Holdinggesellschaft Elpro GmbH Berlin Industrieholding -nimistä uutta holdingyhtiötä (jäljempänä ’EUB’; jollei toisin mainita, käsite pitää sisällään Elpro Verkehrstechnik GmbH:n (jäljempänä ’EVT’), joka on oikeudellisesti holdingyhtiöstä erillinen toimija). Myös muille liikkeenjohtoon kuuluville henkilöille on tarkoitus tarjota tuonnempana mahdollisuus hankkia uusia EUB:n osakkeita. Lopetettavaksi määrätyillä Elpron toimialoilla lopetettiin tuotanto vuoden 1998 työllistä enää yhtään työntekijää. Toiminta näillä toimialoilla lopussa, eivätkä nämä toimialat rajoittuu vielä maksamattomien vekseli- ja luottositoumusten hoitamiseen ennen vuodeksi 2001 suunniteltua realisointia. Liikepankit järjestävät käyttöön tarvittavan välirahoituksen, kunnes Elpron päärakennus on saatu myydyksi. (9) Eräät lopettamis- ja sulkemistoimenpiteet jatkuvat vuoteen 2001 saakka. 9. 9. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 229/49 (19) EUB jatkaa rakenneuudistuksen ensimmäisen vaiheen aikana aloitettua toimintaa. Nykyisin EUB toimii lähes yksinomaan Saksan markkinoilla, mutta se toivoo taloudellisen tilanteen kohennuttua pääsevänsä jälleen perinteisille IVY-maiden markkinoille. EUB:n tarkoituksena on investoida vuoteen 2001 mennessä [. ] miljoonaa Saksan markkaa elektronisen tietojenkäsittelylaitteiston nykyaikaista- miseen ja ajojohdintilausten hoitamiseksi tarvittavien laitteistojen hankkimiseen. Lisäksi henkilöstön perus- ja täydennyskoulutukseen on varattu [. ] miljoonaa Saksan markkaa. Koska EUB:n ensisijainen toimiala on tekninen suunnittelu (yli [. ] prosenttia työntekijöistä on diplomi-insinöörejä), se aikoo käyttää [. ] prosenttia vuotuisesta liikevaihdostaan tutkimus- ja kehitystyöhön, johon se hakee [. ] miljoonan Saksan markan tukea yleisistä T&K-tukiohjelmista. (20) EUB:n ja EVT:n tilinpäätökset vuodelta 1998 jakautuivat seuraaviin eriin (luvut miljoonia Saksan markkoja): a) EUB ilman EVT:tä Vastaavaa Oma pääoma ja vieras pääoma A. Pysyvät vastaavat B. Vaihtuvat vastaavat — vaihto-omaisuus — myyntisaamiset — rahat ja pankkisaamiset C. Siirtosaamiset [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Merkitty pääoma Rahastot Voittovarat A. Oma pääoma B. Varaukset C. Vieras pääoma [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Vastaavaa yhteensä [. ] Oma pääoma ja vieras pääoma yhteensä [. ] b) EVT Vastaavaa Oma pääoma ja vieras pääoma A. Pysyvät vastaavat B. Vaihtuvat vastaavat — vaihto-omaisuus — myyntisaamiset — rahat ja pankkisaamiset C. Siirtosaamiset [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Merkitty pääoma Rahastot Voittovarat A. Oma pääoma B. Varaukset C. Vieras pääoma [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Vastaavaa yhteensä [. ] Oma pääoma ja vieras pääoma yhteensä [. ] Näin ollen EUB:n omavaraisuusaste on [. ] prosenttia ja EVT:n [. ] prosenttia. (21) Uuden omistajan oli osallistuttava omaan pääomaan miljoonan Saksan markan suuruisilla käteisva- roilla ja annettava 500 000 Saksan markan henkilökohtainen takaus. BvS myöntää 1,5 miljoonan Saksan markan lainan kolmeksi vuodeksi viiden prosentin korolla rahoittaakseen puolet edellä mainituista henkilökunnan perus- ja täydennyskoulutuksen kustannuksista. EUB saa yhteisen tukioh- jelman perusteella 30 prosenttia eli 2,1 miljoonaa Saksan markkaa alueellista investointitukea seitsemän miljoonan Saksan markan suuruisten investointien rahoittamiseen. L 229/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 9. 2000 Pankit myöntävät uuden, 42 miljoonan Saksan markan suuruisen takauksen, josta EUB voi käyttää kahdeksan miljoonaa Saksan markkaa sekkitilin muodossa. Valtio myöntää bruttomäärältään 33,6 miljoonan Saksan markan vastatakauksen edellyttäen, että aikaisempaa takausta lyhennetään kymme- nellä miljoonalla Saksan markalla. Näin ollen valtion rahoitusosuuden nettomäärä tämän erän osalta on 23,6 miljoonaa Saksan markkaa. Liikepankit aikovat myöntää erillisen, [. ] miljoonan Saksan markan suuruisen takauksen varmistaak- seen [. ] ennakkomaksujen ja toimitustakuiden täyttymisen. Rahoitustoimet, jotka liittyvät yrityksen myymiseen toimivalle johdolle, koskevat siis lähinnä myön- nettäviä takauksia, jotka ovat välttämättömiä pienille ja itsenäisille laitteistoja valmistaville yrityksille, jotta ne voivat täyttää tarvittavat ennakkomaksu- ja toimitustakuut. (22) EUB:n tilauskanta ja liikevaihto ovat kehittyneet seuraavasti: 1996 1997 1998 (miljoonaa Saksan markkaa) 1999 (vahvistamaton) Saapuneet tilaukset 124,5 99,2 138,1 121,8 Tilauskanta vuoden lopussa 106,2 119,1 158,9 180,5 Liikevaihto 96,0 88,4 93,2 105,3 Taulukko osoittaa EUB:n kehityksen olleen suhteellisen vakaata ja myönteistä, ja nykyisin yhtymän koko kapasiteetti on käytössä. Vuonna 1998 yhtymän tulos oli 1,8 miljoonaa Saksan markkaa, mikä merkitsi verojen jälkeen 932 000 Saksan markan liikevoittoa. Vuonna 1999 ja sitä seuraavina vuosina liikevoiton ennen veroja odotetaan pysyvän noin kahdessa, kolmessa prosentissa liikevaih- dosta, mikä olisi tämän toimialan vastaavien yritysten hyvää keskitasoa. EUB ei ole enää vaikeuksissa oleva yritys. (23) EUB toimii lähinnä Saksan kiskoliikennemarkkinoilla, kuitenkin ainoastaan ajojohtimien ja muunto- asemien valmistajana. Tärkeimmät asiakkaat ovat Deutsche Bahn AG, S-Bahn Berlin ja eräät muut julkisen liikenteen harjoittajat. EUB:n suurimpia kilpailijoita ovat Siemensin tytäryhtiöt, ABB, Adtranz, Alstom ja General Electric Company (jäljempänä ’GE’). Vaikka EUB:n markkinaosuus onkin suhteellisen pieni, se on alhaisten yleiskustannusten ansiosta kilpailukykyinen. Monivuotisen koke- muksensa ja teknisen osaamisensa ansiosta EUB onnistui täyttämään Deutsche Bahn AG:n esikar- sinnan tiukat vaatimukset ja voitti monta tarjouskilpailua. Sen pääasiakas Deutsche Bahn AG toivoo keskisuurten tavarantoimittajien säilyvän, jotta muutamien suurten teollisuusyhtymien muodostamat markkinat eivät enää keskittyisi nykyisestään. Sähkönjakelun, kaasu- ja vesihuollon sekä jäteveden käsittelyn kaltaisilla prosessiteollisuuden aloilla EUB toimii lähinnä sähkölaitteita ja prosessinohjauslaitteita suunnittelevana yrityksenä. Sen asiakkaita ovat Ruhrgasin, Thyssengasin ja Gazpromin kaltaiset suuret kaasuyhtiöt sekä kunnalliset vesilai- tokset. Hankkeen luonteesta riippuen EUB kilpailee sekä suurten monikansallisten yhtiöiden suunnit- teluosastojen että vastaavankokoisten suunnitteluyritysten kanssa. Elprosta saatujen huonojen koke- musten vuoksi EUB keskittyy nykyään pienempiin, enintään viiden miljoonan Saksan markan arvoisiin hankkeisiin. (24) Elpro oli ja EUB on lähinnä palveluyritys; sen palvelut liittyvät ensisijaisesti muissa yrityksissä valmistettavien sähkölaitteiden suunnitteluun ja asennukseen. Tämän vuoksi sen kapasiteetti voidaan laskea ainoastaan miestyötunteina. Entisen Elpron vuosikapasiteetti vuonna 1990 oli noin kahdeksan miljoonaa tuntia ja laski vuoteen 1996 mennessä noin 2,15 miljoonaan tuntiin. Rakenneuudistuksen myötä toteutettujen sulkemisten seurauksena EUB:n vuosikapasiteetti supistui noin 450 000— 500 000 tuntiin. Erikseen myytyjen tytäryhtiöiden vuosikapasiteetti on noin 200 000 tuntia, joten kapasiteetti on supistunut rakenneuudistuksen aikana noin 65—70 prosenttia. 9. 9. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 229/51 (25) Toukokuussa 1997 laaditun rakenneuudistussuunnitelman mukaan alun perin oli tarkoituksena lopettaa kokonaan Elpron energia- ja prosessinohjausjärjestelmien tuotantoon (LET) liittyvä perus- teollisuus. Elproa koskeneen epäonnistuneen tarjouskilpailun aikana yksi tarjouksen tekijöistä eli General Electric Finance Holding GmbH (GE:n tytäryhtiö) oli ilmoittanut olevansa kiinnostunut ostamaan LET:n metallurgiayksikön sekä rakennustarvike- ja kuljetustekniikkayksikön. Nämä yksiköt, joiden palveluksessa oli 67 työntekijää, myytiin 17 päivänä lokakuuta 1997 tehdyllä sopimuksella vasta perustetulle, Berliiniin sijoittautuneelle GE Industrial Systems GmbH:lle (jäljempänä ’GE IS’), joka on kokonaan General Electric Finance Holding Companyn omistama. GE IS kuuluu GE:n jonka palveluksessa on noin 240 000 teollisuuden ohjausjärjestelmien yksikön alaisuuteen. GE, työntekijää (joista 6 000 työskentelee Saksassa) ja jonka liikevaihto vuonna 1996 oli noin 80 miljardia Yhdysvaltain dollaria, on yksi maailman johtavista sähkölaitteiden tarjoajista. Uusi GE IS on suunnitteluyritys, joka ei harjoita omaa tuotantotoimintaa, vaan sen tehtävänä on toimia teknisenä markkinointi- ja myynninedistämiskeskuksena, joka pyrkii myymään GE-komponentteja rakennus- tarvike- ja kaivosteollisuuden suuriin investointihankkeisiin. Koska Elpro oli suuntautunut selkeästi Itä-Euroopan markkinoille, GE haluaisi hyödyntää tätä kokemusta ja osaamista vahvistaakseen mark- kina-asemaansa Saksassa sekä Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Tämän vuoksi GE IS:n tavoitteena on suunnata toiminnastaan 60 prosenttia Keski- ja Itä-Eurooppaan, 30 prosenttia Saksaan ja 10 prosenttia muihin EU:n jäsenvaltioihin. (26) GE IS:lle on laadittu seuraavanlainen liiketoimintasuunnitelma: 1997 (toteutunut) (1) 1998 (toteutunut) 1999 (ennuste) 2000 (ennuste) 2001 (ennuste) (miljoonaa Saksan markkaa) Liikevaihto Kokonaistuotanto Aineet, tarvikkeet ja tavarat Liiketoiminnan tulos Voitto/tappio ennen veroja Voitto/tappio verojen jälkeen Työntekijöitä [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 68 [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 73 [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] (1) Tavanomaista lyhyempi tilikausi: elokuu—joulukuu 1997. GE IS:ää vastaavat LET-toimintaa harjoittaneet yksiköt työllistivät 165 työntekijää vuonna 1996, niiden liikevaihto oli 54,8 miljoonaa Saksan markkaa ja tappiot 4,4 miljoonaa Saksan markkaa. GE IS:n tappiot toiminnan käynnistysvaiheessa vuosina 1997—1999 johtuvat lähinnä 13,1 miljoonan joita ei voida Saksan markan aineettomista investoinneista koulutukseen ja teknologian siirtoon, kirjata taseen vastaaviin. Lisäkustannuksia aiheutuu teknisistä apuvälineistä, elektronisista tietojenkä- sittelylaitteista ja järjestelmistä, joita koskevat poistot tehdään hyvin lyhyen ajanjakson kuluessa. Verrattaessa vuonna 1997 tehtyä tulosennustetta syyskuuhun 1999 mennessä toteutuneeseen tulok- seen voidaan havaita, että GE IS:n rakenteiden uudistaminen edistyi verkkaisesti. Tulokseen vaikutti sekin, että ennusteessa arvioidun valtiontuen maksatus viivästyi keskeneräisen tukimenettelyn vuoksi. Vuonna 1999 tilanne kuitenkin koheni tuntuvasti ja saavutettu tulos vastasi paljolti alkuperäistä ennustetta. GE:hen kuuluva GE IS kilpailee teollisuuden sähkölaitteistojen markkinoilla ensisijaisesti erittäin suurten yhtymien kuten Siemensin, Cegelecin (Alstom) ja ABB:n kanssa. Sen osuus noin 20 miljardin euron Saksan markkinoista on noin yksi prosentti. (27) GE IS on hankkinut LET-yksiköt kirjanpitoarvoa vastaavaan 237 000 Saksan markan hintaan (tieto- koneet ja ohjelmistot). GE lupasi tasoittaa alkuvaiheen negatiivisen kassavirran kassavarojensa muut- tuvan luottolimiitin avulla. Syyskuun 1999 loppuun mennessä käyttöön otettiin 13,4 miljoonan Saksan markan luotto, joka on olennaisesti suurempi kuin vuonna 1997 laadittuun suunnitelmaan sisältynyt 5,1 miljoonan Saksan markan luotto. Saksa aikoo myöntää rakenneuudistukseen tukea seuraavasti: L 229/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 9. 2000 — BvS:n avustus, jolla on tarkoitus korvata osa alkuvaiheen (lokakuusta 1997 vuoden 1998 loppuun) 5,1 miljoonan Saksan markan suuruisista tappioista — Berliinin osavaltion koulutustuki, jolla on tarkoitus rahoittaa osa 3,4 miljoonaa Saksan markkaa maksavista koulutustoi- menpiteistä — Yhteisestä tukiohjelmasta maksettava investointituki 7,66 miljoonan Saksan markan suuruisiin tukikelpoisiin investoin- tikustannuksiin Ge IS:n rakenneuudistustuki yhteensä 1,3 milj. DEM 1,5 milj. DEM 2,0 milj. DEM 4,8 milj. DEM Syyskuuhun 1999 mennessä investointitukea oli maksettu 94 600 Saksan markkaa ja koulutustukea 43 200 Saksan markkaa. Sijoittajan rahoitusosuus 18,4 miljoonan Saksan markan suuruisista rakenneuudistuskustannuksista on 74 prosenttia. (28) Edellä esitetyn perusteella voidaan tiivistää Elpron ja sen seuraajayhtiöiden pelastus- ja rakenneuudis- tuskustannukset seuraavasti (kaikista lainoista ja takauksista ilmoitetaan nimellisarvo): Kustannuserä ja ajanjakso Kokonais- kustan- nukset josta: valtion lainat ja avustukset valtion takaukset pankkien osuus (miljoonaa Saksan markkaa) omistajien ja sijoittajien osuus yksityisten rahoitus- osuus yhteensä yksityisten rahoitus- osuus pro- sentteina 1. Elpron pelastustuki, vuoden 1996 puoli- vuoden välistä 1997 puoliväliin 2. Elpron rakenneuu- distustuki ja sittemmin tuki tiet- tyjen toimintojen lopettamiseen (tammikuu 1997) 3. EUB:n EVT:n ja rakenneuudistustuki (yrityksen myynti toimivalle johdolle) 230,4 29,1 29,8 36,7 134,8 171,5 74,4 50,9 0,0 14,0 20,0 16,9 36,9 71,7 56,0 3,6 23,6 27,3 1,5 28,8 51,4 4. GE IS:n rakenneuu- 18,4 4,8 0,0 0,0 13,6 13,6 73,9 distus Rakenneuudistuskustan- nukset yhteensä (talo- udellisten riskien jakau- tumisen perusteella) 355,7 37,5 67,4 84,0 166,8 250,8 70,5 (29) Komissio oli aloittanut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, koska sen mielestä oli hyvin kyseenalaista, olivatko tuet 87 artiklan 3 kohdan mukaisia. Tuolloin käytettävissä olleiden tietojen puutteellisuuden vuoksi oli erityisesti syytä epäillä, täyttyivätkö vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen (jäljempänä ’suuntaviivat’) (10) soveltamisen edellytykset. Erityisen arvelut- tavia seikkoja olivat uuden sijoittajan puuttuminen ja se, että Saksa ei ollut toimittanut komissiolle Elpron rakenneuudistusta koskevaa seikkaperäistä suunnitelmaa. (10) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12, soveltaen samanaikaisesti 8 päivänä heinäkuuta 1999 annettujen uusien suuntavii- vojen loppumääräyksiä (EYVL C 288, 9. 10. 1999, 101 kohdan b alakohta). Kyseisen määräyksen soveltamisen edelly- tykset täyttyvät, sillä kaikki tuet myönnettiin ennen uusien suuntaviivojen julkaisemista. 9. 9. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 229/53 III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (30) Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta. IV SAKSAN HUOMAUTUKSET (31) Saksa vastasi menettelyn aloittamiseen ja sen yhteydessä esitettyihin kysymyksiin 27 päivänä helmi- kuuta ja 19 päivänä elokuuta 1998 päivätyillä kirjeillä. Se toimitti komissiolle lisätietoja 15 päivänä kesäkuuta 1998 pidetyssä kokouksessa. Lisätuista, joiden vuoksi komissio laajensi menettelyä, ilmoi- tettiin 29 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Saksa vastasi 19 päivänä elokuuta 1998 päivätyssä kirjeessään myös uusia tukia koskeviin komission kysymyksiin. Saksa vastasi menettelyn laajentamiseen, josta ilmoitettiin sille 3 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, 22 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, jossa se esitteli laajasti rakenneuudistussuun- nitelmaa ja toteutettujen toimien silloista tilannetta. Komission edustajat ja Saksan viranomaiset käsittelivät näitä tietoja 1 päivänä syyskuuta ja 29 päivänä lokakuuta 1999 pidetyissä kahdessa kokouksessa. Saksa vastasi kokouksissa esitettyihin kysymyksiin 9 päivänä syyskuuta ja 13 päivänä joulukuuta 1999 päivätyillä kirjeillä, joiden tekniset laitteet komissio vastaanotti 22 päivänä joulu- kuuta 1999. Saksalta saadut tiedot jakautuvat neljään osa-alueeseen seuraavasti: — vuosina 1992—1993 tapahtuneen Elpro-yhtiön yksityistämisen yhteydessä myytyjen kiinteis- töjen arvosta annetut lausunnot, — Elpron täydelliset tilinpäätökset vuosilta 1992—1997, — Elpron pelastus- ja rakenneuudistussuunnitelmat vuosilta 1996 ja 1997 sekä niitä koskevat Saksan huomautukset (22 päivänä kesäkuuta 1999 päivätty Saksan tiedonanto); — EUB:n ja EVT:n rakenneuudistus- ja liiketoimintasuunnitelma sekä tilinpäätökset vuoden 1999 loppuun saakka, ja — GE IS:n rakenneuudistus- ja liiketoimintasuunnitelma sekä tilinpäätökset syyskuuhun 1999 saakka. Näiden asiakirjojen sisältö on esitetty tiivistettynä tämän päätöksen II osassa, jotta asiayhteys olisi helpompi hahmottaa. V TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI (32) (33) Saksan viranomaiset ovat toimittaneet menettelyn aikana tietoja, joiden mukaan Elpro ja molemmat siihen sulautetut yritykset (BLA ja TGA) myytiin voitolliseen hintaan avoimen ja rajoittamattoman tarjouskilpailun perusteella. Nämä kolme yritystä myytiin ilman niihin kuuluneita huomattavia kiinteistöjä. Kiinteistöt myytiin erikseen THA:lle tai jollekin sen tytäryhtiöistä ennen yksityistämistä, jotta ennen yksityistämistä kertyneet kolmen yrityksen velat saataisiin hoidetuiksi. Tällöin riippumat- tomat asiantuntijat arvioivat kiinteistöjen arvon. Arvioijien lausunnot esitettiin komissiolle. Komis- sion mielestä ei ollut mitään syytä asettaa lausuntoja kyseenalaisiksi. Näin ollen komissio päätteli, että vuonna 1992 tapahtuneeseen Elpron, BLA:n ja TGA:n yksityistämiseen ei liittynyt valtiontukea. Vuonna 1992 valittu yksityistämisen tapa oli rahoituksen ja liiketoiminnan kannalta ongelmallinen, koska pankit järjestivät uusille omistajille kaiken yritysostoihin tarvittavan rahoituksen. Tämän vuoksi Elpron pääomapohja oli alusta lähtien riittämätön. Elpro tarvitsi kuitenkin kansainvälisenä laitevalmistajana toimiessaan hyvin vahvan pääomapohjan, sillä asiakkaat edellyttävät tarjousta koskevia takuita sekä toimitus- ja pitkän aikavälin riskitakuita. Ongelma tuli selkeästi esille vuoden 1995 lopussa, kun velkaantuneisuusaste nousi eräiden suurten teollisuushankkeiden tappioiden seurauksena 726 prosenttiin (11). Tämän perusteella voidaan päätellä, että Elpron rakenneuudistus on välttämätön ensisijaisesti vuonna 1992 tapahtuneen yksityistämisen puutteiden vuoksi. (11) Corporate Treuhand GmbH ja C&L Deutsche Revisions AG, Bericht über die Prüfung des Jahresabschlusses 1996 der Elpro AG Berlin, 92 kohta. L 229/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 9. 2000 (34) (35) (36) (37) Vuoden 1996 alussa BvS ja liikepankit, jotka olivat järjestäneet uusille omistajille rahoituksen Elpron ostoon ensimmäisen yksityistämisen yhteydessä ja jotka toimivat omistajien nimissä, tekivät sopi- muksen, jolla oli tarkoitus tehdä lopullinen päätös kesäkuussa 1992 tehdyssä yksityistämissopimuk- sessa sovittua Elpron kauppahintaa koskevista vaateista ja vastavaateista (12). Treuhandanstalt-virasto ja uudet omistajat olivat esittäneet kaupanteon jälkeen vaateita, jotka liittyivät joko poikkeamiin alkuperäisistä tulosennusteista, maksuaikoihin tai ostajalle asetettujen velvoitteiden täyttämiseen. Vaateet olivat perusteltuja varsinkin siksi, että yhtiön rahoitusasemaa ja siten sen nettoarvoa (joka oli ratkaiseva kauppahinnan kannalta) ei voitu määritellä täsmällisesti ennen vuonna 1992 tapahtunutta yksityistämistä. Yksityistämissopimuksissa jätettiin avoimiksi, myöhemmin selvitettäviksi useita kohtia, jotka johtivat vuosikausia kestäneisiin monimutkaisiin kiistoihin. Ottaen huomioon Elpron tilinpäätökset tarkastaneen tilintarkastajan lausunnot (13) komissio voi yhtyä näkemykseen, jonka mukaan BvS noudatti tavanomaista kauppatapaa, kun se luopui 5,6 miljoonan Saksan markan saamisista miljoonan Saksan markan korvausta ja ostajan vastavaateistaan luopumista vastaan vält- tääkseen aikaa vievän oikeudenkäynnin, jonka lopputulos olisi epävarma. Tämän perusteella komissio päätteli, että näiden toimenpiteiden yhteydessä ei myönnetty EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. BvS:n ja Berliinin osavaltion osallistuminen Elpron sekä EUB:n, EVT:n ja GE IS:n rahoitukseen kesäkuusta 1996 lähtien on 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Koska nämä kaikki yritykset tuottivat tai tuottavat sellaisia tavaroita tai palveluja, joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa, tuki saattoi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tuet, jotka BvS on myöntänyt lainojen ja avustusten muodossa, ovat sääntöjenvastaisia, sillä Saksa ei ole ilmoittanut komissiolle näistä toimenpiteistä ennen niiden toteuttamista. Valtiontakaukset myönnettiin soveltaen samanaikai- sesti sekä liittovaltion että Berliinin osavaltion takausohjelmia. Komissio oli hyväksynyt liittovaltion takausohjelmat valtiontukina N 297/91, N 81/93 ja E 24/95, joihin kuitenkin sisältyi suuryrityksiä, siis myös Elproa koskeva varaus. Berliinin osavaltion takausohjelma hyväksyttiin tukena N 130/95. Saksa määräsi, että suuryrityksille myönnetyistä tuista on ilmoitettava erikseen. Näin ollen myös takausten muodossa myönnetyt tuet ovat sääntöjenvastaisia, koska Saksa oli laiminlyönyt ilmoitus- velvollisuutensa. Tämän vuoksi kaikki tuet on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisesti ottaen huomioon suuntaviivoissa esitetyt arviointiperusteet (14). Ennen kesäkuussa 1996 käynnistettyä pelastus- ja rakenneuudistusprosessia Elpro oli vaikeuksissa oleva yritys. Se oli käyttänyt vuonna 1995 puolet varallisuudestaan, ja toiminta jatkui tappiollisena vuonna 1996. Elpron varallisuustilanne oli tilinpäätöksessä esitettyä parempi, sillä sen osakkuus matkaviestinalalla toimivassa E-Plus-nimisessä yrityksessä oli markkina-arvoltaan selvästi kirjanpi- toarvoa arvokkaampi. Taseessa ei ollut huomioitu myöskään sitä, että velkaa oli maksamattomien takausten vuoksi mahdollisesti yhtä paljon. Elpro-yhtymään kuuluvien yritysten maksuvalmius oli riittämätön, ja ne olivat keväällä ja alkukesästä 1996 lähes maksukyvyttömiä. Elpro, velkojapankit, Berliinin osavaltio ja BvS tekivät 24 päivänä kesäkuuta 1996 sopimuksen yhtymän rahoitusta ja organisaatiota koskevasta uudelleenjärjestelystä (15). Valtantuen kannalta johon sisältyi jo tulevan rakenneuudistussuunnitelman aineksia. kyseessä on pelastussuunnitelma, Tilintarkastajien kertomuksesta käy kuitenkin selvästi ilmi, että vuonna 1996 tehty sopimus oli ainoastaan Elpron lyhytaikaisen maksuvalmiuden varmistamiseen tähdännyt tilapäinen suunnitelma. Tuolloin toivottiin, että Elpro saataisiin myydyksi kokonaisuudessaan jollekin teollisuudessa toimi- valle sijoittajalle. Markkinaselvityksen jälkeen tämä toive osoittautui kuitenkin epärealistiseksi. Vuoden 1997 alussa BvS antoi tilintarkastajille (KPMG) tehtäväksi laatia uuden, yksityiskohtaisesti eritellyn rakenneuudistussuunnitelman. KPMG esitti kertomuksensa 12 päivänä toukokuuta 1997. Tämän vuoksi on aiheellista erottaa toisistaan 24 päivästä kesäkuuta 1996 12 päivään toukokuuta 1997 kestänyt pelastuskausi ja 12 päivänä toukokuuta 1997 alkanut rakenneuudistuskausi, jonka on määrä päättyä vuoden 2000 loppuun mennessä. (12) Vertaa 9 kappale. (13) Corporate Treuhand GmbH, Bericht über die Prüfung des Jahresabschlusses 1992, 266—275 ja 337 kohta. (14) Katso alaviite 10. (15) Konzept zur weiteren Entwicklung der Elpro AG, 24. kesäkuuta 1996. 9. 9. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 229/55 (38) (39) Sopimusta, joka tehtiin 24 päivänä kesäkuuta 1996, käytettiin perustana myönnettäessä kaksi lainaa, joiden suuruus oli alun perin 13,5 miljoonaa Saksan markkaa ja sittemmin yhteensä 29 miljoonaa Saksan markkaa, sekä myönnettäessä yhteensä 29,8 miljoonan Saksan markan arvoiset takaukset (16). Suuntaviivojen mukaan näitä toimenpiteitä on toukokuuhun 1997 saakka pidettävä pelastustukina, joiden ehdot vastasivat suuntaviivoissa esitettyjä vaatimuksia. Lainat täydensivät yritysten itse käyt- töön asettamaa 134,8 miljoonan Saksan markan määrää. Niiden avulla rahoitettiin noin 50 prosenttia yhtymän toiminnoista, irtisanottua henkilöstöä koskeva sosiaalisuunnitelma mukaan luet- tuna. Takaukset oli tarkoitettu käytettäviksi tarvittavan maksuvalmiuden luomiseen, jotta Elpron jäljelle jääneiden osien liiketoiminta voisi jatkua. BvS:n ja Berliinin osavaltion osallistuminen rahoi- tukseen oli perusteltua, kun otetaan huomioon Berliinin suurtyöttömyys ja varsinkin teollisuuden työpaikkojen määrän romahtaminen vuodesta 1990 lähtien. Elpro AG:n pelastamistoimet eivät vaikuttaneet kohtuuttomasti muissa jäsenvaltioissa käytävään kilpailuun. Elpro lopetti erilaisten sisäasennustöiden tekemisen, joiden markkinat muutenkin rajoittuivat lähialueisiin. Kiskoliikenteen ja teollisuuden sähköasennustöiden alalla kilpailijat ovat huomattavasti suurempia kuin Elpro ja niillä on lisäksi parempi rahoitusasema, vaikka otettaisiin huomioon myönnetyt pelastustuet. Komissio voi tässä tapauksessa hyväksyä 11 kuukauden pelastuskauden, sillä voidaan todeta kiistattomasti, että BvS ja pankit toteuttivat välittömiä toimenpiteitä yrityksen myymiseksi siinä toivossa, että ostaja huolehtii rakenneuudistuksen jatkosta. Kun alkuvuodesta 1997 todettiin, että kyseistä suunnitelmaa ei voida toteuttaa, ne mukauttivat välittömästi rakenneuudistussuunnitelmaa uusiin olosuhteisiin. Näin ollen komissio voi hyväksyä pelastustukien myöntämisen. Ne muutettiin sittemmin suuntavii- vojen mukaisesti rakenneuudistustuiksi. Tuen osuuden laskemista selvitetään 42 kappaleessa. Lopullisessa, 12 päivänä toukokuuta 1997 laaditussa rakenneuudistussuunnitelmassa lähinnä täsmennetään ja ajantasaistetaan aiemmin laadittua pelastussuunnitelmaa ja pannaan täytäntöön päätös tappiollisten toimialojen lopettamisesta. Kun vakavaraista teollisuudessa toimivaa sijoittajaa ei löytynyt, päätettiin lopettaa myös suurin osa energia- ja prosessinohjausjärjestelmiin liittyvästä toiminnasta (LET), johon liittyi suuria riskejä ja mittava pääoman tarve. Rakenneuudistussuunnitel- massa on määritelty painopistealueita, joilla pyritään supistamaan tappioita mahdollisimman paljon niiden rahoittajapankkien eduksi, jotka nykyään valvovat Elpron toimintaa. Maksamattomiin takauk- siin liittyvien suurten riskien vuoksi oli tärkeää välttää maksukyvyttömyysmenettely ja samanaikai- sesti varmistaa keskeneräisten hankkeiden valmistuminen sekä toimitustakuun noudattaminen takauksien voimassaoloaikana. Valtio tuki tätä ohjelmaa ensisijaisesti varmistaakseen mahdolli- simman monen työpaikan säilymisen suurtyöttömyyden vaivaamassa Berliinissä. Vuosina 1991— 1997 teollisuuden työpaikkojen määrä Berliinissä väheni 140 000:lla (54 prosenttia). Elpron toiminnan jakaminen lopetettaviin ja säilytettäviin toimialoihin voidaan hyväksyä osana johdonmu- kaista kokonaissuunnitelmaa. Suunnitelmaa täydennettiin EUB:n/EVT:n ja GE IS:n toiminnan jatka- misen osalta uusien omistajien liiketoimintasuunnitelmilla. Tämän vuoksi Elpron rakenneuudistus on syytä jakaa kolmeen osaan tarkasteltaessa tukia: 1. entistä Elpro AG:tä koskevat joilla rahoitetaan lopetettavien toimialojen loppuunsaattaminen ja valmistellaan säilytettävät toimialat toukokuun 1997 ja vuoden 2001 lopun välisenä aikana tapahtuvaan erilliseen myyntiin; tukitoimenpiteet, 2. EUB:tä sekä EVT:tä koskevat tukitoimenpiteet sen jälkeen kun ne on eriytetty myymällä yritys toimivalle johdolle joulukuun 1998 ja vuoden 2000 lopun välisenä aikana; ja 3. GE IS:ää koskevat tukitoimenpiteet sen jälkeen kun aiemmat metallurgia- ja rakennustarvike/ kaivosteollisuusyksiköt on myyty GE:lle lokakuun 1997 ja vuoden 2000 lopun välisenä aikana. Suuntaviivoissa esitettyjen vaatimusten täyttymistä rakenneuudistusohjelmassa tai -ohjelmissa voidaan kuitenkin tarkastella ainoastaan säilytettävien toimitilojen osalta, sillä toimitilojen lopettami- sella ei ollut erillistä vaikutusta yhteismarkkinoihin. (40) EUB:n rakenneuudistussuunnitelmaa voidaan pitää toteuttamiskelpoisena reilun vuoden ajalta kerty- neiden kokemusten perusteella. Uusimmat liiketoiminnan tulokset osoittavat, että yritys keskittyy nyt toimimaan aloilla, joilla se on kilpailukykyinen, joilla tarvitaan vähemmän pääomaa ja joilla se voi saavuttaa sähköteollisuuden muita keskisuuria yrityksiä vastaavia voittoja. Komissio ei voi kuitenkaan (16) Katso 11—13 kappale. L 229/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 9. 2000 katsoa EUB:n ja EVT:n olevan toisistaan erillisiä keskisuuria yrityksiä. Vaikka ne ovatkin oikeudelli- sesti erillisiä yksikköjä, joiden henkilöstömäärät, taseen lukemat ja liikevaihdot ovat alle enimmäis- määrien (joskin EUB on lähellä enimmäismäärää), ilmoituksesta ja liiketoimintasuunnitelmasta käy kuitenkin ilmi, että EUB ja EVT muodostavat liiketoiminnallisen, organisatorisen ja rahoituksellisen kokonaisuuden. Tämän vuoksi EUB:hen ei ole syytä soveltaa pk-yrityksiä koskevia erityissäädöksiä. (41) Elprolle ja sen tärkeimmälle seuraajalle EUB:lle myönnetyt rakenneuudistustuet eivät johda kohtuut- tomiin markkinoiden vääristymiin. Komissio myöntää, että Elpro on supistanut kapasiteettiaan 65—70 prosenttia vuosina 1996—1998. Koska Elpron ja EUB:n ensisijainen toimiala on tekninen suunnittelu, on tarkoituksenmukaista määrittää niiden kapasiteetti miestyötunteina. Lisäksi ne tappiolliset toimitilat, jotka kenties vääristivät markkinoita kaikkein eniten, on lopetettu, koska niiden tuotteista pyydetyt hinnat eivät kattaneet kustannuksia. Elpron ja EUB:n vaikutukset markki- noihin olivat ja ovat kuitenkin vähäisiä, sillä ne ovat suurten yhtymien hallitsemilla oligopolimarkki- noilla toimivia erittäin pieniä yrityksiä. Komissio myöntää, että lähes yksinomaan Saksan itäosassa toimivan EUB:n säilyminen parantaa markkinoiden rakennetta. Toisin kuin kiskoliikenteen liikkuvan kaluston markkinoilla, muuntamo- ja ajojohdinmarkkinoilla, joilla EUB toimii, ei ole ylikapasiteettia. Tuotteiden kysyntä perustuu lähinnä Deutsche Bahn AG:n ja Saksan lähijunien tarpeisiin korvata ja nykyaikaistaa nykyinen kalusto. (42) Elprolle myönnetyt rakenneuudistustuet käsittävät seuraavat toimenpiteet: 1. Alun perin pelastustukena myönnettyjen 29 miljoonan Saksan markan lainojen etuoikeusasemaa alennettiin (20 miljoonan Saksan markan osalta) tai niiden takaisinperimisestä luovuttiin komis- sion suostumuksella. Näillä varoilla rahoitettiin tappiot ja sulkemiskustannukset vuosina 1996— 1998; tuen intensiteetti on 100 prosenttia. 2. Alun perin pelastustukena myönnettyjen 29,8 miljoonan Saksan markan takausten voimassaoloa pidennettiin ja lisäksi myönnettiin uusia takauksia 14 miljoonan Saksan markan arvosta. Vaikka tällä hetkellä näyttääkin epätodennäköiseltä, että valtio joutuisi maksamaan näiden takausten perusteella tätä suuremmat saamiset, oletetut riskit olivat alun perin erittäin suuria, minkä vuoksi mikään yksityinen rahoituslaitos ei olisi myöntänyt vastaavia takauksia. Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti tuen intensiteetti näistä takauksista on arvioitava 100 prosentiksi takauksen määrästä, koska maksulaiminlyöntien riski on erittäin suuri ja koska muita sopivia vakuuksia ei ole (17). Kun otetaan huomioon 138,1 miljoonan Saksan markan suuruinen yrityksen rahoitusosuus (josta suurin osa on saatu yrityksen hallussa olleiden E-Plus-osakkeiden myynnistä) sekä pankkien rahoitus- osuus (pankit luopuivat 18 miljoonan Saksan markan saamisista ja ottivat yli 40 prosentin riskin yhteensä 49,5 miljoonan Saksan markan suuruisista uusista lainoista), yksityisen sektorin yhteenlas- kettu osuus rakenneuudistuksen rahoituksesta on 70 prosenttia (18). Komissio päättelee, että tuen määrä oli rajoitettu mahdollisimman vähäiseksi ja että yrityksen käyttöön ei asetettu ylimääräisiä käteisvaroja. (43) jotka liikepankit antoivat markkinaehtojen mukaisesti Rakenneuudistustuki, joka EUB:lle myönnettiin myytäessä yritys toimivalle johdolle, muodostuu lähinnä nettoarvoltaan yhteensä 23,6 miljoonan Saksan markan vastatakauksista, joilla varmistettiin enintään kahdeksan miljoonan Saksan markan luottolimiitti, ja tarjousta tai toimitusta koskevista (kokonaismäärä 42,9 miljoonaa takuista, Saksan markkaa). Ottaen huomioon takauksien kohteena olevien hankkeiden luonteen komissio päätteli, että takaajalla ei ollut syytä olettaa tappioiden nousevan yli kahdeksan miljoonan Saksan markan enimmäismäärän. Tätä määrää on pidettävä valtiontukena (19). Lisäksi EUB saa BvS:ltä koulutuskustannustensa rahoittamiseksi 1,5 miljoonan Saksan markan kolmivuotisen lainan viiden prosentin korolla. Korkokanta on markkinakorkoa edullisempi. Koska EUB:n ei tarvitse asettaa lainalle vakuuksia, tuen intensiteetin on katsottava olevan 100 prosenttia. EUB saa seitsemän miljoonan Saksan markan suuruisiin investointeihin 2,1 miljoonaa Saksan markkaa investointitukea yhteisen tukiohjelman perusteella. Näin ollen rakenneuudistustukien kokonaismäärä on 11,6 miljoonaa Saksan markkaa. Kun otetaan huomioon yksityispankkien ottamat 27,3 miljoonan Saksan markan suuruiset riskit ja yksityisen sijoittajan maksamat 7,8 miljoonan Saksan markan kustan- nukset (20), voidaan katsoa, että tuen määrä on rajoitettu mahdollisimman vähäiseksi. (17) Vrt. komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EYVL C 71, 11. 3. 2000, s. 14, kohta 3. 2). (18) Katso 12, 17 ja 28 kappale. (19) Laskutapa: 80 prosenttia 8 miljoonan Saksan markan luottolimiitistä eli 6,4 miljoonaa Saksan markkaa ja 10 prosentin riskiosuus takauksen kohteena olevan määrän jäljelle jäävästä 15,6 miljoonasta Saksan markasta ovat yhteensä 7,96 miljoonaa Saksan markkaa. (20) Laskutapa: sijoittajan käyttöön asettamaa käyttöpääomaa miljoona Saksan markkaa, yksityisrahoituksen osuus in- vestoinneista 4,9 miljoonaa Saksan markkaa ja yksityisrahoituksen osuus koulutuskustannuksista 2,9 miljoonaa Saksan markkaa. 9. 9. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 229/57 (44) Komissio voi yhtyä kahden entisen LET-yksikön myyntiä koskevaan näkemykseen, jonka mukaan omaisuuseristä maksettu hinta vastaa markkina-arvoa eikä siihen näin ollen sisälly tukea. Saksa on esittänyt suuntaviivoissa tarkoitetun laajan rakenneuudistussuunnitelman (21). Komissiolla ei ole mitään syytä epäillä GE IS -hankkeen toteuttamiskelpoisuutta. Berliiniin sijoittautunut GE IS kuuluu niin kiinteästi GE:n maailmanlaajuiseen toimintaan teollisuusjärjestelmien alalla, että ei ole mielekästä analysoida sen tulosta erikseen. GE IS:n tuleva toiminta suuntautuu ensisijaisesti yhteisön ulkopuoli- sille alueille. Sen osuus Saksan markkinoista on noin prosentti. Ottaen huomioon Elpron huomat- tavan kapasiteetin supistamisen komissio myöntää, että suunnitelmien mukainen GE IS:n kapasiteetti (jota voidaan GE IS:n suoritteiden luonteen vuoksi mitata vain henkilöstön määrällä) on noin 100 työntekijän verran pienempi kuin kyseisten alojen vastaava LET-kapasiteetti, minkä vuoksi kohtuut- tomia markkinoiden vääristymiä ei ole odotettavissa. (45) GE IS:lle myönnetty tuki, jonka avulla viimeistellään sen rakenneuudistus, muodostuu seuraavista osista: 1. Alkuvaiheen tappioiden korvaamiseen tarkoitettu 1,3 miljoonan Saksan markan avustus, jota on selvästikin syytä pitää toimintatukena. Komissio myöntää kuitenkin, että tuen avulla rahoitettiin vuosina 1997—1998 osa vajaatyöllisyyden aiheuttamista 5,1 miljoonan Saksan markan kustan- nuksista uusien irtisanomisten välttämiseksi. 2. 1,5 miljoonan Saksan markan koulutustuki, jolla on tarkoitus rahoittaa osa yhteensä 3,4 miljoonaa Saksan markkaa maksavista koulutustoimenpiteistä. Tuen intensiteetti on 44,5 prosenttia eli vain hieman alle enimmäismäärän, joka koulutukseen myönnettävää tukea koske- vissa yhteisön puitteissa (22) on asetettu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla alueilla toteutettaville koulutustoimenpiteille. Ottaen huomioon GE IS:n iäkkäiden työntekijöiden suuren määrän sovellettu 10 prosentin korotus on yhteisön puitteiden 33 kohdan mukainen. 3. Yhteisestä tukiohjelmasta myönnettävä kahden miljoonan Saksan markan irivestointituki 7,66 miljoonan Saksan markan suuruisiin tukikelpoisiin investointikustannuksiin. Tuen intensiteetti on alle 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulle alueelle asetetun 35 prosentin enimmäisintensiteetin. Näin ollen ainoastaan 1,3 miljoonaa Saksan markkaa GE IS:n rakenneuudistuksen jatkamisen yhtey- dessä myönnetystä 4,8 miljoonan Saksan markan kokonaistuesta on myönnetty kaikkia yrityksiä koskevien yleisten sääntöjen vastaisesti. Koska yksityisen sijoittajan osuus rakenneuudistuksen koko- naiskustannuksista on noin 74 prosenttia, tukea ei voida pitää kohtuuttoman suurena. (46) Saksan on esitettävä kaksi kertaa vuodessa kertomus EUB:n ja GE IS:n -rakenneuudistuksen kulloises- takin vaiheesta sekä Elpro AG:lle, EUB:lle ja GE IS:lle myönnettyjen rakenneuudistustukien käytöstä vuosina 1999 ja 2000. VI PÄÄTELMÄT (47) Komissio toteaa, että Saksan liittotasavalta on myöntänyt Elprolle ja sen seuraajayhtiöille (EUB ja GE IS) pelastus- ja rakenneuudistustukia sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopi- muksen 88 artiklan 3 kohtaa. Komissio katsoo kuitenkin tekemiensä tutkimusten perusteella, että tukien voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen nojalla, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Tuki, jonka Saksa on myöntänyt Elpro AG Berlin -nimiselle yritykselle (jäljempänä ’Elpro’) ja jonka määrä on 72,8 miljoonaa Saksan markkaa, soveltuu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille. 2 artikla Tuki, jonka Saksa on myöntänyt Elpro GmbH Berlin — Industrieholding -nimiselle yritykselle (jäljempänä ’EUB’) ja Elpro Verkehrstechnik GmbH -nimiselle yritykselle (jäljempänä ’EVT’) ja jonka määrä on 11,6 miljoonaa Saksan markkaa, soveltuu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille. (21) Vertaa 25—27 kappale, (22) EYVL C 343, 11. 11. 1998, s. 10, 32 ja 33 kohta. joissa kuvaillaan suunnitelmaa. L 229/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 9. 2000 Tuki, jonka Saksa on myöntänyt GE Industrial Systems GmbH Berlin -nimiselle yritykselle ja jonka määrä on 4,8 miljoonaa Saksan markkaa, soveltuu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille. 3 artikla Saksan on esitettävä kaksi kertaa vuodessa kertomus EUB:n ja GE IS:n rakenneuudistuksen toteuttamisen edistymisestä sekä Elpro AG:lle, EUB:lle ja GE IS:lle myönnettyjen rakenneuudistustukien käytöstä vuosina 1999 ja 2000. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 5 artikla Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen


title: Komission asetus (EY) N:o 550/2000, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2000, lopullisten viitemäärien vahvistamisesta soijapapujen sekä rapsin-, rypsin- ja auringonkukansiementen tuottajille markkinointivuodeksi 1999/2000

eurovoc_concepts:
reference price
soya bean
sunflower

formats: html pdf print

text: L 67/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 3. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 550/2000, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2000, lopullisten viitemäärien vahvistamisesta soijapapujen sekä rapsin-, rypsin- ja auringonkukansie- menten tuottajille markkinointivuodeksi 1999/2000 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljeli- jöille 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1765/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutet- tuna asetuksella (EY) N:o 1624/98 (2), ja erityisesti sen 12 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: listen viitemäärien pienennystä ei pitäisi soveltaa seuraa- vana markkinointivuonna. Olisi päätettävä, että pienen- nystä ei sovelleta markkinointivuonna 1999/2000. (4) (5) Tuottajat ovat saaneet ennakkomaksun, jonka määrä vahvistetaan komission asetuksen (EY) N:o 1684/ 1999 (6) 2 artiklassa. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan, rasvojen ja kuivarehun hallintokomiteoiden yhteisen kokouksen lausunnon mukaiset, (1) (2) (3) Asetuksen (ETY) N:o 1765/92 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetään, että komissio laskee lopullisen alueellisen viitemäärän öljysiementen todetun viite- hinnan perusteella korvaamalla sillä ennakoidun viite- hinnan. Komissio on määritellyt todetun viitehinnan käyttäen komission asetuksen (EY) N:o 3405/93 (3) mukaisesti toimitettuja tietoja. Asetuksen (ETY) N:o 1765/92 5 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetään, että jos niiden viljelymaiden pinta-ala, joista maksetaan öljysiementen erityiskor- vausta, ylittää taatun enimmäispinta-alan 2 artiklan 6 kohdan soveltamisen jälkeen, lopullisia alueellisia viite- määriä on syytä pienentää asetuksen (ETY) N:o 1765/92 5 artiklan 1 kohdan f ja g alakohdan mukaisesti. Taattu enimmäispinta-ala on ylittynyt kahtena aiempana markkinointivuonna 1997/1998 ja 1998/1999, ja jäsen- valtioiden toimittamien tietojen mukaan, erityisesti komission asetuksen (EY) N:o 658/96 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 610/ toimitettujen tietojen 1999 (5), 8 artiklan mukaisesti mukaan markkinointivuoden 1999/2000 osalta ei ole syytä todeta määrän ylittyneen. Tällaisessa tapauksessa komissio voi päättää asetuksen (ETY) N:o 1765/92 5 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaisesti, että lopul- ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Liite I sisältää lyhyen selvityksen asetuksen (ETY) N:o 1. 1765/92 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen lopullisten alueel- listen viitemäärien laskemisesta. Lopulliset 2. 1999/2000 ovat liitteessä II. alueelliset viitemäärät markkinointivuodeksi 3. Laskiessaan asetuksen (ETY) N:o 1765/92 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua öljysiementen tuottajille maksettavan korvauksen jäännösmaksua toimivaltaisen viranomaisen on otettava huomioon — asetuksen (EY) N:o 1684/1999 2 artiklan mukaisesti maksetut ennakkomaksut, tuottajan tarvittaessa — ja tukikelpoisen pinta-alan ja korvauksen tason pienennykset. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 12. (2) EYVL L 210, 28. 7. 1998, s. 3. (3) EYVL L 310, 14. 12. 1993, s. 10. (4) EYVL L 91, 12. 4. 1996, s. 46. (5) EYVL L 75, 20. 3. 1999, s. 24. (6) EYVL L 199, 30. 7. 1999, s. 29. 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 67/17 LIITE I Lyhyt selvitys öljysiementen tuottajien tarkistettujen lopullisten alueellisten viitemäärien laskemisesta markki- nointivuotta 1999/2000 varten I Tukimaksujen mukauttaminen asetuksen (ETY) N:o 1765/92 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti (hinta) 1. Öljysiementen todetuksi viitehinnaksi, joka edustaa markkinoilla markkinointivuoden 1999/2000 aikana todettua keskihintaa, on arvioitu 188,188 euroa tonnilta. Tämä todettu viitehinta on laskettu jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 3405/93 mukaisesti toimittamien tarjousten ja hintojen perusteella. 2. Todetun viitehinnan taso on sellainen, että asetuksen (ETY) N:o 1765/92 5 artiklan mukaisesti korvausten ennakoitua tasoa ei ole tarpeen muuttaa. I Tukimaksujen mukauttaminen asetuksen (ETY) N:o 1765/92 5 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti (viljelyala) 1. Asetuksen (ETY) N:o 1765/92 2 artiklan 6 kohdan soveltamisen jälkeen vaikuttaa siltä, että niiden viljelysmaiden, joista on maksettu öljysiementen erityiskorvausta, alat ovat alle taatun enimmäispinta-alan. 2. Tämän vuoksi asetuksen (ETY) N:o 1765/92 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa säädetyn mahdollisuuden mukaisesti lopullisia viitemääriä ei ole pienennetty. III Lopulliset alueelliset viitemäärät Kun otetaan huomioon edellä olevat I ja II kohta, lopulliset alueelliset viitemäärät vahvistetaan samalle tasolle kuin asetuksessa (EY) N:o 1684/1999 vahvistetut ennakoidut alueelliset viitemäärät. L 67/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 3. 2000 LIITE II LOPULLISET ALUEELLISET VIITEMÄÄRÄT 1999/2000 Jäsenvaltio Alue Viite België/Belgique: Danmark: Deutschland: Ellada: Polders/Polders Leemstreek/Limoneuse Zandleemstreek/Sablolimoneuse Condroz/Condroz Weidestreek/Herbagère Zandstreek/Sablonneuse Kempen/Campine Famenne/Famenne Venen/Fagnes Ardennen/Ardenne Jurastreek/Jurassique Hen. Kempen/Campine-Hennuyère Hoge Ardennen/Haute Ardenne Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Viljat Tuotos (t/ha) Lopullinen viitemäärä (EUR/ha) 2,40 3,31 3,12 3,07 3,03 2,85 2,72 2,97 3,15 2,99 3,38 6,44 3,77 440,85 608,00 573,10 563,92 556,57 523,51 499,63 545,55 578,61 549,22 620,86 606,90 355,28 Öljysiemenet 2,700 495,95 Schleswig-Holstein Hamburg Bremen Niedersachsen — Alueet 1—9 — Alue 10 Nordrhein-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz Baden-Württemberg Bayern Saarland Berlin Brandenburg — Alue 1 — Alue 2 Mecklenburg-Vorpommern Sachsen Sachsen-Anhalt Thüringen Alue 1 Alue 2 Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet 3,380 3,070 3,130 3,060 3,440 3,110 3,100 2,850 2,970 3,180 2,700 2,680 3,440 2,680 3,440 2,960 2,670 2,870 1,900 2,200 620,86 563,92 574,94 562,08 631,88 571,26 569,43 523,51 545,55 584,12 495,95 492,28 631,88 492,28 631,88 543,71 490,44 527,18 349,00 404,11 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 67/19 Jäsenvaltio Alue Viite España: Secano: Regadío: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Tuotos (t/ha) 0,900 1,200 1,500 1,800 2,000 2,200 2,500 2,700 3,200 3,700 4,100 3,000 3,100 3,200 3,400 3,500 3,600 3,700 3,800 3,900 4,000 4,100 4,200 4,300 4,400 4,500 4,600 4,700 4,800 4,900 5,000 5,100 5,200 5,300 5,400 5,500 5,700 5,800 5,900 6,100 6,200 6,300 Lopullinen viitemäärä (EUR/ha) 84,82 113,09 141,36 169,63 188,48 207,33 235,60 254,45 301,57 348,68 386,38 282,72 292,14 301,57 320,41 329,84 339,26 348,68 358,11 367,53 376,96 386,38 395,80 405,23 414,65 424,08 433,50 442,92 452,35 461,77 471,20 480,62 490,04 499,47 508,89 518,32 537,16 546,59 556,01 574,86 584,28 593,71 L 67/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 3. 2000 Jäsenvaltio Alue Viite 32 33 34 35 36 Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat France: I vyöhyke Soija: — Ei kasteltu — Kasteltu Rypsi/Auringonkukka II vyöhyke Soija: — Ei kasteltu — Kasteltu Rypsi/Auringonkukka Ireland Italia: Tuotos (t/ha) 6,400 6,600 7,100 8,200 8,300 5,930 8,120 6,023 4,680 8,770 5,554 Lopullinen viitemäärä (EUR/ha) 603,13 621,98 669,10 772,76 782,18 558,84 765,22 567,60 441,04 826,48 523,40 Öljysiemenet 3,300 606,17 Torino montagna interna Torino collina interna Torino pianura Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Vercelli-Biella montagna interna Viljat Vercelli-Biella collina interna Vercelli-Biella pianura Novara-Verbano-Cuseo-Oss. montagna interna Novara-Verbano-Cuseo-Oss. collina interna Novara pianura Cuneo montagna interna Cuneo collina interna Cuneo pianura Asti collina interna Asti pianura Alessandria montagna interna Alessandria collina interna Alessandria pianura Aosta montagna interna Varese montagna interna Varese collina interna Varese pianura Como-Lecco subz. 1 montagna interna Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat 2,224 3,612 4,399 4,853 4,233 4,826 3,731 209,59 663,48 808,04 457,34 777,54 886,47 351,61 3,744 687,72 4,488 3,762 3,877 4,187 3,254 3,409 3,550 3,384 3,359 2,328 3,950 3,437 3,244 6,652 824,38 691,03 712,15 769,10 597,72 626,19 652,09 621,59 617,00 219,39 725,56 631,33 595,88 626,88 Como-Lecco interna subz. 1 collina Öljysiemenet 3,541 650,43 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 67/21 Jäsenvaltio Alue Viite Como pianura Sondrio montagna interna Milano collina interna Milano-Lodi pianura Bergamo-Lecco subz. 2 montagna interna Bergamo-Lecco subz. 2 collina interna Bergamo pianura Brescia montagna interna Brescia collina interna Brescia pianura Pavia montagna interna Pavia collina interna Pavia pianura Cremona pianura Mantova collina interna Mantova pianura Bolzano montagna interna Trento montagna interna Verona montagna interna Verona collina interna Verona pianura Vicenza montagna interna Vicenza collina interna Vicenza pianura Belluno montagna interna Treviso collina interna Treviso pianura Venezia pianura Padova collina interna Padova pianura Rovigo pianura Udine montagna interna Udine collina interna Udine pianura Gorizia collina interna Gorizia pianura Trieste pianura Pordenone montagna interna Pordenone collina interna Pordenone pianura Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Tuotos (t/ha) 4,167 4,793 4,349 4,662 3,817 Lopullinen viitemäärä (EUR/ha) 765,42 451,69 798,85 856,35 359,71 Öljysiemenet 4,375 803,63 Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet 5,000 5,469 5,000 5,000 3,377 3,578 4,194 4,737 4,620 5,000 1,848 4,374 5,000 4,715 4,972 4,439 5,000 4,817 3,499 4,422 4,640 4,688 4,044 4,300 4,502 4,320 4,159 4,552 4,049 4,517 4,879 3,012 3,570 4,150 918,43 515,39 918,43 918,43 620,31 657,23 770,38 870,12 848,63 918,43 174,15 412,20 918,43 866,08 913,29 815,38 918,43 884,82 642,72 812,26 852,31 861,12 742,83 789,85 826,96 407,11 763,95 836,14 743,75 829,71 459,79 553,26 655,76 762,30 L 67/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 3. 2000 Jäsenvaltio Alue Viite Imperia montagna interna Imperia collina interna Imperia collina litoranea Savona montagna interna Savona montagna litoranea Savona collina interna Savona collina litoranea Genova montagna interna Genova montagna litoranea Genova collina interna Genova collina litoranea La Spezia montagna interna La Spezia collina interna La Spezia collina litoranea Piacenza montagna interna Piacenza collina interna Piacenza pianura Parma montagna interna Parma collina interna Parma pianura Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Reggio-Emilia montagna interna Viljat Reggio-Emilia collina interna Reggio-Emilia pianura Modena montagna interna Modena collina interna Modena pianura Bologna montagna interna Bologna collina interna Bologna pianura Ferrara pianura Ravenna collina interna Ravenna pianura Forlì montagna interna Forlì-Rimini collina interna Forlì-Rimini collina litoranea Forlì-Rimini pianura Massa-Carrara montagna interna Massa-Carrara montagna litoranea Massa-Carrara collina interna Lucca montagna litoranea Lucca montagna interna Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Lucca pianura Öljysiemenet Tuotos (t/ha) 3,372 3,372 3,372 3,372 3,372 3,372 3,372 3,372 3,372 3,372 3,372 3,372 3,372 3,372 3,676 3,607 3,895 3,631 3,693 3,808 3,188 2,989 4,124 3,834 3,599 4,209 4,360 3,277 3,890 4,590 3,366 3,644 2,828 3,190 3,125 3,426 5,659 7,970 5,952 5,320 3,437 3,135 Lopullinen viitemäärä (EUR/ha) 317,77 317,77 317,77 317,77 317,77 317,77 317,77 317,77 317,77 317,77 317,77 317,77 317,77 317,77 346,42 662,56 715,46 666,97 678,35 699,48 300,43 549,04 757,52 361,31 661,09 773,14 410,88 601,94 714,54 843,12 618,29 669,35 266,51 585,96 574,02 629,31 533,30 751,09 560,91 501,35 323,90 575,86 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 67/23 Jäsenvaltio Alue Viite Pistoia montagna interna Pistoia collina interna Firenze-Prato montagna interna Firenze-Prato collina interna Firenze pianura Livorno collina litoranea Pisa collina interna Pisa collina litoranea Pisa pianura Arezzo montagna interna Arezzo collina interna Siena montagna interna Siena collina interna Grosseto montagna interna Grosseto collina interna Grosseto collina litoranea Grosseto pianura Perugia montagna interna Perugia collina interna Terni montagna interna Terni collina interna Pesaro-Urbino montagna interna Pesaro-Urbino collina interna Pesaro-Urbino collina litoranea Ancona montagna interna Ancona collina interna Ancona collina litoranea Macerata montagna interna Macerata collina interna Macerata collina litoranea Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Ascoli Piceno montagna interna Viljat Ascoli Piceno collina interna Ascoli Piceno collina litoranea Viterbo collina interna Viterbo pianura Rieti montagna interna Rieti collina interna Roma montagna interna Roma collina interna Roma collina litoranea Roma pianura Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Tuotos (t/ha) 3,536 3,495 2,971 2,695 2,873 3,089 2,850 2,848 2,947 2,967 2,816 2,560 3,027 2,478 3,013 2,961 3,040 2,964 3,003 3,837 3,103 2,979 3,005 3,066 3,099 3,122 3,160 3,075 3,218 3,207 3,446 3,054 3,067 3,027 3,239 3,352 3,186 3,016 3,114 3,138 3,133 Lopullinen viitemäärä (EUR/ha) 649,52 641,98 545,73 495,03 527,73 567,41 523,51 523,14 541,32 545,00 517,26 470,24 556,02 455,18 553,45 543,90 558,41 544,45 551,61 704,80 569,98 547,20 551,98 563,18 569,24 573,47 580,45 564,84 591,10 589,08 324,75 560,98 563,37 556,02 594,96 615,72 585,23 554,00 572,00 576,41 575,49 L 67/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 3. 2000 Jäsenvaltio Alue Viite Latina montagna interna Latina collina interna Latina collina litoranea Latina pianura Frosinone montagna interna Frosinone collina interna L'Aquila montagna interna Teramo montagna interna Teramo collina interna Teramo collina litoranea Pescara montagna interna Pescara collina interna Pescara collina litoranea Chieti montagna interna Chieti collina interna Chieti collina litoranea Campobasso montagna interna Campobasso collina interna Campobasso collina litoranea Isernia montagna interna Isernia collina interna Caserta montagna interna Caserta collina interna Caserta collina litoranea Caserta pianura Benevento collina interna Benevento montagna interna Napoli collina interna Napoli collina litoranea Napoli pianura Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Viljat Avellino montagna interna Öljysiemenet Avellino collina interna Salerno montagna interna Salerno collina interna Salerno collina litoranea Salerno pianura Foggia montagna interna Foggia collina interna Foggia collina litoranea Foggia pianura Bari collina interna Bari pianura Viljat Viljat Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Tuotos (t/ha) 2,662 3,637 4,697 3,398 2,401 3,305 3,038 2,849 3,003 3,104 3,323 2,976 3,108 2,443 2,850 3,098 2,875 2,981 2,983 3,005 3,788 4,000 2,712 3,237 3,176 2,763 2,941 3,560 5,316 8,209 2,901 3,809 1,842 3,760 2,087 3,656 2,898 2,897 2,485 2,901 2,916 1,535 Lopullinen viitemäärä (EUR/ha) 488,97 668,07 442,64 624,17 441,03 607,08 558,04 523,32 551,61 570,16 313,16 546,65 570,90 230,23 523,51 569,06 528,10 547,57 547,94 283,19 356,98 734,75 498,16 594,59 583,39 507,53 540,22 653,92 500,98 773,61 532,87 358,96 173,59 690,66 196,68 671,56 532,32 532,14 234,18 532,87 535,63 144,66 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 67/25 Jäsenvaltio Alue Viite Taranto collina litoranea Taranto pianura Brindisi collina litoranea Brindisi pianura Lecce pianura Potenza montagna interna Potenza montagna litoranea Potenza collina interna Matera montagna interna Matera collina interna Matera pianura Cosenza montagna interna Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Cosenza montagna litoranea Viljat Cosenza collina interna Öljysiemenet Cosenza collina litoranea Viljat Cosenza pianura Catanzaro-Crotone-Vibo Val. montagna interna Catanzaro-Crotone-Vibo Val. collina interna Catanzaro-Crotone-Vibo Val. collina litoranea Catanzaro-Crotone pianura Reggio Calabria montagna interna Reggio Calabria montagna lito- ranea Reggio Calabria collina litoranea Reggio Calabria pianura Trapani collina interna Trapani collina litoranea Trapani pianura Palermo montagna interna Palermo montagna litoranea Palermo collina interna Palermo collina litoranea Palermo pianura Messina montagna interna Messina montagna litoranea Messina collina litoranea Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Tuotos (t/ha) 3,121 2,783 1,154 3,970 3,637 1,611 1,601 2,458 2,444 2,508 2,788 4,000 1,632 2,758 1,451 3,185 3,375 Lopullinen viitemäärä (EUR/ha) 573,29 511,20 108,75 729,24 668,07 151,82 150,88 451,50 448,93 460,69 512,12 734,75 153,80 506,61 136,74 585,04 619,94 2,074 195,45 1,861 175,38 1,664 1,702 1,612 1,697 2,678 1,706 1,606 1,606 1,918 1,610 1,584 1,556 1,507 1,278 1,222 1,289 156,81 160,40 151,91 159,92 252,37 160,77 151,35 151,35 180,75 151,73 149,27 146,64 142,02 120,44 115,16 121,47 L 67/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 3. 2000 Jäsenvaltio Alue Viite Agrigento montagna interna Agrigento collina interna Agrigento collina litoranea Agrigento pianura Caltanissetta collina interna Caltanissetta collina litoranea Caltanissetta pianura Enna montagna interna Enna collina interna Catania montagna interna Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Catania montagna litoranea Viljat Catania collina interna Catania collina litoranea Catania pianura Ragusa collina interna Ragusa collina litoranea Ragusa pianura Siracusa collina interna Siracusa collina litoranea Siracusa pianura Sassari montagna interna Sassari collina interna Sassari collina litoranea Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Viljat Viljat Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Viljat Viljat Viljat Sassari pianura Öljysiemenet Nuoro montagna interna Nuoro collina interna Nuoro collina litoranea Cagliari collina interna Cagliari collina litoranea Cagliari pianura Oristano collina interna Oristano pianura Viljat Viljat Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Tuotos (t/ha) 1,669 1,512 1,333 1,667 1,333 1,080 1,027 1,100 2,397 2,922 5,000 2,326 2,575 2,509 2,200 2,584 3,590 1,362 2,700 2,625 1,750 1,667 1,752 3,999 1,350 1,536 1,772 4,000 4,000 3,904 2,991 4,000 Lopullinen viitemäärä (EUR/ha) 157,29 142,49 125,62 157,10 125,62 101,78 96,78 103,66 440,30 536,73 471,20 427,25 472,99 460,87 207,33 243,51 338,32 128,35 495,95 482,18 164,92 157,10 165,11 734,56 127,22 144,75 166,99 734,75 734,75 717,11 549,41 734,75 Luxembourg: Nederland: Öljysiemenet 2,700 495,95 1 2 Viljat Viljat 7,100 5,000 669,10 471,20 Österreich: Öljysiemenet 2,74 503,30 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 67/27 Jäsenvaltio Alue Viite Tuotos (t/ha) Lopullinen viitemäärä (EUR/ha) Portugal: Sequeiro Regadio England Wales Northern Ireland Scotland (LFA) Scotland (remainder) S-C. 1 S-C. 2 S-C. 3 S-C. 4 S-C. 5 S-M. 1 S-A. 1 R-C. 1 R-C. 2 R-C. 3 R-C. 4 R-C. 5 R-C. 6 R-C. 7 R-C. 8 R-C. 9 R-M. 1 Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Viljat Öljysiemenet Vyökyke 1 Öljysiemenet Vyökyke 2 Öljysiemenet Vyökyke 3 Viljat Vyökyke 4 Viljat Vyökyke 5 Viljat Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet Öljysiemenet 1,50 1,10 2,05 3,20 2,60 2,00 3,80 8,20 6,80 4,25 2,40 6,95 5,05 5,60 4,45 3,20 4,40 1,59 2,674 2,259 4,147 3,626 2,875 3,08 3,14 2,92 2,84 3,45 141,36 103,66 193,19 301,57 245,02 188,48 358,11 772,76 640,83 400,52 226,17 654,96 475,91 527,74 419,36 301,57 414,65 292,06 491,18 414,95 390,81 341,71 270,94 565,75 576,78 536,36 521,67 633,72 Suomi: Sverige: United Kingdom:


title: Commission Regulation (EC) No 560/2000 of 14 March 2000 establishing unit values for the determination of the customs value of certain perishable goods

eurovoc_concepts:
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

text: L 68/14 EN Official Journal of the European Communities 16. 3. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 560/2000 of 14 March 2000 establishing unit values for the determination of the customs value of certain perishable goods THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, (2) Having regard to Council Regulation (EEC) No 2913/92 of 12 October 1992 establishing the Community Customs Code (1), as last amended by Regulation (EC) No 955/1999 of the Euro- pean Parliament and of the Council (2), Having regard to Commission Regulation (EEC) No 2454/93 of 2 July 1993 laying down provisions for the implementation of Council Regulation (EEC) No 2913/92 establishing the Community Customs Code (3), as last amended by Regulation (EC) No 1662/1999 (4), and in particular Article 173 (1) thereof, Whereas: unit values for the products referred to in the classi- fication in Annex 26 to that Regulation. The result of applying the rules and criteria laid down in the abovementioned Articles to the elements communi- cated to the Commission in accordance with Article 173 (2) of Regulation (EEC) No 2454/93 is that unit values set out in the Annex to this Regulation should be estab- lished in regard to the products in question, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The unit values provided for in Article 173 (1) of Regulation (EEC) No 2454/93 are hereby established as set out in the table in the Annex hereto. (1) Articles 173 to 177 of Regulation (EEC) No 2454/93 provide that the Commission shall periodically establish This Regulation shall enter into force on 17 March 2000. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 14 March 2000. For the Commission Erkki LIIKANEN Member of the Commission (1) OJ L 302, 19. 10. 1992, p. 1. (2) OJ L 119, 7. 5. 1999, p. 1. (3) OJ L 253, 11. 10. 1993, p. 1. (4) OJ L 197, 29. 7. 1999, p. 25. 16. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 68/15 ANNEX Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 1. 10 New potatoes 0701 90 50 1. 30 Onions (other than seed) 0703 10 19 1. 40 Garlic 0703 20 00 1. 50 Leeks ex 0703 90 00 1. 60 Cauliflowers 0704 10 00 1. 70 Brussels sprouts 0704 20 00 1. 80 White cabbages and red cabbages 0704 90 10 1. 90 Sprouting broccoli or calabrese (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L. ) Alef var. italica Plenck) ex 0704 90 90 1. 100 Chinese cabbage ex 0704 90 90 1. 110 Cabbage lettuce (head lettuce) 0705 11 10 1. 120 Endives ex 0705 29 00 1. 130 Carrots ex 0706 10 00 1. 140 Radishes ex 0706 90 90 1. 160 Peas (Pisum sativum) 0708 10 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 49,30 293,12 416,16 678,37 323,38 1 988,73 30,86 183,47 260,48 424,60 202,41 1 244,77 124,95 742,92 1 054,77 1 719,36 819,62 5 040,49 41,65 247,64 351,59 573,12 273,21 1 680,18 55,28 328,68 466,65 760,67 362,61 2 229,99 59,69 354,90 503,87 821,35 391,54 2 407,89 41,73 248,09 352,23 574,16 273,71 1 683,23 105,95 629,95 894,38 1 457,90 694,99 4 274,01 110,50 657,03 932,82 1 520,56 724,86 4 457,71 152,67 907,73 1 288,76 2 100,79 1 001,45 6 158,69 21,82 129,74 184,19 300,25 143,13 880,22 59,94 356,38 505,97 824,77 393,17 2 417,92 130,38 775,23 1 100,64 1 794,13 855,27 5 259,70 335,42 1 994,33 2 831,47 4 615,51 2 200,23 13 530,91 96,42 38,83 30,05 60,35 24,30 18,81 244,38 98,41 76,16 81,46 32,80 25,39 108,12 43,54 33,69 116,74 47,01 36,38 81,61 32,86 25,43 207,22 83,44 64,58 216,13 87,03 67,35 298,60 120,24 93,05 42,68 17,18 13,30 117,23 47,21 36,53 255,01 102,69 79,47 656,03 264,17 204,44 367,23 95 456,76 16 451,18 108,64 8 202,71 9 883,62 229,85 59 747,68 10 297,01 68,00 5 134,19 6 186,29 930,74 241 937,90 41 695,98 275,35 20 790,01 25 050,33 310,25 80 646,61 13 898,77 91,79 6 930,06 8 350,18 411,78 107 037,01 18 446,94 121,82 9 197,82 11 082,64 444,62 115 575,96 19 918,55 131,54 9 931,58 11 966,77 310,81 80 793,00 13 924,00 91,95 6 942,64 8 365,33 789,21 205 147,81 35 355,51 233,48 17 628,60 21 241,07 823,13 213 965,00 36 875,08 243,52 18 386,27 22 154,00 1 137,22 295 610,34 50 945,98 336,44 25 402,15 30 607,59 162,53 42 249,41 7 281,33 48,08 3 630,54 4 374,52 446,48 116 057,51 20 001,54 132,09 9 972,96 12 016,63 971,22 252 459,60 43 509,31 287,33 21 694,16 26 139,75 2 498,53 111 930,49 739,17 649 468,52 55 809,61 67 246,17 L 68/16 EN Official Journal of the European Communities 16. 3. 2000 Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 1. 170 Beans: 1. 170. 1 Beans (Vigna spp. , Phaseolus ssp. ) ex 0708 20 00 1. 170. 2 Beans (Phaseolus ssp. , vulgaris var. Compressus Savi) ex 0708 20 00 1. 180 Broad beans ex 0708 90 00 1. 190 Globe artichokes 0709 10 00 1. 200 Asparagus: 1. 200. 1 — green ex 0709 20 00 1. 200. 2 — other ex 0709 20 00 1. 210 Aubergines (eggplants) 0709 30 00 1. 220 Ribbed celery (Apium graveolens L. , var. dulce (Mill. ) Pers. ) ex 0709 40 00 1. 230 Chantarelles 0709 51 30 1. 240 Sweet peppers 0709 60 10 1. 250 Fennel 0709 90 50 1. 270 Sweet potatoes, whole, human consumption) 0714 20 10 fresh (intended for 2. 10 Chestnuts (Castanea spp. ), fresh ex 0802 40 00 2. 30 Pineapples, fresh ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 136,73 812,95 1 154,19 1 881,43 896,88 5 515,62 202,91 1 206,46 1 712,89 2 792,14 1 331,02 8 185,47 157,74 937,88 1 331,56 2 170,55 1 034,71 6 363,22 — — — — — — 267,42 107,68 83,34 396,86 159,81 123,68 308,51 124,23 96,14 — — — 387,88 2 306,20 3 274,25 587,27 3 491,74 4 957,43 5 337,28 2 544,29 15 646,85 8 080,99 3 852,23 23 690,36 758,62 305,48 236,41 1 148,60 462,51 357,94 1 018,48 264 743,49 45 626,33 301,31 22 749,72 27 411,62 1 511,47 392 893,19 67 711,87 447,16 33 761,78 40 680,28 1 174,99 305 427,23 52 637,84 347,61 26 245,73 31 624,03 — — — — — — 2 889,24 129 433,95 854,76 751 031,11 64 537,00 77 762,00 4 374,51 195 971,57 97 713,29 1 294,17 117 736,80 1 137 110,77 168,68 1 002,95 1 423,94 2 321,13 1 106,49 6 804,67 329,92 132,85 102,81 1 256,51 326 616,61 56 289,65 371,73 28 066,56 33 817,99 72,49 430,98 611,89 997,43 475,48 2 924,09 141,77 57,09 44,18 539,94 140 353,05 24 188,68 159,74 12 060,71 14 532,20 1 699,80 10 106,55 14 348,86 23 389,76 11 149,96 68 569,76 3 324,52 1 338,70 1 036,03 12 661,64 567 223,26 282 822,92 3 745,87 340 779,30 3 291 271,75 220,65 1 311,91 1 862,59 3 036,16 1 447,35 8 900,86 73,55 437,31 620,87 1 012,07 482,46 2 967,00 57,56 342,26 485,92 792,09 377,59 2 322,09 176,48 1 049,30 1 489,76 2 428,42 1 157,63 7 119,19 80,89 480,98 682,88 1 113,14 530,64 3 263,30 431,55 173,77 134,48 143,85 57,93 44,83 112,58 45,33 35,08 345,16 138,99 107,56 158,22 63,71 49,31 1 643,57 427 231,39 73 629,77 486,24 36 712,51 44 235,67 547,87 142 412,66 24 543,63 162,08 12 237,69 14 745,45 428,78 111 457,90 19 208,84 126,85 9 577,71 11 540,39 1 314,58 341 712,93 58 891,38 388,91 29 363,80 35 381,06 602,58 156 634,56 26 994,66 178,27 13 459,80 16 217,99 16. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 68/17 Description Amount of unit values per 100 kg Code 2. 40 Species, varieties, CN code Avocados, fresh ex 0804 40 00 2. 50 Guavas and mangoes, fresh ex 0804 50 00 2. 60 Sweet oranges, fresh: 2. 60. 1 — Sanguines and semi-sanguines 0805 10 10 2. 60. 2 — Navels, navelines, navelates, salustianas, vernas, Valencia lates, Maltese, shamoutis, ovalis, trovita and hamlins 0805 10 30 2. 60. 3 — Others 0805 10 50 2. 70 Mandarins (including tangerines and satsumas), fresh; clementines, wilkings and similar citrus hybrids, fresh: 2. 70. 1 — Clementines 0805 20 10 2. 70. 2 — Monreales and satsumas 0805 20 30 2. 70. 3 — Mandarines and wilkings 0805 20 50 2. 70. 4 — Tangerines and others ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limes (Citrus aurantifolia), fresh ex 0805 30 90 2. 90 Grapefruit, fresh: 2. 90. 1 — white ex 0805 40 00 2. 90. 2 — pink ex 0805 40 00 2. 100 Table grapes ex 0806 10 10 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 129,96 772,73 1 097,09 1 788,35 852,51 5 242,75 118,35 703,68 999,05 1 628,53 776,32 4 774,22 254,19 102,36 79,21 231,47 93,21 72,13 968,09 251 645,98 43 369,09 286,40 21 624,24 26 055,50 881,58 229 157,36 39 493,36 260,81 19 691,77 23 727,02 — — — — — — — — — — — — — — — — — — 68,80 409,08 580,79 61,60 366,26 520,00 61,33 364,65 517,72 59,21 352,02 499,78 946,73 451,31 2 775,46 847,63 404,07 2 484,94 843,92 402,30 2 474,05 814,68 388,36 2 388,33 143,30 852,03 1 209,67 1 971,86 939,99 5 780,73 41,37 246,00 349,26 61,90 368,02 522,50 569,32 271,40 1 669,03 851,71 406,01 2 496,90 107,26 637,75 905,45 1 475,95 703,59 4 326,92 — — — — — — — — — 134,56 54,19 41,93 120,48 48,51 37,55 119,95 48,30 37,38 115,80 46,63 36,09 280,27 112,86 87,34 80,92 32,58 25,22 121,06 48,75 37,73 209,79 84,48 65,38 — — — — — — — — — — — — — — — — — — 512,50 133 218,86 22 959,16 151,62 11 447,66 13 793,52 458,85 119 274,23 20 555,92 135,75 10 249,38 12 349,69 456,84 118 751,83 20 465,89 135,15 10 204,49 12 295,60 441,01 114 637,06 19 756,74 130,47 9 850,90 11 869,56 1 067,43 277 468,46 47 819,38 315,79 23 843,20 28 729,17 308,19 80 111,62 13 806,57 91,18 6 884,09 8 294,78 461,06 119 848,34 20 654,86 136,40 10 298,71 12 409,13 798,98 207 687,22 35 793,16 236,37 17 846,81 21 504,00 L 68/18 EN Official Journal of the European Communities 16. 3. 2000 Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 2. 110 Water melons 0807 11 00 2. 120 Melons (other than water melons): 2. 120. 1 — Amarillo, cuper, honey dew (including cantalene), onteniente, piel de sapo (in- cluding verde liso), rochet, tendral, futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2 — other ex 0807 19 00 2. 140 Pears 2. 140. 1 Pears — nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 50 2. 140. 2 Other ex 0808 20 50 2. 150 Apricots 0809 10 00 2. 160 Cherries 0809 20 95 0809 20 05 2. 170 Peaches 0809 30 90 2. 180 Nectarines ex 0809 30 10 2. 190 Plums 0809 40 05 2. 200 Strawberries 0810 10 00 2. 205 Raspberries 0810 20 10 2. 210 Fruit of the species Vaccinium myrtillus 0810 40 30 2. 220 Kiwi fruit (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 44,92 267,05 379,15 618,05 294,62 1 811,87 87,85 35,37 27,38 334,57 86 967,95 14 988,20 98,98 7 473,26 9 004,69 69,01 410,29 582,51 154,94 921,21 1 307,90 949,53 452,64 2 783,66 2 131,97 1 016,32 6 250,13 134,96 54,35 42,06 303,03 122,02 94,43 514,01 133 612,50 23 027,00 152,07 11 481,48 13 834,28 1 154,11 299 999,09 51 702,34 341,44 25 779,28 31 062,00 — — — — — — — — — — — — 495,26 2 944,69 4 180,74 6 814,93 3 248,70 19 978,76 377,09 2 242,08 3 183,21 5 188,87 2 473,55 15 211,77 217,28 1 291,89 1 834,17 2 989,84 1 425,26 8 765,05 209,26 1 244,22 1 766,49 2 879,52 1 372,68 8 441,65 137,86 819,66 1 163,72 1 896,96 904,29 5 561,16 167,01 993,01 1 409,83 2 298,14 1 095,53 6 737,25 — — — — — — 968,65 390,05 301,86 737,52 296,98 229,84 424,96 171,12 132,43 409,28 164,81 127,55 269,63 108,57 84,02 326,65 131,53 101,79 — — — — — — — — — — — — 3 689,15 165 268,46 1 091,41 958 958,24 82 404,43 99 290,84 2 808,91 125 834,93 831,00 730 148,05 62 742,50 75 599,76 1 618,50 420 712,55 72 506,30 478,82 36 152,33 43 560,71 1 558,78 405 189,67 69 831,06 461,15 34 818,43 41 953,46 1 026,89 266 929,54 46 003,08 303,80 22 937,57 27 637,97 1 244,06 323 380,33 55 731,90 368,05 27 788,46 33 482,90 750,86 4 464,41 6 338,38 10 332,06 4 925,32 30 289,62 1 468,55 591,35 457,65 5 593,08 250 561,98 124 932,59 1 654,68 150 533,91 1 453 867,69 1 822,37 10 835,30 15 383,51 25 076,31 11 953,94 73 514,08 3 564,24 1 435,23 1 110,73 13 574,63 608 123,67 303 216,26 4 015,97 365 351,66 3 528 593,39 163,06 969,51 1 376,47 2 243,75 1 069,60 6 577,82 318,92 128,42 99,39 1 214,62 315 728,19 54 413,12 359,34 27 130,90 32 690,59 16. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 68/19 Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 2. 230 Pomegranates ex 0810 90 85 2. 240 Khakis (including sharon fruit) ex 0810 90 85 2. 250 Lychees ex 0810 90 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 82,46 490,28 696,09 178,23 1 059,71 1 504,54 208,54 1 239,92 1 760,39 1 134,67 540,90 3 326,43 2 452,51 1 169,12 7 189,82 2 869,56 1 367,93 8 412,46 161,28 64,94 50,26 348,59 140,37 108,63 407,87 164,24 127,10 614,24 159 664,82 27 516,90 181,72 13 720,19 16 531,99 1 327,63 345 103,53 59 475,72 392,77 29 655,16 35 732,13 1 553,39 403 788,58 69 589,60 459,56 34 698,04 41 808,40


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 548/2000, 14. märts 2000, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 94/92, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EMÜ) nr 2092/91 sätestatud kolmandatest riikidest importimise korda käsitlevad üksikasjalikud rakenduseeskirjad

eurovoc_concepts:
Czechia
agricultural product
foodstuff
free movement of goods
human nutrition
import

text: 15/5. kd ET Euroopa Liidu Teataja 69 32000R0548 L 67/12 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 15. 3. 2000 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 548/2000, 14. märts 2000, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 94/92, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EMÜ) nr 2092/91 sätestatud kolmandatest riikidest importimise korda käsitlevad üksikasjalikud rakenduseeskirjad EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate mär- giste kohta, (1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 331/2000, (2) eriti selle artiklit 11 lõiget 1, ning arvestades järgmist: (1) (2) (3) Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikli 11 lõikele 1 võib kolmandast riigist imporditud tooteid turustada ainult juhul, kui tooted pärinevad kolmandast riigist, mis on kan- tud määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikli 11 lõikes 2 sätesta- tud tingimuste kohaselt koostatud loetelusse. Kõnesolev loetelu esitatakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 94/92 (3) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1367/98) (4) lisas. Tšehhi Vabariik on taotlenud komisjonilt määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikli 11 lõikes 1 sätestatud loetelusse kand- mist ning esitanud komisjoni määruse (EMÜ) nr 94/92 artikli 2 lõike 2 kohaselt nõutava info. Kõnealuse teabe kontrollimise ja sellele järgneva arutelu põhjal asjaomaste ametiasutustega jõuti järeldusele, et Tšehhi Vabariigis vastavad tootmist ja kontrollimist regu- leerivad eeskirjad määruses (EMÜ) nr 2092/91 sätestatud eeskirjadele. (4) (5) (6) (7) Argentina, Austraalia, Ungari ja Iisraeli määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikli 11 lõikes 1 sätestatud loetelus oleku tähtaeg lõpeb 30. juunil 2000 ning impordi jätkumiseks on vaja seda pikendada. Tähtaja pikendamist Iisraeli ja Argentina suhtes kaalutakse kontrollkäikude tulemuste põhjal, mis nendesse riikidesse on tehtud või kavatsetakse teha. Ungari ametiasutused on teatanud Ungari kontrolliasutuse Biokultura nime muutmisest, mis tuleb lisasse sisse kanda. Austraalia, Iisraeli ja Šveitsiga seotud andmed vajavad tea- tavat tehnilist ajakohastamist. Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2092/91 artiklis 14 nimetatud komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 94/92 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 14. märts 2000 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 198, 22. 7. 1991, lk 1. (2) EÜT L 48, 19. 2. 2000, lk 1. (3) EÜT L 11, 17. 1. 1992, lk 14. (4) EÜT L 185, 30. 6. 1998, lk 11. 70 ET Euroopa Liidu Teataja 15/5. kd LISA 1. Austraaliaga seotud teksti lõppu lisatakse järgmine tekst: “TŠEHHI VABARIIK: 1. Tooteliigid: a) b) töötlemata taimekasvatussaadused määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikli 1 lõike 1 punktis a määratletud tähenduses; toiduained, mis koosnevad põhiliselt ühest või mitmest taimsest koostisosast määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikli 1 lõike 1 punkti b tähenduses. 2. Päritolu: lõike 1 punkti a tooted ja lõike 1 punkti b toodete mahepõllunduslikud koostisosad on kasvatatud Tšehhi Vabariigis. 3. Kontrollasutus: KEZ o. p. s. 4. Sertifikaate väljaandev asutus: — struktuuripoliitika ja ökoloogia talitus (Ministry of Agriculture) — KEZ o. p. s. 5. Loetelus oleku tähtaeg: 30. 6. 2003. ” 2. Punkti 5 Argentina, Austraalia, Ungari ja Iisraeliga seotud tekst asendatakse järgmisega: “5. Loetelus oleku tähtaeg: 30. 6. 2003. ” 3. Punktide 3 ja 4 Iisraeliga seotud tekst asendatakse järgmisega: “3. Kontrollasutus: Biokontroll Hungária Közhasznú Társaság (Biokontroll Hungária Kht) ja Skal 4. Sertifikaate väljaandev asutus: Biokontroll Hungária Közhasznú Társaság ja Skal (büroo Ungaris)” 4. Punkti 3 Austraaliaga seotud tekstis asendatakse nimetus “Australian Quarantine Inspection Service (AQIS)” järgmise nimetusega:“Australian Quarantine Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry)” 5. Punkti 3 Iisraeliga seotud tekst asendatakse järgmisega: “3. Kontrollasutus: Plant Protection and Inspection Services (PPIS) (Ministry of Agricylture and Rural Development). ” 6. Punkti 3 Šveitsiga seotud tekst asendatakse järgmisega: “3. Kontrollasutus: Institut für Marktökologie (IMO), bio. inspecta AG ja Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management-Systeme (SQS)”


title: Règlement (CE) n° 544/2000 de la Commission du 14 mars 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 67/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 15. 3. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 544/2000 DE LA COMMISSION du 14 mars 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) En application des critères susvisés, les valeurs forfai- taires à l'importation doivent être fixées aux niveaux repris à l'annexe du présent règlement, vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 3223/94 de la Commission du vu le règlement 21 décembre 1994 portant modalités d'application du régime à l'importation des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) Le règlement (CE) no 3223/94 prévoit, en application des résultats des négociations commerciales multilaté- rales du cycle d'Uruguay, les critères pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires à l'importation des pays tiers, pour les produits et les périodes qu'il précise dans son annexe. A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires à l'importation visées à l'article 4 du règlement (CE) no 3223/94 sont fixées comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 15 mars 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 14 mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. 15. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 67/5 du règlement de la Commission, du 14 mars 2000, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes ANNEXE Code NC Code des pays tiers (1) (EUR/100 kg) Valeur forfaitaire à l'importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 600 624 999 052 600 999 388 400 404 508 512 528 720 728 999 388 400 512 528 999 154,0 96,5 165,4 138,6 117,9 112,1 140,7 123,6 180,1 180,1 97,9 44,2 141,9 94,7 67,1 39,1 42,6 40,9 53,1 48,6 30,6 59,5 45,0 115,2 91,2 83,3 81,5 83,8 74,7 64,2 97,0 86,4 80,8 100,7 62,4 72,4 79,1 (1) Nomenclature des pays fixée par le règlement (CE) no 2543/1999 de la Commission (JO L 307 du 2. 12. 1999, p. 46). Le code «999» représente «autres origines»