title: eEurope - Ett informationssamhälle för alla - Lägesrapport inför Europeiska rådets extramöte om sysselsättningen, ekonomiska reformer och den sociala sammanhållningen - Mot ett Europa grundat på innovation och kunskap Lissabon den 23 och 24 mars 2000

eurovoc_concepts:
Europe
information network
information technology
innovation
new technology

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 8. 3. 2000 KOM (2000) 130 slutlig eEurope Ett informationssamhälle för alla LÄGESRAPPORT inför Europeiska rådets extramöte om sysselsättningen, ekonomiska reformer och den sociala sammanhållningen – Mot ett Europa grundat på innovation och kunskap Lissabon den 23 och 24 mars 2000 Innehåll Inledning 1. Feedback 2. Ytterligare analys 3. Vägen framåt Bilaga 1 – Framsteg efter Helsingfors Bilaga 2 – eEkonomin 2 Inledning Initiativet eEurope lanserades den 8 december genom att Europeiska kommissionen antog meddelandet ”eEurope – Ett informationssamhälle för alla”1. Initiativet syftar till att påskynda spridningen av digital teknik i hela Europa och att säkerställa att alla européer har de färdigheter som krävs för att använda tekniken. Det har en central plats i den dagordning för ekonomisk och social förnyelse för Europa som kommissionen i förväg utarbetat för Europeiska rådets extramöte i Lissabon. Initiativet motiveras av den växande insikten att tillämpningen av digital teknik har blivit en nyckelfaktor för tillväxt och sysselsättning. Det finns allt fler tecken på att en ny ekonomi – som också kan kallas e-ekonomi – är på väg att växa fram med Internet som främsta drivkraft. Den europeiska reaktionen på dessa möjligheter och utmaningar har varit ganska långsam, delvis på grund av att den traditionella industriella ekonomins logik fortfarande är stark i Europa. Detta kan komma att ändras vid Europeiska rådets möte i Lissabon. Genom att stödja konkreta politiska åtgärder kan Europas ledare skicka en stark signal om att de är fast beslutade om att omvandla Europa till en dynamisk och konkurrenskraftig ekonomi. Denna omvandling kommer i hög grad att drivas på av marknaden och den privata sektorn. De politiska insatserna fyller dock en funktion, framför allt när det gäller att skapa ett tydligt regelverk, en välutbildad befolkning och ett informationssamhälle som omfattar alla. Icke desto mindre behöver Europa ett starkt ledarskap och engagemang på toppnivå. Initiativet eEurope syftar till att främja en sådan utveckling. Initiativet välkomnades vid Europeiska rådets möte i Helsingfors den 10–11 december. Stats- och regeringscheferna uppmanade kommissionen att tillsammans med rådet utarbeta en handlingsplan för eEurope, som skulle beslutas vid Europeiska rådet i Feira i juni, samt en lägesrapport inför Europeiska rådets extramöte i Lissabon. Denna lägesrapport utgör ett svar på denna uppmaning. Rapporten är indelad i tre avsnitt och två bilagor. I det första avsnittet sammanfattas reaktionerna på eEurope och de synpunkter som inkommit från medlemsstaterna, industrin och andra berörda aktörer. I det andra avsnittet sammanfattas en ytterligare analys av den nya ekonomins utveckling i Europa. I det tredje avsnittet stakas ”vägen framåt” ut, mot en handlingsplan för eEurope. I bilaga I redogörs för framstegen sedan initiativet eEurope lanserades i december. Där ges detaljuppgifter om befintliga och planerade initiativ som bidrar till att uppnå målen för eEurope samt anges vilka ytterligare åtgärder som krävs. 1 http://europa. eu. int/comm/information_society/eeurope/index_en. htm 3 Bilaga II innehåller en förklarande analys av den nya ekonomin eller e-ekonomin, dess effekter på Europa och Europas ställning inom detta nya område. Denna analys ger stöd åt initiativet eEurope och utgör ett starkt argument för omedelbara åtgärder. 1. Feedback Initiativet eEurope har gett upphov till ett avsevärt antal synpunkter och förslag från olika håll. Dessa kan grupperas från medlemsstaterna och från andra berörda parter. institutioner, från EU:s reaktioner i 1. 1. Europeiska institutioner Vid Europeiska rådets möte i Helsingfors uppmanades rådet att tillsammans med kommissionen utarbeta lägesrapporten och handlingsplanen för eEurope. Europaparlamentet sammanträdesperioden den 13–17 mars. kommer att anta sitt betänkande i samband med 1. 2. Medlemsstaterna På inbjudan av det portugisiska ordförandeskapet hölls ett informellt möte mellan medlemsstaterna och kommissionen i Lissabon den 31 januari. Det har också förekommit bilaterala kontakter med medlemsstaterna. Medlemsstaterna har i allmänhet uttryckt sitt intresse och stöd för eEurope. Deras synpunkter kan sammanfattas enligt följande: (cid:1) Flera medlemsstater vill fastställa prioriteringar och komma överens om vissa mål redan vid Europeiska rådets möte i Lissabon (t. ex. billigare Internet och regelverket om elektronisk handel). (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) Det förekom olika åsikter om prioriteringsordningen och förslag på ytterligare prioriterade åtgärder (t. ex. innehåll, utbildning). Alla underströk att de inte ville se någon ytterligare ”process”. Alla uttryckte en önskan om ytterligare upplysningar om hur målen för eEurope kan uppnås. Flertalet medlemsstater utvecklar nationella initiativ parallellt med eEurope, till exempel Germ@ny goes online2, det brittiska initiativet Information age government3 och det franska initiativet om samreglering av Internet4. 1. 3. Synpunkter från andra aktörer 2 3 4 initiativ från Deutsche Telekom i samarbete med den tyska regeringen. Se Ett privat pressmeddelande, 11. 2. 2000. http://www. iagchampions. gov. uk/Strategy. htm http://www. internet. gouv. fr/francais/textesref/pagsi2/lsi/coregulation. htm 4 Det upprättades en brevlåda för eEurope (eeurope@cec. eu. int) som ett verktyg för diskussion och feedback. Ett omfattande tvärsnitt av närmare 200 intressegrupper – industrin, den akademiska världen, icke-statliga organisationer, nationella, regionala och lokala förvaltningar samt enskilda – skickade in sina synpunkter. Tidsfristen för att inkomma med synpunkter till denna rapport sattes till den 1 februari. En mer uttömmande analys har lagts ut på webbplatsen eEurope: http://europa. eu. int/comm/information_society/eeurope När det gäller förslagen inom ramen för eEurope välkomnades dessa som ett värdefullt bidrag till diskussionen kring vad som ses som en nyckelfråga för Europas framtida framgång. Det gavs ett brett stöd för åtgärdsområdena, även om olika intressegrupper betonade dessa i olika grad. Exempelvis betonade industrin behovet av ett regelverk för elektronisk handel, medan de icke-statliga organisationer som företrädde människor med funktionshinder föreslog att man genom initiativet skulle skapa lika villkor för tillgång. Det föreslogs också att andra frågor skulle inbegripas, till exempel tillgång för äldre och utbildning i användning av digital teknik. De som inkom med synpunkter uppvisade en stark vilja att främja målen för initiativet eEurope. Flera gav exempel på aktuella projekt och program där vissa av de frågor som täcks av initiativet tas upp. Vissa förslag har redan beaktats i utvecklingen av relevanta åtgärdsområden (t. ex. kunskapsbrist och säkerhet). När det gäller kritiken mot eEurope pekas det oftast på svårigheterna att få tillgång till dokumenten, som har ett format som är svårtillgängligt för människor med nedsatt syn. 2. Ytterligare analys Efter offentliggörandet av eEurope har Internets effekter och medvetenheten om den nya ekonomin ökat avsevärt i Europa. Mediabevakningen har rapporter och varit omfattande undersökningar från både den privata och den offentliga sektorns sida ytterligare understrukit den utveckling som beskrivs i eEurope. i alla medlemsstater, som flera samtidigt intresset för Kommissionen har gjort ytterligare analyser av de data som för närvarande finns tillgängliga (se bilaga II), och som stöder konceptet bakom eEurope. Resultatet av denna analys kan sammanfattas enligt följande: • Internet kommer att öka den europeiska ekonomins potential genom en ökad konkurrens och produktivitet. Internet kan därför komma att bli viktigt för en framgångsrik ekonomisk politik i EU. • Trots vissa starka sidor (t. ex. mobil kommunikation) utnyttjar Europa inte helt Internets potential. • Europa behöver dynamiska kapitalmarknader som stöder nyföretagande, en arbetsmarknad som tillhandahåller kvalificerad och flexibel arbetskraft samt konkurrensutsatta varumarknader som håller priserna nere. 5 • Det finns markanta skillnader i Internets spridning mellan medlemsstaterna. Detta skapar problem både för den sociala sammanhållningen och den ekonomiska tillväxtpotentialen, eftersom det i en ekonomi som binds samman i nätverk finns fördelar med att maximera det antal människor som är anslutna. Denna ytterligare analys understryker tillsammans med synpunkterna från många olika aktörer den vikt som de fäster vid åtgärder inom detta område. 3. Vägen framåt Denna lägesrapport bör tillsammans med kommissionens övriga bidrag främja diskussionerna om målen för eEurope och det sätt på vilket dessa bäst kan uppnås vid Europeiska rådets möte i Lissabon. Med tanke på frågans brådskande karaktär bör vissa framsteg göras i Lissabon. Kommissionen uppmanar därför medlemsstaterna att komma överens om bestämda utfästelser att sträva efter dessa mål. Såsom konstaterades vid Europeiska rådets möte i Helsingfors i december måste en fullständig handlingsplan antas senast i juni. I handlingsplanen för eEurope bör man slå fast konkreta mål inom alla åtgärdsområden som omfattas av eEurope samt på vilka sätt dessa skall uppnås. För att nå framgång krävs det stora insatser för att förbättra statistiska uppgifter om den nya ekonomin. Kommissionen kommer att skapa en webbplats för att bevaka utvecklingen och de framsteg som görs på väg mot de överenskomna målen. Webbplatsen ska innehålla aktuell jämförande information om nyckelindikatorer för alla medlemsstater samt internationella jämförelser. Ett påskyndande av framstegen inom vissa områden som omfattas av eEurope (t. ex. utbildning och forskningsnätverk) innebär också att nuvarande prioriteringar bör redan gjort vissa framsteg inom två områden. omprövas. Kommissionen har en framträdande plats Prioriteringar i arbetsprogrammet förhandlingsmandaten med medlemsstaterna vad gäller de nationella strukturfondsprogrammen (2000–2006). När det gäller de sistnämnda har kommissionen understrukit de mål för eEurope som kan berättiga till samfinansiering genom strukturfonderna. inom ramen för eEurope har samt IST-programmet5 fått i för eEuropes framåtskridande och inriktning beror på resultaten av Europeiska rådets möte i Lissabon. Det krävs överenskommelser om följande: a. De prioriteringsområden som skall eftersträvas, med tidsplaner, i linje med dem som föreslås i kommissionens dagordning för ekonomisk och social förnyelse, som skall främja en snabb utveckling av den nya ekonomin i Europa, och som stärker och bygger vidare på Europas värderingar och mångfald. b. Den metodik och det förfarande som skall fastställas för att färdigställa handlingsplanen för eEurope. 6 Bilaga I Framsteg inom de åtgärdsområden som omfattas av eEurope efter Helsingfors 5 Programmet för informationssamhällets teknik, en del av Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. 7 1. Europeisk ungdom på väg in i den digitala tidsåldern Mål för eEurope Slutet av 2001 • Alla skolor bör ha tillgång till Internet och multimediaresurser. • Alla lärare och elever bör ha tillgång till olika stödtjänster. • Alla ungdomar bör få tillgång till Internet och multimediaresurser i offentliga centrer, även i mindre gynnade områden. Slutet av 2002 • • Lärare bör ges resurser och utbildning för att kunna använda Internet och multimediaverktyg. Elever bör ha tillgång till Internet och multimediaresurser i klassrummet. Slutet av 2003 • Alla elever bör vara "digitalt kompetenta" när de slutar skolan. Förverkligade framsteg I januari 2000 offentliggjorde kommissionen en begäran om en stödtjänst6 för ett virtuellt samhälle och partnerskap inom området multimediaverktyg för utbildning, inlärningsteknik, innehåll och tjänster. Ett öppet samrådsförfarande har riktats till utbildningsvärlden för att det skall inkomma med idéer och bidrag. Det har arrangerats rådgivande sammanträden med industrin och medlemsstaterna i fråga om den verksamhet som följer av både eEurope och den aktuella rapporten ”Att bana väg för framtidens utbildning. Att främja innovation med hjälp av ny teknik7. ” På dessa grunder kommer medlemsstaterna och kommissionen att definiera konkreta åtgärder och metoder för att uppgradera skolornas anslutningar och tillgång till multimediaresurser av en hög kvalitet för utbildningssyften och se till att målen för den digitala kompetensen kan uppnås. ”Morgondagens skola” och ”Den lärande medborgaren” utgör nyckelfrågor som tas upp i IST-programmet. I åtgärden Minerva inom ramen för programmet Sokrates tas dessa frågor på ett strategiskt sätt upp utifrån ett utbildningsmässigt, pedagogiskt och organisatoriskt perspektiv. I flera synpunkter på eEurope påpekades det att bristen på kvalificerad arbetskraft som stöd för en växande digital industri är ett stort problem i Europa. Säkerställandet av en adekvat tillgång till relevant yrkesutbildning kommer att bidra till att denna 6 7 PROMETEUS – PROmoting Multimedia access to Education and Training in the EUropean Society (Att inom utbildningen i det europeiska samhället). KOM(2000) 23 slutlig. Antogs av kommissionen den 27 januari 2000. främja användning av multimedietillämpningar 8 kunskapsbrist minskar, men utanför utbildningssystemet. Denna fråga tas upp mer i detalj i kommissionens meddelande ”Strategier för arbetstillfällen i informationssamhället”. I meddelandet ges också aktuell information om spridning och bästa metoder när det gäller Internet i skolan. initiativ också andra krävs det Nödvändiga framsteg integrering av Internet samt Identifieringen och främjandet av bästa metoder, inklusive utbildning av och praktik för lärare, tjänster, bör ske i samarbete. Befintligt samarbete i hela Europa (t. ex. EUN8) bör utvidgas och stärkas. Framför allt bör dialogen mellan industrin, utbildningssektorn och användare främjas för att se till att tekniska lösningar görs mer användarvänliga och kostnadseffektiva. De nationella framstegen när det gäller att anpassa inlärningsprocessen till informationssamhällets utmaningar kommer att övervakas av högnivågruppen för informationssamhällets sysselsättning och sociala dimension. I samarbete med medlemsstaterna och på grundval av det aktuella samrådsförfarandet kommer kommissionen i år att besluta om ett initiativ för att säkerställa att målen för eEurope nås samt införande av innovation inom utbildningsområdet. Måttstockar av morgondagens utbildning och det livslånga lärandet bör bidra till denna process. som utvecklas både främja ett allmänt utformningen för att för Gemenskapens strukturfonderna anslutningsnivån och en effektiv användning av Internet inom utbildningsområdet. stödram för bidra bör till att förbättra 2. Billigare tillgång till Internet Mål för eEurope Slutet av 2000 • De dominerande operatörerna bör tillhandahålla okombinerade tjänsteerbjudanden avseende tillgång till accessnäten. • Avgifterna för förhyrda förbindelser bör sänkas betydligt. • Tillståndsvillkoren för kommunikationstjänster bör mildras betydligt och ersättas med allmänna auktorisationer. Slutet av 2001 • Fördelningen av frekvenser för trådlösa multimediasystem bör fastställas. Förverkligade framsteg 8 European Schoolnet. 9 Den 1 januari 2000 avreglerades telemarknaden i Portugal helt, vilket innebär att endast Grekland har ett offentligt monopol (som skall avskaffas senast den 1 januari 2001). En rekommendation om samtrafikavgifter för förhyrda förbindelser har antagits, och kommissionen har inlett en branschundersökning inom detta område på grundval av konkurrenslagstiftningen. I januari 2000 höll kommissionen en offentlig utfrågning (med cirka 550 deltagare) som en del av sin översyn av det elektroniska kommunikationer. framtida regelverket för I februari 2000 offentliggjorde kommissionen ett samrådsdokument om okombinerade tjänster i accessnäten. En offentlig utfrågning hölls den 22 februari i syfte att anta en rekommendation till medlemsstaterna om tillhandahållande av okombinerade tjänsteerbjudanden avseende tillgång till accessnäten. Kommissionen har skickat ut ett frågeformulär till medlemsstaterna med en förfrågan om detaljerade upplysningar om fast spektrum, tillståndsvillkor m. m. ). Detta skall ligga till grund för en strategi för att frigöra tillräckligt frekvensutrymme och identifiera områden där det krävs ett harmoniserat tillvägagångssätt på EU-nivå. tillgång (tillgängligt trådlös Nödvändiga framsteg Kommissionen kommer att offentliggöra ett meddelande med resultaten från samrådsförfarandet kring översynen på telekommunikationsområdet. Alla därav följande förslag till direktiv kommer att antas av kommissionen under första halvåret 2000. Rådet och Europaparlamentet bör sedan hantera dessa direktiv som brådskande frågor. följa framstegen i medlemsstaterna när det gäller Kommissionen kommer att okombinerade tjänster i accessnäten och offentliggöra resultaten på webbplatsen eEurope och i årsrapporterna om genomförandet av telelagstiftningen. Kommissionen kommer att bedöma effekterna av rekommendationen om förhyrda förbindelser och om så krävs anta nya regler för att minska dessa avgifter. offentliga på Det telekommunikationsområdet påvisade ett brett samförstånd kring förslaget att avsevärt minska kraven på tillstånd. Sådana åtgärder bör minska byråkratin och stödja utvecklingen av Europatäckande tjänster. samrådsförfarandet översynen angående Kommissionen kommer därför att specificera sina förslag om en framtida frekvenspolitik ytterligare och inbegripa förslag om frekvenser för fasta trådlösa multimediasystem. Det krävs ett beslut att införa effektiva institutionella mekanismer för beslut i frågor som rör frekvensutrymme. 3. Främjande av elektronisk handel 10 Mål för eEurope Slutet av 2000 • • Säkerställa att de återstående direktiven relaterade till elektronisk handel antas. Föreslå ändringar av lagstiftningen om offentlig upphandling för att möjliggöra elektronisk upphandling • Uppmuntra tvistlösningsförfaranden och alternativa system för gottgörelse till konsumenterna på nätet. • • Initiera en kampanj för att hjälpa små och medelstora företag att bli digitala. Stödja inrättandet av toppdomänen. eu. Förverkligade framsteg Inom området elektronisk handel har fyra förslag till direktiv9 samt två förslag till förordningar10 förelagts rådet och Europaparlamentet för antagande. Man har redan nått en gemensam ståndpunkt om de två direktiven som rör elektroniska pengar och ett regelverk för elektronisk handel i Europa. När det gäller offentlig upphandling planerar kommissionen att före slutet av april föreslå ändringar av befintliga direktiv för att möjliggöra och främja användningen av elektroniskt informationsutbyte och elektroniska anbudsförfaranden. inlett Kommissionen har arbetet vad gäller begreppen självreglering och ”samreglering”. Detta arbete kan resultera i riktlinjer grundade på ett omfattande inom den samråd, vilka kan tjäna som referenspunkter elektroniska handeln. Den har också inlett arbetet att koppla samman alternativa tvistlösningssystem i ett nät som täcker hela Europa (European Extra-Judicial network – EEJ-net). för uppförandekoder Kommissionen uppmuntrar upprättandet av ett gränsöverskridande nät för klagomål som kommer att täcka finansiella Internettjänster. Det har redan genomförts två sammanträden med nationella organ för gottgörelse för finansiella tjänster utanför domstolsväsendet. När det gäller digitaliseringskampanjen för att underlätta överföringen av tekniska kunskaper till små och medelstora företag har två samrådssammanträden hållits med företrädare för medlemsstaterna i syfte att utveckla mer konkreta förslag. Den 2 februari offentliggjorde kommissionen ett samrådsdokument för inrättandet av toppdomänen. eu på Internet, se http://www. ispo. cec. be/eif/InternetPoliciesSite. Nödvändiga framsteg 9 10 Upphovsrätt och närstående rättigheter, rättsliga aspekter på den elektroniska handeln, elektroniska pengar samt distansförsäljning av finansiella tjänster. Domsrätt och verkställande av domar, dubbel användning av systemet för exportkontroll. 11 Rådet och Europaparlamentet bör tillsammans med kommissionen göra sitt yttersta för att anta ovannämnda direktiv om elektronisk handel som brådskande frågor. Medlemsstaterna bör redan nu börja förbereda genomförandet av dessa direktiv (denna parallella strategi visade sig vara framgångsrik i samband med tidsfristen för avreglering inom telekommunikationsområdet 1998). Målet bör vara att snabbt skapa en verkligt inre marknad och ett klimat som gynnar den elektroniska handeln inom Europeiska unionen, och då framför allt för små och medelstora företag. Kommissionen och medlemsstaterna måste stärka konsumenternas förtroende för den elektroniska handeln genom att främja bästa affärsmetoder (uppmuntra utvecklingen av ”förtroendemärken”, alternativ tvistlösning, uppförandekoder och säkerhet). Det krävs snabba åtgärder för att uppmuntra lämpliga Internetlösningar. lagt fram ett för elektronisk När kommissionen väl upphandling antas snabbt. Offentliga förvaltningar inbegripet kommissionen bör prioritera att införa elektronisk upphandling. Kommissionen kommer att stödja utvecklingen av elektronisk upphandling genom IST-programmet, till exempel genom åtgärder för införande av ny teknik. förslag bör regelverket Kommissionen håller på att utarbeta förslag om ändringar av momslagstiftningen för att säkerställa en rättvisare behandling av elektronisk handeln. När det gäller förslaget om toppdomänen. eu kommer kommissionen att rapportera om framstegen och lägga fram förslag på nästa steg till Europaparlamentet och rådet som en brådskande fråga. 4. Snabb Internettillgång för forskare och studenter Mål för eEurope Slutet av 2000 • Internetinfrastrukturen för europeiska forskare och studenter bör uppgraderas. Slutet av 2001 • Minst ett universitet och en forskningsinstitution per land bör ha ett nätverk som stödjer multimediakommunikation, vilket i snabb takt bör byggas ut till alla andra. • Studenter bör ha tillgång till interaktiva multimediaföreläsningar på nätet. Förverkligade framsteg När det gäller att koppla samman nationella forsknings- och utbildningsnät rådfrågades en expertgrupp i slutet av 1999. Kommissionen håller på att utarbeta ett förslag till kommissionens beslut på grundval av de kravspecifikationer som nätverksbyggande mellan utarbetats forskningsinstitutioner införlivas i Femte ramprogrammet. På nationell nivå har flera forsknings- och utbildningsnät (t. ex. i Nederländerna, Tyskland och Frankrike) begärt in offerter för att uppgradera sina nuvarande nät till en kapacitet på gigabit/s. experter. Därigenom skall dessa av 12 I januari 2000 offentliggjorde kommissionen meddelandet Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet, i vilket ett bättre utnyttjande av elektroniska nätverk för forskningssyften inom den vetenskapliga världen och skapandet av framstående virtuella forskningscentrum anges som strategiska mål. Nödvändiga framsteg I den aktuella verksamhetsplaneringen ingår en uppgradering av länkarna mellan de nationella forsknings- och utbildningsnäten till flera gigabit/s för att matcha de nationella nätens samlade kapacitet och därmed eliminera flaskhalsar som missgynnar gränsöverskridande samarbete. Utöver de Europatäckande forsknings- och utbildningsnäten behöver också vissa nationella nät inklusive tillträdet till dessa uppgraderas. Kommissionen undersöker om och hur strukturfonderna kan bidra till sådana investeringar. Snabba Internetförbindelser är en förutsättning för nya tillämpningar för studenter och forskare. De utgör också en idealisk provningsplats att utveckla nya Internetverktyg. Campusnäten måste efterhand uppgraderas för att både utnyttja de snabbare näten och erbjuda studenter och forskare avancerade tillämpningar. för Kommissionen kommer att stödja sådana projekt genom sina forskningsprogram, inklusive IST-programmet. Dessutom måste man göra allt man kan för att öka de olika vetenskapssamfundens medvetenhet och se till att de utnyttjar Internets stora potential. Medlemsstaterna bör se över sina finansieringsmöjligheter för att stödja skapandet av höghastighetsnät. Kommissionen kommer också att göra allt den kan för att stödja medlemsstaternas investeringar genom strukturfonderna. 5. Smartkort för säker elektronisk tillgång Mål för eEurope Slutet av 2000 • Anordna ett toppmöte om smartkort. • Överenskommelse om gemensamma specifikationer för en allmän infrastruktur för smartkort. Slutet av 2001 • Börja tillämpa de gemensamma specifikationer som man enats om. Slutet av 2002 • Användningen bör utvidgas till ytterligare tillämpningar som kräver stor säkerhet och/eller mobil tillgång. Förverkligade framsteg 13 att hållas Det portugisiska ordförandeskapet håller tillsammans med kommissionen på att färdigställa dagordning och deltagarförteckning till toppmötet om smartkort, som kommer som ministerkonferensen om informations- och kunskapssamhället). Toppmötet kommer att samla företrädare på hög nivå från de viktigare verksamhetssektorer som berörs av smartkort, från tillverkare till konsumenter, inklusive systemoperatörer såsom banker och kollektivtrafikföretag. i Lissabon samtidigt 10–11 2000 april (den Toppmötesdeltagarna bör lägga fram en stadga om smartkort som en uppmaning att arbeta för gemensamma specifikationer på smartkort. Genom att få stöd från alla sektorer i Europa som berörs av smartkort kommer åtgärden för smartkort i praktiken att inledas. Stadgan om smartkort håller för närvarande på att utarbetas. Nödvändiga framsteg Man måste komma överens om allmänna principer för de gemensamma specifikationerna för en allmän infrastruktur för smartkort. Kommissionen kommer att göra allt den kan för att stödja industrins arbete i strävan att uppnå dessa mål. De gemensamma specifikationerna bör slutföras i slutet av år 2000. I dessa kommer att anges kraven på en grundläggande samling återanvändbara komponenter som är tillämpningar. De kommer att klargöra gemensamma nödvändiga för egenskaper och kopplingar mellan tillämpningarna, ange kriterier för användbarhet, identifiera befintliga eller nya strukturer som kommer att bidra till initiativets framgång samt innehålla en detaljerad arbetsplan, inklusive en ansvarsfördelning. flertalet År 2001 kommer arbetet att utmynna i detaljerade specifikationer där man definierar införandet av komponenter till exempel elektronisk handel eller mobiltelefoni. i den första samlingen av ”kärntillämpningar”, Arbetet kommer att specifikationerna till ytterligare tillämpningar. slutföras 2002 med en utvidgning av de detaljerade 6. Riskkapital för högteknologiska små och medelstora företag Mål för eEurope Före mars 2000 • En politisk översyn av tillgängliga instrument för att stimulera utvecklingskapital. Slutet av 2000 • Föreslå innovativa former för kapitalanskaffning. Slutet av 2003 • Undanröja kvarstående hinder för en helt integrerad europeisk riskkapitalmarknad. • Tredubbla tillgången till utvecklingskapital inom Europeiska unionen. 14 Förverkligade framsteg Den senare tidens utveckling på kapitalmarknaderna visar att tillgången till risk- och investeringskapital ökar i Europa. Denna utveckling måste uppmuntras. Kommissionen har informellt genomfört en preliminär översyn av sina egna befintliga instrument, vilken kommer att utgöra en grund för diskussioner med medlemsstaterna om omprövningar och omorienteringar. I meddelandet om strategier för arbetstillfällen i informationssamhället presenterade kommissionen bästa metoder i medlemsstaterna inom detta område och förslog vissa indikatorer för att följa utvecklingen. Nödvändiga framsteg Resultaten av kommissionens medlemsstaterna inför Europeiska rådet i Feira. initiala översyn kommer att diskuteras med Samtidigt bör samtliga gemenskapsinstrument bedömas mot strikta kriterier före september 2000, och utifrån dessa bedömningar måste möjligheten att slå samman, uppdatera eller avveckla befintliga program övervägas. • Gränssnitten mellan de offentliga forskningsprogrammen och finansvärlden måste stärkas. • Samordningen inom kommissionen och med andra institutioner, till exempel EIB och EIF, måste förbättras. • Kommissionens egen förvaltning av riskkapitalprogram bör rationaliseras. Exempelvis bör alla gemenskapens riskkapitalinstrument göras tillgängliga genom en enda kanal. Nya idéer måste övervägas, till exempel mikrolån eller stöd till den audiovisuella industrin och innehållsindustrin. Huvudmålsättningen måste vara att effektivisera den inre marknaden och samspelet mellan de olika instrumenten. 7. eDeltagande för personer med funktionshinder Mål för eEurope Slutet av 2000 • Översyn av lagstiftning som rör informationssamhället och av standarder för tillgänglighet. • Rekommendation om att funktionshindrade personers krav skall beaktas vid upphandling av produkter och tjänster inom området information och kommunikation. Slutet av 2001 • Åtagande att göra alla offentliga webbplatser och deras innehåll tillgängliga för personer med funktionshinder. 15 Slutet av 2002 • Upprättande av nätverk mellan viktiga forskningscentrer i varje medlemsstat för att utarbeta en europeisk utbildningsmodell enligt pringcipen "design for all". Förverkligade framsteg portugisiska ordförandeskapet Det på har http://www. egroups. com/group/eeurope-pwd/ för att diskutera initiativet eEurope utifrån de funktionshindrades perspektiv. Denna webbplats har fått ett entusiastiskt mottagande och diskussionerna är i gång. särskild webbplats inrättat en Vissa informella diskussioner har ägt rum med nyckelaktörer inom detta område, tillgänglighet. CEN:s inklusive användarorganisationer och högnivågruppen för nuvarande arbete att standardisera en ”design-for-all” kommer att kopplas till initiativet eEurope. I meddelandet om strategier för arbetstillfällen i informationssamhället redogjordes för möjligheter för personer med funktionshinder att utnyttja den digitala tekniken och nya arbetssätt. Nödvändiga framsteg Det måste inrättas en mekanism för att övervaka relevanta lagar och standarder för att se till att de stämmer överens med tillgänglighetsprincipen och harmonisera nationella insatser. Innan juni kommer kommissionen i samråd med medlemsstaterna att föreslå en samordnad övervakningsmekanism. Kommissionen kommer att utarbeta ett meddelande om hur man i instrument för offentlig upphandling uttryckligen kan beakta de funktionshindrades behov vid upphandling av produkter och tjänster som bygger på digital teknik. EU:s institutioner och medlemsstaterna bör stödja de befintliga riktlinjerna för initiativet för webbtillgänglighet som syftar till att alla offentliga webbplatser till utformning och innehåll skall vara tillgängliga för personer med funktionshinder (www. w3. org/tr/wai-webcontent). Offentlig-privata partnerskap bör uppmuntras för att säkerställa en omfattande tillgång till webben. Kommissionen kommer att inrätta ett europeiskt nätverk för att optimera samspelet mellan viktiga nationella centrer (antingen fysiska eller virtuella) och uppmuntra utvecklingen utbildningsmodeller avseende en ”design-for-all” för formgivare och ingenjörer. 8. Hälso- och sjukvård på nätet Mål för eEurope Slutet av 2000 16 • Kartläggning av övertygande exempel och bästa metoder fastställande av prioriteringar för medicinska Internetbibliotek. för regionala hälsovårdsnät och • Prioriteringarna inom områdena standardisering av medicinsk databehandling skall ha genomförts i slutet av år 2000. Slutet av 2003 • Införande av informatikverktyg (vårdkort, hälsoinformation och utbildningsnätverk) medborgarna lättare skall kunna vara aktivt delaktiga i sjukdomar. för att förebyggande och behandling av Slutet av 2004 • Vårdpersonal och chefer skall ha tillgång till en telematisk vårdinfrastruktur. Förverkligade framsteg Det hölls ett seminarium om användarvänliga telematiska hälsovårdstillämpningar för i Grekland den 10–12 december 1999. Ett en förbättrad användaracceptans seminarium om Internetbibliotek för hälsovårdsspecialister kommer att hållas i Bryssel den 28 mars 2000. Utvecklingen av Internetbibliotek, nästa generations smartkort för hälsovård och mer användarvänliga infrastrukturer ingår i IST-programmets arbetsprogram för år 2000. Detta kommer att leda till koncentrerade projekt inom dessa områden. Nödvändiga framsteg Kommissionen kommer att uppmuntra spridningen av hälsoinformationsnät på nationell och internationell nivå samt beakta det arbete som gjorts genom övervakningsprogrammet på hälsovårdsområdet. Medlemsstaterna bör införa säkra och effektiva telematiska system och tjänster på hälsovårdsområdet som grundar sig på standarder och förberedande standarder som antagits av CEN. Kommissionen kommer att ta upp mer övergripande frågor som rör införandet av telematiska system och tjänster på hälsovårdsområdet där allmänheten har uttryckt sin oro, och patientinformation, såsom konfidentiell tjänsteleverantörernas ansvar (inklusive äktheten hos läkemedel och medicinsk rådgivning). För att stödja detta arbete bör forskning under Femte ramprogrammet inbegripa frågor som rör etiska aspekter på informationssamhället. tjänsternas kvalitet 9. Intelligenta transporter Mål för eEurope Slutet av 2001 • Full tillgång till och stöd för spårade samtal till nummer 112. 17 Slutet av 2002 • Nya bilar som säljs i Europa bör vara utrustade aktiva system för förbättrad säkerhet. • Informationstjänster för trafikplanering och färdplanering skall omfatta 50 % av större städer. • Viktiga transeuropeiska nät skall ha system för information om trafikstockningar och trafikledning. Slutet av 2004 • Flygrutter skall ha infrastruktur som kan minska trafikstockningarna. Förverkligade framsteg Det har hållits ett seminarium med industrin om utvecklingen av en Europatäckande nödtjänst, och en undersökning av hur nummer 112 fungerar i medlemsstaterna har inletts. Den 22 december 1999 antogs en rekommendation till medlemsstaterna och industrin om ”Säkra och effektiva informations- kommunikationssystem i fordon”11. En annan rekommendation om utvecklingen av telematiska färdinformationstjänster som främjar multimodala informationstjänster håller på att utarbetas. Inom ramen för IST-programmet har man satt i gång en rad projekt inom området intelligenta transporter (särskilt inom områdena aktiva säkerhetssystem för bilar och trafik- och färdinformation). GNSS-2 (Galileo – det föreslagna europeiska systemet för satellitnavigering): fyra undersökningar i definitionsfasen håller på att genomföras med stöd av kommissionen och ett med stöd av Europeiska rymdorganisationen (ESA). Nödvändiga framsteg Medlemsstaterna bör genomföra ovannämnda rekommendation om säkra och effektiva informations- kommunikationssystem i fordon. att Högnivågruppen för transporttelematik bör diskutera och komma överens om åtgärder trådlös av för positionsbestämning och utvecklingen av färdinformation och hantering av incidenter i större städer samt europeiska nätverk. organiseringen nödtjänster, införandet påskynda av Det Europatäckande införandet av trådlös positionsbestämning för nödsamtal (112) samt dess standardisering och rättsliga konsekvenser måste definieras tillsammans med medlemsstaterna och industrin. 10. Samhällsinformation på nätet Mål för eEurope 11 http://www. echo. lu/telematics/transp/transport. html 18 Slutet av 2000 • Medlemsstaterna bör se till att åtminstone fyra viktiga typer av offentliga uppgifter i Europa görs lättillgängliga. • Säkerställa att Internet används för samråd och återkoppling när det gäller viktiga politiska initiativ. • Medborgarna skall ha tillgång till elektronisk tvåvägskommunikation när det gäller grundläggande tjänster. Förverkligade framsteg Kommissionen har inlett samrådet med medlemsstaterna för att identifiera det aktuella läget när det gäller tillgång till samhällsinformation och elektroniskt samspel med allmänheten. I detta samrådsförfarande kommer man att överväga att utarbeta en ram för att bedöma framsteg när det gäller denna tillgång på grundval av kvalitativa och kvantifierbara kriterier. Detta arbete kommer att bygga på de exempel på bästa för arbetstillfällen i metoder informationssamhället. i meddelandet om strategier som redovisades Under de kommande veckorna kommer en bättre tillgång att demonstreras praktiskt genom att man skapar ett register över extern korrespondens med kommissionens ordförande som kommer att göras tillgängligt via Internet. Dessutom inleddes en Internetundersökning i syfte att förbättra webbservern Europa och bättre svara mot användarnas behov. Själva initiativet eEurope gjordes tillgängligt för samråd och feedback i elektronisk form. Genom att anta dokumentet ”Dialog om Europa” den 15 mars 2000 har kommissionen beslutat att inleda en offentlig och allmän diskussion om de utmaningar som hänger samman med reformen av EU:s institutioner. Ny teknik (Internet, videokonferenser) kommer att göra det möjligt för allmänheten och samhällsföreträdare att följa denna dialog (se http://europa. eu. int/comm/igc2000/dialogue/index_en. htm). Ändringar av befintliga direktiv som syftar användningen upphandlingsförfaranden kommer att föreslås före slutet av april. elektroniska medel till att möjliggöra och främja och informationsutbyte för av Som en del av vitboken om sina interna reformer antog kommissionen den 1 mars ett åtgärdspaket för att börja ”omvandla sig till en elektronisk kommission”. Kommissionens avsikt är att anpassa och uppgradera sin informations- och kommunikationspolitik och erbjuda allmänheten bättre tjänster genom att maximera användningen av Internet. Nödvändiga framsteg Det bör inrättas en högnivågrupp som skall ge råd om vilka åtgärder (lagar eller andra åtgärder) som skall vidtas på gemenskapsnivå för att se till att Internet blir det verktyg som möjliggör en tillfredsställande tillgång till och spridning av samhällsinformation. En sådan grupp, som skulle utgöra ett väsentligt inslag i uppföljningen av grönboken 19 om information från den offentliga sektorn i informationssamhället, bör utgöra en plattform för utbyte av information om bästa metoder inom området. Myndigheterna måste överväga sin Internetstrategi på nytt. Kommissionen kommer att fullfölja åtgärderna på väg mot en elektronisk kommission med full kraft. På grundval av resultaten från ovannämnda undersökning och exempel på bästa metoder från annat håll måste man utveckla mer effektiva och användarvänliga strategier. 20 Bilaga 2 – eEkonomin I denna bilaga presenteras en första analys hur digital teknik omvandlar de gamla reglerna som styrde ett i första hand industriellt samhälle till ett nytt regelverk – informationssamhällets regler. Målet är att visa att redogöra för vissa aspekter som visar att denna omvandling till den nya ekonomin eller e-ekonomin kommer att erbjuda möjligheter till ekonomisk tillväxt genom att utnyttja nya verksamheter och genom en ökad produktivitet inom befintliga verksamheter. I analysen kommer vi att understryka bristerna i den europeiska ekonomin när det gäller att ta tillvara på dessa möjligheter, men också påvisa dess starka sidor, som man kan bygga vidare på för att påskynda moderniseringen av den europeiska ekonomin. Vad är den nya ekonomin? Begreppet ny ekonomi beskriver den omvandling av ekonomiska verksamheter som sker då digital teknik gör tillgång till samt bearbetning och lagring av information allt billigare och enklare. Den enorma mängden information ändrar det sätt på vilket marknaderna fungerar, och innebär en omstrukturering av företag och möjligheter att skapa välstånd genom att utnyttja tillgänglig information. Det diskuteras för närvarande huruvida dessa förändringar är så radikala att de förtjänar epitetet ”ny ekonomi”. Detta epitet kan numera dagligen ses i europeiska medier och politiska uttalanden, men myntades ursprungligen i USA för att beskriva den amerikanska ekonomins enastående utveckling. Åtta år av kontinuerlig tillväxt med en expansionstakt på över 4 % per år under senare år, en kontrollerad inflationstakt på mindre än 2 % samt en arbetslöshet på mindre än 5 %, vilket i själva verket innebär full sysselsättning. Anhängare av begreppet ny ekonomi menar att den digitala tekniken innebär ett skifte som är likvärdigt med andra större tekniska elektricitet genombrott och informations- och förbränningsmotorn. De som är mer skeptiska instämmer i att kommunikationsrelaterade branscher växer mycket snabbt, men menar att man inte kan notera samma produktivitetsökning inom andra sektorer. I allmänhet är den skeptiska hållningen ”inte bevisad” snarare än ”inte sann”. Det bör noteras att anhängare av begreppet ny ekonomi i USA fäster en stor vikt vid behovet av flexibla marknader. industrisamhällets ångkraft, historia; i Internets roll i den nya ekonomin Digital teknik har funnits tillgänglig i mer än 30 år, och företagen har under perioden investerat enorma summor i denna teknik. Trots detta har den totala produktiviteten (”total produktivitetsfaktor”) först på senare tid börjat öka i USA och ännu inte alls i Europa. Detta beror möjligen på att de tekniska fördelarna förverkligas först när företagens organiseras om för att maximera de tekniska fördelarna, och detta är av nödvändighet en långsiktig process. Den amerikanska produktivitetsökningen började accelerera kring 1995, en tidpunkt som sammanfaller med början för ”world wide web” och som i praktiken markerade Internets tillblivelse som ett massmedium. Även om det är svårt att bevisa har det 21 föreslagits att Internet gjorde det möjligt för den tekniska ackumulering som skett under årtionden att slutligen börja generera en högre produktivitet. Detta påstående stöds av väl underbyggda antaganden att Internet har en nyckelroll när det gäller att och mer samt sänka konkurrensutsatta, och därigenom öka produktiviteten inom ekonomin. göra marknaderna effektivare företagens kostnader En av Internets viktigaste egenskaper och anledningen till att vissa betraktare anser att Internet utgör en drivkraft bakom framtidens välstånd är att dess effekter når mycket längre än till den högteknologiska industrin och upplevs inom alla branscher och tjänster. Företag inom alla branscher har blivit elektroniska företag. Faktum är att de mest framgångsrika och snabbast växande företagen är de som har lyckats integrera Internet i hela sin produktions- och distributionskedja. Den omfattning i vilken Internet kan sänka kostnaderna och öka produktiviteten illustreras i tabellen nedan och beror i huvudsak på följande faktorer: Elektronisk handel minskar kostnaderna för att göra affärer Bransch Beräknade besparingar pga elektronisk handel mellan företag Flygteknik Kemi Kol Kommunikation Data Elektroniska komp. Livsmedel Skogsprodukter Varutransporter Hälsovård Biovetenskap Maskiner (metaller) Media och reklam Olja & gas Pappe Stål 11% 10% 2% 5-15% 11-20% 29-39% 3-5% 15-25% 15-20% 5% 12-19% 22% 10-15% 5-15% 10% 11% Källa:GoldmanSachs • Lägre ingångspriser: Att köpa insatsvaror och insatstjänster via Internet innebär avsevärda kostnadsbesparingar genom att man når fler leverantörer och skapar en större konkurrens mellan offerter. • Mindre lager: Företagens omorganisation för att integrera Internet i just-in-time- leveranser och distributionskedjan innebär mindre lager och därmed lägre kostnader. • Minskade leveranstider: företagen att minska Internet gör det möjligt leveranstiden genom att koppla order till produktionen och utnyttja effektivare distributionstjänster. för • Lägre transaktionskostnader: Finansiella transaktioner är billigare på Internet: kunderna får större valmöjligheter och bättre produktinformation, och företagsnät används allt mer för att minska administrativa kostnader och öka effektiviteten. • En bättre global räckvidd: Nya större marknader öppnas genom försäljning via Internet. 22 • Lägre kostnader för inträde på nya marknader: Det är billigare att skapa en webbplats än att använda traditionella marknadsföringsformer. En indikator på Internets nyckelroll är de många aktuella uttalandena från ledande biltillverkare, flygbolag och banker att de skall utveckla strategier för elektronisk handel och skapa allianser med Internetleverantörer. Aktiemarknaden bekräftar fördelarna av sådana strategier genom att företagens aktiekurs går upp när de lanserar en Internetstrategi. Det finns många exempel på nya företag som blivit världsledande inom väletablerade branscher såsom detaljbokhandeln eller börsmäkling genom att utnyttja Internet. Dessa möjligheter öppnas dock bara under en kort tid. Att träda in på marknaden blir snabbt mycket dyrt på grund av vissa elektroniska handelstjänsters starka märkesprofilering. Detta var i själva verket ett av motiven till att lansera initiativet eEurope. Detta är en kritisk tidpunkt när det gäller att utnyttja de möjligheter som Internet erbjuder eftersom de snart kommer att försvinna. Förutom att omvandla existerande företag har Internet skapat nya tjänster och därmed arbetstillfällen i ekonomin. Den elektroniska handeln, och då i synnerhet mellan företag, expanderar kraftigt och dess globala omsättning förväntas öka fyrtiofalt mellan 1998 och 2003, då de kommer att stå för 15 % av all försäljning12. Till och med de prognoser som gjorts av marknadsanalytiker, vilka ofta brukar vara optimistiska, har överskridits. Digitala branscher dominerar ekonomin Börsvärde - Topp-100 - Företag i EU/USA 9 260 mrd EUR Internet Info. teknik Telekom Media 5 094 mrd info. teknik Telekom Övrigs Övriga USA EU Källa: GD INFSO, beräkningar baserade på FT:s börsnoteringar (dec. 99) 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Internet och elektronisk handel innebär också ett ökat nyföretagande. Detta bekräftas av Internetföretagens börsvärde. De amerikanska börserna, och då särskilt NASDAQ där många högteknologiska företag är noterade, har uppvisat en enastående tillväxt. En liknande utveckling sker i Europa där marknader för snabbväxande företag också har skapats, till exempel Neuer Markt, Nouveau Marché, EASDAQ, även om antalet noterade företag och handlade volymer fortfarande ligger på en relativt blygsam nivå jämfört med NASDAQ. Figuren ovan visar att informations- och kommunikationsföretag numera utgör en avsevärd del av det samlade värdet på börserna i EU och USA. I Europa står dessa för 12 Uppskattningar från Electronic Commerce Observatory, som utarbetats av Gartner Consulting i samarbete med EITO (European Information Technology Observatory) och Europeiska kommissionen. 23 35 % av de 100 största europeiska företagens samlade börsvärde. I USA har motsvarande siffra redan passerat 50 %. En slående skillnad är att de europeiska marknaderna domineras av kommunikationsföretag och saknar de aktier inom området informationsteknik och Internet som toppar de amerikanska börserna. En framgångsrik utveckling av Internet kommer oundvikligen att innebära verksamhetsöverföringar både inom och mellan branscher. Detta har redan skett inom sektorer såsom bank och finans där antalet arbetstillfällen på lokalkontoren har minskat efter hand som banktjänster på Internet har byggts ut. Dessa överföringar stärker vikten av att utveckla nya verksamheter i Europa för att säkerställa att sysselsättningen ökar i nettotermer. Europa måste vara starkt inom tillväxtbranscher för att hindra att arbetstillfällen förs ut ur EU. En undersökning i USA13 visade att det 1999 fanns ungefär 2,3 miljoner Internetrelaterade arbetstillfällen i USA. Europeisk statistik saknas ännu, men antalet Internetrelaterade arbetstillfällen är sannolikt avsevärt lägre. Internet innebär därför en för beslutsfattarna lovande strategi i syfte att öka sysselsättningen. Dessutom påvisar Internets förmåga att omstrukturera ekonomin behovet att utveckla ett informationssamhälle för alla – både för dem inom mogna branscher och verksamheter och för dem inom nya. Sammanfattningsvis ökar nätverksekonomin produktiviteten, som i sin tur ökar ekonomins potentiella produktion – med andra ord den tillväxttakt som kan uppnås utan att elda på inflationen. En högre produktivitet kan också leda till en kortsiktig sysselsättningsminskning om inte kapital-, arbets- och varumarknaderna fungerar effektivt och skapar nya verksamheter som omsätter den potentiella produktionen i faktisk tillväxt. Vad Europa behöver är dynamiska kapitalmarknader som stöder nyföretagande, en arbetsmarknad som tillhandahåller kvalificerad och flexibel arbetskraft samt konkurrensutsatta varumarknader som håller priserna nere. Var står Europa? Föregående avsnitt visade att den nya ekonomin byggs upp kring Internet. Europas ställning i den nya ekonomin beror därför i första hand på dess Internetinnehåll och Internetanvändning. Internets spridning I Europa är 12 % av hushållen anslutna till Internet, vilket motsvarar ungefär 20 % av den befolkning som har tillgång till Internet. Jämfört med USA, som är en användbar referenspunkt för Internetanvändning, är detta en relativt låg siffra eftersom Internet är två – tre gånger mer utbrett där. Såsom framgår av figuren nedan hämtar Europa dessutom inte in detta försprång. Det finns dock några undantag, och då framför allt i Norden där några länder har uppnått en större Internetspridning än USA. Utmaningen består i att öka användningen i hela EU eftersom den nya ekonomins fördelar bara kommer att förverkligas då hela den gemensamma marknaden når en kritisk massa i fråga om Internets spridning. Om så inte sker finns det en risk för en polarisering där fördelarna är begränsade till de mest avancerade länderna. Sådana skillnader skulle inte bara missgynna de länder som har en låg Internetanvändning, utan hela Europa 13 Center for Research in Electronic Commerce, University of Austin, oktober 1999. 24 skulle misslyckas att skapa de nätverksekonomier som följer av en stor ansluten befolkning. Andel EU-hushåll med Internet (%) (Oktober 1999) Snitt i EU: 12% B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK USA Källa: GD INFSO / Gallup / US DoC Internetanvändare per 1 000 inv. Nordamerika Väst- Europa Världen 60 50 40 30 20 10 0 800 700 600 500 400 300 200 100 0 1995 1998 2000 2005 Källa: Computer Industry Almanac Inc. Internetinnehåll Marknaden för innehåll som inte är utlagt på nätet utgör en stark sida i Europa, men dess ställning när det gäller innehåll på nätet är desto mindre tillfredsställande. Antalet europeiska Internetvärdar – en indikation på antalet webbplatser i Europa – är bara än tredjedel av antalet i USA. Mycket få europeiska webbplatser finns med bland de mest besökta, med de europeiska Internetleverantörernas hemsidor som enda undantag. Bristen på riskkapital i EU innebär att det finns färre nya företag och färre tjänster och webbplatser som är inriktade på de europeiska användarnas behov. En anledning är att Europa har en större andel kapital som förvaltas av institut som strävar efter säkra långsiktiga investeringar, medan enskilda amerikaner tenderar att ha mer att säga till om när det gäller innehållet i deras portföljer, är mer benägna att ändra fördelningen i dessa och oftare är beredda att ta risker. Detta hindrar nya idéer och företag som kan utnyttja den nya ekonomin från att blomma ut i Europa. Kostnad för tillgång till Internet Kostnaden för tillgång till Internet är av avgörande betydelse för dess användning. Jämförelser mellan olika länder visar att det finns ett starkt samband mellan användningspris och Internets spridning, vilket framgår av figuren nedan. I en 25 kommande undersökning14 där man analyserar detta samband drogs slutsatsen att ”nästan alla länder med höga tillgångspriser har en låg spridning”. Att minska priserna genom en ökad konkurrens utgör därför en prioritet. Europa har en dynamisk och snabbt växande telekommunikationsindustri som uppvisade intäkter på 238 miljarder euro 1999, en ökning med 13,2 % från 199815. Trots dessa framgångar är det mycket viktigt att öka konkurrensen i accessnätet, den sista delen av telefonnätet som låta marknadskrafterna verka ansluter abonnenterna till deras lokala station. Att genom mer konkurrens är att föredra framför det amerikanska systemet med subventionerade fasta avgifter, eftersom sådana snedvridningar av priset motverkar investeringar i alternativa former av Internettillgång16. Dessa alternativ, såsom xDSL- teknik med en ständig uppkoppling eller tillgång via digital-TV-kablar, ger en mycket snabbare tillgång, som på lång sikt kan bli ännu billigare än uppkoppling via telenätet där man använder en persondator och ett telemodem. Internets genomslag/tillträdeskostnad Int er ne ts ge no m sla g i % 60 50 40 30 20 10 0 CAN FIN USA SWE DK NL UK CH JAP IRE IT LUX A D F B ESP P GR 0 20 40 60 80 100 Tillträdeskostnad i USD Internet utanför persondatorn Hittills har Internet framför nåtts via persondatorer, men detta är på väg att ändras. Den tekniska utvecklingen innebär en mer omfattande och enklare tillgång. Små mobila enheter finns redan på marknaden, och dessa kan anslutas snabbt och ge tillgång till information var som helst och när som helst. Dessa så kallade wap- telefoner har nyligen lanserats. Tekniken kommer att tillåta att en stor mängd ny utrustning ansluts till Internet. Exemplen inbegriper färdinformationssystem i bilar som kopplas till central information om trafikstockningar eller medicinsk utrustning som kan undersöka kroppen och rapportera till läkarna. 14 15 16 ICT Benchmarking Study, Booz Allen & Hamilton. Uppgifter från EITO 2000 om marknadsintäkter från teletjänster och teleutrustning. Den amerikanska Internetanvändningen gynnas av ett prissättningssystem med fasta avgifter för lokalsamtal, som ger användare i USA tillgång till en marginalkostnad som är lika med noll. Det är bara möjligt till lokalsamtal (kommissionen uppskattar att denna subvention är värd cirka 18 miljarder US- dollar per år). tack vare mycket höga korssubventioner från fjärrsamtal 26 Mobila kommunikationer har under senare tid blivit allt viktigare både för taltelefoni och som ett sätt att nå Internet. Den europeiska standarden för mobiltelefoni, GSM, har blivit en världsledande standard. Antalet abonnenter i Europa ökar snabbt och beräknas nå 200 miljoner i slutet av detta år. Antalet mobilabonnenter i Europa har nu passerat antalet i USA. Europa har också en fördel genom att ha ett digitalt system som har potential att bli en viktig plattform för Internettillgång. Detta demonstreras av GSM-teknikens utveckling, som har resulterat i system såsom GPRS och EDGE, eller utvecklingen av den tredje generationens mobilkommunikationer och nya former av teknik för trådlösa accessnät. Antal mobilabonnenter Miljoner abonnenter Avreglering av mobiltelefoni i EU EU USA 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Källa: FT Mobile Communications USA: Cellular Telecoms Industry Association Mobilabonnenter per 100 invånare (December 1999) Snitt i EU 160 140 120 100 80 60 40 20 0 70 60 50 40 30 20 10 0 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK USA Källa: FT Mobile Communications USA: Cellular Telecoms Industry Association Social sammanhållning och den nya ekonomin Den nya ekonomin är en nyckelfaktor bakom den ekonomiska tillväxten. Sociala och regionala skillnader kan därför inte förbises. Andelen hushåll med persondator varierar mellan 11 % och 65 % (i genomsnitt 33 %), och andelen hushåll med Internetanslutning mellan 3 % och 51 % (i genomsnitt 12 %). Samma sak gäller i förhållande till inkomstnivå: Av de hushåll som har en inkomst på mindre än 500 euro har 10 % persondator och 3 % är anslutna till Internet. Av de hushåll som har en hög inkomst, det vill säga på mer än 4 000 euro, är motsvarande siffror 76 % respektive 47 %. Hushåll på landsbygden har en avsevärt lägre tillgång till persondatorer och Internet än dem i tätorter och storstadsområden. 27 Dessa stora skillnader i spridningen av Internet i Europa illustrerar de utmaningar vi står inför när det gäller att skapa ett informationssamhälle för alla. Den låga Internetanvändningen i vissa delar av EU är dock inte bara ett problem som rör den sociala sammanhållningen, utan minskar också ekonomins tillväxtpotential. Nätverksekonomierna ökar också med storleken på nätverket, och genom att utvidga den nya ekonomin så mycket som möjligt ökar de potentiella fördelar som kan uppnås. Att bygga ett informationssamhälle för alla utgör en viktig del av skapandet av en större marknad, högre inkomster och bättre möjligheter till tillväxt och välstånd. Mobil, PC och Internet i EU-hushåll (%) efter urbaniseringsgrad 50 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 landsbygd tätorter storstäder mobil PC internet Källa: Undersökning förr kommissionen av Mobil, PC och Internet i EU-hushåll (%) efter inkomstsnivå Låg inkomst Låg - Mellan Mellan - Hög Hög inkomst 70 60 50 40 30 20 10 0 PC mobil Källa: Undersökning för kommissionen av EOS Gallup Internet 28


title: Regolamento (CE) n. 503/2000 della Commissione, dell'8 marzo 2000, che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la trentesima gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 9. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 62/17 REGOLAMENTO (CE) N. 503/2000 DELLA COMMISSIONE dell'8 marzo 2000 che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la trentesima regolamento gara permanente nell'ambito effettuata parziale della gara cui di al (CE) n. 1489/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 2038/1999 del Consiglio, del 13 settembre 1999, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero (1), in particolare l'articolo 18, para- grafo 5, secondo capoverso, considerando quanto segue: mercato dello zucchero nella Comunità e sul mercato mondiale. (3) (4) Dopo l'esame delle offerte è opportuno adottare, per la trentesima gara parziale, le disposizioni di cui all'arti- colo 1. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero, (1) (2) In conformità al regolamento (CE) n. 1489/1999 della Commissione, del 7 luglio 1999, relativo ad una gara permanente per la determinazione di prelievi e/o di resti- si tuzioni tale procede a gare parziali per zucchero. zucchero bianco (2), l'esportazione di all'esportazione di In base alle disposizioni dell'articolo 9, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1489/1999, un importo massimo della restituzione all'esportazione è fissato, se del caso, per la gara parziale in causa, tenuto conto in particolare della situazione e della prevedibile evoluzione del HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la trentesima gara parziale di zucchero bianco, effettuata l'importo a norma del regolamento (CE) n. 1489/1999, massimo della a restituzione 52,115 EUR/100 kg. all'esportazione è pari Il presente regolamento entra in vigore il 9 marzo 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, l'8 marzo 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 252 del 25. 9. 1999, pag. 1. (2) GU L 172 dell'8. 7. 1999, pag. 27


title: Commission opinion on a recommendation of the European Central Bank for a Council Regulation concerning the limits and conditions for capital increases of the European Central Bank

eurovoc_concepts:
European Central Bank
capital increase
foreign-exchange reserves

formats: html pdf

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 08. 03. 2000 COM(2000) 124 final COMMISSION OPINION on a recommendation of the European Central Bank for a Council Regulation concerning the limits and conditions for capital increases of the European Central Bank COMMISSION OPINION on a recommendation of the European Central Bank for a Council Regulation concerning further calls of foreign reserves assets by the European Central Bank (presented by the Commission) COMMISSION OPINION on a recommendation of the European Central Bank for a Council Regulation concerning the limits and conditions for capital increases of the European Central Bank In a letter dated 23 February 1999, the Council requested the opinion of the Commission on a recommendation of the European Central Bank (ECB) for a Council Regulation concerning the limits and conditions for capital increases of the ECB. The competence of the Commission to deliver an opinion on this recommendation follows from Article 107(6) of the Treaty in connection with Article 28. 1 of the Statute of the European System of Central Banks and the European Central Bank. On 08. 03. 2000 the Commission has adopted the following opinion: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Noting the competing rights of initiative of the Commission and the ECB, the Commission agrees with the initiative taken by the ECB. Given the nature and size of the ECB’s operations, it is justified to enable the ECB to increase its capital when this is deemed necessary by the ECB itself. The recommended limit of € 10,000 million is appropriate. The Commission also agrees that it is neither necessary nor advisable to stipulate conditions for the increase of the capital. However, the Commission considers that the implications of a capital increase for the budgets of Member States should be clarified. Recital No 2 should be redrafted. It is written there that Article 28. 1 of the ESCB Statute “requires” the Council to set limits and conditions for the ECB’s capital increases, whereas the word “requires” is not used in the Statute. Since no conditions are fixed, it would seem appropriate in the title to delete the words “the limits and conditions for”. 2 COMMISSION OPINION on a recommendation of the European Central Bank for a Council Regulation concerning further calls of foreign reserves assets by the European Central Bank In a letter dated 14 October 1999, the Council requested the opinion of the Commission on a recommendation of the European Central Bank (ECB) for a Council Regulation concerning further calls of foreign reserves assets by the ECB. The competence of the Commission to deliver an opinion on this recommendation follows from Article 107(6) of the Treaty in connection with Article 30. 4 of the Statute of the European System of Central Banks and the European Central Bank. On 08. 03. 2000 the Commission has adopted the following opinion: 1. 2. 3. Noting the competing rights of initiative of the Commission and the ECB, the Commission agrees with the initiative taken by the ECB. The Commission supports the doubling of the limit for calls of foreign reserve assets by the ECB to the extent that these further calls serve to replenish holdings of reserve assets up to the initial limit of 50,000 million fixed in the ESCB Statute. € Recital No 2 should be redrafted. It is written there that Article 30. 4 of the ESCB Statute “requires” the Council to specify the limits and conditions for further calls of foreign reserve assets, whereas the word “requires” is not used in the Statute. 3


title: Regulamento (CE) n.° 502/2000 da Comissão de 8 de Março de 2000 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 9. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 62/15 REGULAMENTO (CE) N. o 502/2000 DA COMISSÃO de 8 de Março de 2000 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3223/94 da Comissão, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execução do regime de importação dos frutos e dos produtos hortí- colas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 1498/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, Considerando o seguinte: (1) O Regulamento (CE) n. o 3223/94 prevê, em aplicação dos resultados das negociações comerciais multilaterais do Uruguay Round, os critérios para a fixação pela Comissão dos valores forfetários de importação dos países terceiros, relativamente aos produtos e períodos que especifica no seu anexo. (2) Em aplicação dos supracitados critérios, os valores forfe- tários de importação devem ser fixados nos níveis cons- tantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os valores forfetários de importação referidos no artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 3223/94 são fixados como indicado no quadro constante do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 9 de Março de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 8 de Março de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 62/16 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 9. 3. 2000 do regulamento da Comissão, de 8 de Março de 2000, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código países terceiros (1) Valor forfetário de importação (EUR/100 kg) 204 212 999 052 068 628 999 052 204 628 999 052 204 212 600 624 999 052 220 600 999 204 388 400 404 508 512 528 720 728 999 388 400 512 528 624 999 80,2 158,6 119,4 116,8 81,3 146,6 114,9 92,4 69,4 141,9 101,2 54,5 34,3 38,3 43,6 54,5 45,0 30,6 69,6 66,5 55,6 82,6 102,7 99,3 81,9 90,8 94,2 97,8 63,9 93,4 89,6 77,5 104,3 74,2 81,9 67,3 81,0 (1) Nomenclatura dos países fixada pelo Regulamento (CE) n. o 2543/1999 da Comissão (JO L 307 de 2. 12. 1999, p. 46). O código «999» representa «outras origens»


title: Mitteilung der Kommission an den Rat und an das Europäische Parlament Politische Konzepte und Maßnahmen der EU zur Verringerung der Treibhausgasemissionen: zu einem Europäischen Programm zur Klimaänderung (ECCP)

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU programme
climate change
greenhouse gas
protocol to an agreement

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 8. 3. 2000 KOM(2000) 88 endgültig MITTEILUNG DER KOMMISSION AN DEN RAT UND AN DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT Politische Konzepte und Maßnahmen der EU zur Verringerung der Treibhausgasemissionen : zu einem Europäischen Programm zur Klimaänderung (ECCP) MITTEILUNG DER KOMMISSION AN DEN RAT UND AN DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT Politische Konzepte und Maßnahmen der EU zur Verringerung der Treibhausgasemissionen : zu einem Europäischen Programm zur Klimaänderung (ECCP) Politischer Kontext: Das Jahr 2000 wird für das Problem der Klimaänderung von entscheidender Bedeutung sein. Auf der 6. Konferenz der Vertragsparteien des Rahmenüberein- kommens der Vereinten Nationen über Klimaänderungen (COP6) im November sollen Beschlüsse über die in Kyoto nicht gelösten Fragen gefaßt werden, insbesondere zu den flexiblen Mechanismen und zur Einhaltung der Verpflichtungen. Ab März diesen Jahres wird dieses wichtige Treffen weltweit im Mittelpunkt aller klimapolitischen Anstrengungen stehen. Die EU forderte 1999 in Bonn alle Parteien dringend dazu auf, das Kyoto-Protokoll möglichst bald nach der COP6 zu unterzeichnen, um ein Inkrafttreten bis zur Konferenz Rio+10 im Jahre 2002 zu gewährleisten. Es ist ein wesentliches Anliegen der EU, dieses politische Engagement in konkrete Politik umzusetzen. Positiv ist in diesem Zusammenhang die Entscheidung des Europäischen Rates von Helsinki zu bewerten, die Kommission aufzufordern einen Vorschlag für eine langfristige Strategie auszuarbeiten, die die verschiedenen Politikbereiche im Sinne einer wirtschaftlich, sozial und ökologisch nachhaltigen Entwicklung aufeinander abstimmt. Der Vorschlag soll dem Europäischen Rat im Juni 2001 vorgelegt werden. In der EU soll der politische Prozeß der Ratifizierung des Kyoto-Protokolls unmittelbar nach der COP6 beginnen. Die Diskussionen werden mehrere Ebenen haben, mindestens zwei sind jedoch von besonderer Bedeutung: 1. Die 1998 vom Rat vereinbarte Lastenteilung muß in ein Rechtsinstrument umgesetzt werden. Das Ziel von –8% für die EU als Ganzes wurde unter den Mitgliedstaaten entsprechend dem jeweiligen wirtschaftlichen Entwicklungsstand aufgeteilt. Die rechtliche Umsetzung der Lastenteilungsvereinbarung wird eine Ratifizierung des Kyoto-Protokolls durch die Mitgliedstaaten wie auch durch die EG ermöglichen. 2. Flankierend zum Ratifizierungsinstrument muß eine Umsetzungsstrategie entwickelt werden. Es handelt sich hier um eine Frage der politischen Glaub- würdigkeit. Es muß festgelegt werden, welche Politiken und Maßnahmen notwendig sind, und wie die sogenannten flexiblen Mechanismen innerhalb der EU sowie mit anderen Partnern in Industrie- und Entwicklungsländern angewendet werden sollen. Eine Reihe schwieriger Probleme müssen gelöst werden, nicht zuletzt diejenigen, die mit der jeweiligen Verantwortung der einzelnen Mitgliedstaaten und der Europäischen Gemeinschaft in Zusammenhang stehen. Bestimmte Fragen betreffen den Schutz des Binnenmarktes und die verschiedenen Politikbereiche, andere berühren die Tatsache, 2 daß die EU rechtlich verpflichtet wäre, das Ziel von –8% für die Gemeinschaft als Ganzes zu erfüllen. Die aktuelle Entwicklung der Emissionen gibt Anlaß zur Besorgnis In den letzten Jahren waren die Treibhausgasemissionen auf europäischer Ebene nicht rückläufig, sondern sind eher noch gestiegen. Ohne Verstärkung der derzeitigen politischen Maßnahmen dürfte das Szenario "Business-as-usual" eher einen Anstieg der Emissionen um 6 - 8% anstatt einen Rückgang um 8% gegenüber dem Stand von 1990 bedeuten1. Energie und Verkehr haben den größten Anteil an den CO2-Emissionen, während von der Industrie fluorierte Gase freigesetzt werden. Im Verkehrssektor wird bis 2010 ein Anstieg der CO2-Emissionen um 39% erwartet (gegenüber 1990). Bei einer starken Zunahme der Nachfrage nach Elektrizität und Wärme wird ein Anstieg der CO2- Emissionen aus der Energieerzeugung nach 2010 erwartet, hingegen sollen die Emissionen aus der Industrie in diesem Zeitraum um 12 % sinken. Auch der Privat- und der Tertiärsektor geben nach wie vor Anlaß zur Sorge. Beim Ausbleiben weiterer Maßnahmen dürften die Emissionen von fluorierten Gasen zwischen 1990 und 2010 um ca. 40 % ansteigen. Allerdings wird die Gesamtmenge der Emissionen dieser Gase gering bleiben; sie wird auf ca. 2,6 % der gesamten Emissionen im Jahre 2010 geschätzt. in Emissionstrends den Mitgliedstaaten weichen Die den Durchschnittswerten stark ab. Einigen Mitgliedstaaten gelang ein guter Start, z. B. führten die deutsche Vereinigung und die Umstellung von Kohle auf Gas im Vereinigten Königreich in der ersten Hälfte der neunziger Jahre zu einem Emissions- rückgang. Es ist jedoch sehr unwahrscheinlich, daß glückliche Umstände dieser Art bis 2012 wiederkehren werden. Anhang 1 vermittelt einen Eindruck von den bisherigen Fortschritten der Mitgliedstaaten im Vergleich zu den Reduktionszielen, die sich aus der Lastenteilungsvereinbarung ergeben. gegenüber Für die meisten Mitgliedstaaten wird es aus verschiedenen Gründen immer schwieriger, ihre Treibhausgasemissionen zu kontrollieren. So haben z. B. Dänemark, Finnland, die Niederlande und Österreich in der Vergangenheit bereits viel unternommen, so daß die "einfachen" Ziele erreicht sind und diese Länder ab jetzt mit höheren Kosten bei der Durchführung ihrer Maßnahmen rechnen müssen. Anhand besserer Datengrundlagen erkennen andere Mitgliedstaaten jetzt, daß ihre Emissions- trends sich rasch in die falsche Richtung entwickeln, das gilt vor allem für Belgien und Italien. Auch Griechenland, Irland, Spanien und Portugal stellen fest, daß der ihnen im Rahmen der Lastenteilungsvereinbarung zugestandene Emissionsanstieg sie nicht der Aufgabe enthebt, wirksame Maßnahmen zu ergreifen. Die Mitgliedstaaten müssen daher ihre einzelstaatliche Politik ausbauen, um ihre jeweiligen Emissionsziele im Rahmen der Lastenteilungsvereinbarung zu erreichen. Durch gemeinsame und koordinierte Maßnahmen auf Gemeinschaftsebene können 1 KOM(99) 230 3 diese nationalen Strategien entsprechend dem Subsidiaritätsprinzip sinnvoll ergänzt werden. Notwendigkeit der Verstärkung von Politiken und Maßnahmen Die Führungsrolle der Europäischen Gemeinschaft bei der Umsetzung des Kyoto- Protokolls wird an den Fortschritten der kommenden Jahre gemessen werden. Sowohl auf Ebene der Mitgliedstaaten als auch auf europäischer Ebene gibt es eine Reihe von positiven Anzeichen dafür, daß die Umsetzung des Kyoto-Protokolls einen hohen politischen Stellenwert hat. Einige Mitgliedstaaten haben bereits ihre Strategien zur Klimaänderung ausgebaut, um im Rahmen der Lastenteilungsvereinbarung mit der Erfüllung ihrer Kyoto- Verpflichtungen zu beginnen. Viele andere sind noch dabei, derartige Strategien auszuarbeiten. Die vorgeschlagenen Maßnahmen erstrecken sich auf alle Bereiche und dürften zu erheblichen Emissionsminderungen führen. Auch die Kommission hat wichtige Maßnahmen entwickelt. Einige davon, z. B. die Vereinbarung mit den Kraftfahrzeugherstellern über die Energieeffizienz von Personenkraftwagen, konnten erfolgreich abgeschlossen werden. Die Kommission wird ferner demnächst eine Reihe neuer Initiativen vorstellen, z. B. den Vorschlag für eine Richtlinie über die Förderung erneuerbarer Energieträger im Kontext des Binnenmarktes für Elektrizität, den Vorschlag für eine Richtlinie über ergänzende Spezifikationen für Kraftstoffe für das Jahr 2005, eine Mitteilung über Maßnahmen zur Einbeziehung der nachhaltigen Entwicklung in die Unternehmenspolitik, die Revision der gemeinsamen Verkehrspolitik, ein Grünbuch über den Stadtverkehr, eine Strategie für die Sicherheit der Energieversorgung einschließlich der Bewertung der Umweltauswirkungen aller Energieträger, einen Aktionsplan zur Steigerung der Energieeffizienz in der Gemeinschaft und einen Aktionsplan für erneuerbare Energieträger. Die Leitlinien für staatliche Beihilfen zum Umweltschutz werden demnächst aktualisiert und werden die Nutzung neuer marktorientierter Anreize durch die Mitgliedstaaten fördern. Das Ziel der Verhinderung von Klimaänderungen wird demnächst auch bei Entscheidungen der Kommission im Rahmen der geltenden Regeln für die Bewertung staatlicher Beihilfen der Mitgliedstaaten einfließen. Die Fortschritte wären noch deutlicher, wenn der Rat einige der wichtigsten Kommissionsvorschläge, z. B. zur Energiesteuer, nachdrücklicher unterstützt hätte oder wenn bestimmte Vorschläge nicht in wesentlich abgeschwächter Form verabschiedet worden wären, wie z. B. die Programme SAVE und ALTENER. Die Kommission beharrt darauf dass der Energiebesteuerung in einer Gesamtstrategie zur Klimaänderung äußerte Bedeutung zukommt und fordert den Rat nachdrücklich auf, ihren Vorschlag möglichst bald anzunehmen. Damit die Kyoto-Verpflichtungen eingehalten werden können, müssen die Maßnahmen sowohl auf Ebene der Mitgliedstaaten wie auch auf Gemeinschaftsebene ausgebaut werden. Um dies zu erreichen wird die Kommission ein zweigleisiges Konzept verfolgen: Stärkung der gemeinschaftsweiten Politiken und Maßnahmen und Entwicklung eines Emissionshandels in der EU, um die Kostenwirksamkeit der EU- Strategie zur Erfüllung der Kyoto-Verpflichtungen zu verbessern, wobei auch 4 Vorbereitungen für die Anwendung der flexiblen Mechanismen des Kyoto-Protokolls vorgesehen sind. Außerdem würde es die Glaubwürdigkeit der EU auf internationaler Ebene wesentlich steigern, wenn die EU ihr Engagement für die Erfüllung beider Elemente des Kyoto-Protokolls unter Beweis stellte. Eine Stärkung der gemeinsamen und koordinierten Politiken und Maßnahmen für alle wesentlichen Bereiche, die Treibhausgasemissionen verursachen, wird erleichtert durch die Einbeziehung von Umweltbelangen in die verschiedenen Politikbereiche, z. B. Energie, Verkehr, Landwirtschaft, Industrie, Binnenmarkt und Entwicklung, in denen Strategien entwickelt wurden oder werden. Außerdem forderte der Umweltrat in seinen Schlußfolgerungen vom Oktober 19992 die Kommission auf, ihm möglichst bald im Jahr 2000 eine Liste vorrangiger Politiken und Maßnahmen zu unterbreiten und zu gegebener Zeit geeignete Vorschläge vorzulegen. In diesem Zusammenhang betonte der Rat die Notwendigkeit, die in seinen Schlußfolgerungen vom Juni 19983 ausgewiesenen Politiken und Maßnahmen voranzubringen. Um diesen Aufforderungen nachzukommen, legt die Kommission jetzt eine Liste der vorgeschlagenen gemeinsamen und koordinierten Politiken und Maßnahmen vor (siehe Anhang 3). Sie ist nicht erschöpfend, sondern enthält schwerpunktmäßig vorrangige Maßnahmen in den Bereichen Energie, Verkehr und Industrie. Sie könnte gemäß den Diskussionen im Rat und im Parlament sowie entsprechend den politischen Entscheidungen für die verschiedenen Bereiche (Energie, Verkehr, Industrie und Landwirtschaft) angepaßt werden. für und eines Politiken koordinierter die Entwicklung und Maßnahmen erfolgversprechenden Pakets Schlüsselelemente gemeinsamer das Reduktionspotential und die entsprechenden Emissionsminderungskosten in den verschiedenen Politikbereichen. In der Mitteilung der Kommission vom Mai 19994 werden das Reduktionspotential und die entsprechenden Emissionsminderungskosten für verschiedene Maßnahmen in den Bereichen Energie, Verkehr und Industrie aufgeführt, die auch in der Liste der vorgeschlagenen gemeinsamen und koordinierten Politiken und Maßnahmen in Anhang 3 enthalten sind. Zum Beispiel besteht im Hinblick auf die Energieeffizienz bei Privathaushalten und Dienstleistungen ein Reduktionspotential von 140 Mio. t CO2-Äquivalent – bei einem Kostenaufwand von bis zu 50 /t (Preise von 1997)5. sind € Die oben genannten Politiken und Maßnahmen werden ergänzt durch die sogenannten "flexiblen Mechanismen" des Kyoto-Protokolls. Diese Mechanismen versprechen zwar Kostenwirksamkeit, aber die EU hat kaum Erfahrungen mit ihnen. Parallel zu dieser Mitteilung und als Teil dieses Pakets hat die Kommission daher ein Grünbuch über den Handel mit Treibhausgasemissionen in der Europäischen Union angenommen. Es soll alle Entscheidungsträger mit diesem neuen Instrument vertraut machen und eine Konsultation mit allen beteiligten Interessengruppen in Gang setzen. des daß Dabei muß verschiedenen Elemente sichergestellt werden, die 2 3 4 5 einer Gemeinschaftsstrategie zu des Rates Schlußfolgerungen Klimaänderungen, Dok. 11654/99, Luxemburg, 12. Oktober 1999. des Rates Schlußfolgerungen Klimaänderungen, Dok. 9702/98, Brüssel, 19. Juni 1998. KOM(99) 230 KOM(99) 230 zu einer Gemeinschaftsstrategie im Bereich der im Bereich der 5 vorgeschlagenen Gemeinschaftskonzepts ein kohärentes Ganzes bilden. Es ist entscheidend, daß die Gemeinschaft ein klares Bild vom Funktionieren dieses Instruments den Wechselwirkungen befaßt, die zwischen dem Emissionshandel und den Maßnahmen der EU zur Erfüllung ihres Gesamtziels im Rahmen des Kyoto-Protokolls zu erwarten sind. des Binnenmarktes im Kontext sich mit gewinnt und Die Gemeinschaft wird auch weiterhin unter Beweis stellen, daß sie die Bedenken der Entwicklungsländer hinsichtlich der Klimaänderung ernst nimmt. Sie wird spezielle Maßnahmen ausarbeiten, um die Entwicklungsländer bei der Abschwächung der Klimaänderungen und der Anpassung an ihre negativen Auswirkungen zu unterstützen. Nach der COP6 müssen neue Initiativen ergriffen werden, um die ärmeren und die anfälligsten Entwicklungsländer in die Lage zu versetzen, die Möglichkeiten den Mechanismus eine umweltverträgliche Entwicklung (clean development mechanism). des Kyoto-Protokolls für auszuschöpfen, insbesondere voll Das Europäische Programm zur Klimaänderung (ECCP) Das Europäische Programm zur Klimaänderung (ECCP) ist ein Programm der Europäischen Kommission für die Einbeziehung aller wichtigen Interessengruppen bei den Vorarbeiten für gemeinsame und koordinierte Politiken und Maßnahmen zur Verringerung der Treibhausgasemissionen. Zwar ist es das Vorrecht der Kommission, geeignete politische Vorschläge es bestehen positive Erfahrungen mit der Einbeziehung verschiedener Interessengruppen bereits in der Vorbereitungsphase solcher Vorschläge. zu unterbreiten, aber Das Europäische Programm zur Klimaänderung wird sich in erster Linie mit den Politiken und Maßnahmen befassen, die in Anhang 3 aufgeführt sind. Der Aufbau des Programms wird in Anhang 2 genauer beschrieben und wird von der Kommission noch weiter ausgearbeitet werden. Der Umfang des Programms soll anfangs begrenzt sein, um eine Konzentration auf die Maßnahmen zur Emissions- minderung zu ermöglichen, die im Hinblick auf ein Erreichen des Kyoto-Ziels von - 8% am vielversprechendsten sind. Mittel- und langfristig sollte das ECCP jedoch ausgebaut werden, damit auch weiterreichende Fragen behandelt werden können, z. B. Anpassung, und Technologietransfer, Forschung/Beobachtung, Demonstration effizienter und sauberer Technologien sowie Ausbildung und Aufklärung. Die Vorarbeiten zu diesen Fragen könnten dann die Grundlage für konkrete politische Vorschläge der Kommission bilden. durch Kapazitätsaufbau Zusammenarbeit internationale Das ECCP soll nicht isoliert durchgeführt werden, sondern mit bestehenden klimawirksamen Initiativen z. B. in den Bereichen Luftqualität, Energie und Verkehr verknüpft werden, um zu gewährleisten, daß diese Programme miteinander vereinbar sind und sich gegenseitig stützen. Auch Erkenntnisse aus der Durchführung sektorbezogener Strategien sollen einfließen. Überwachung des Fortschritts im Hinblick auf das Kyoto-Ziel 6 Die Kommission möchte auf die Verantwortung der Mitgliedstaaten hinweisen, ihre eigenen Politiken und Maßnahmen zur Verringerung der Treibhausgasemissionen zu entwickeln. Die Wirksamkeit dieser Initiativen muß kontinuierlich überwacht werden. Die Entscheidung 99/296/EG des Rates über ein System zur Beobachtung der Emissionen von CO2 und anderen Treibhausgasen in der Gemeinschaft ist das geeignete Werkzeug zur Bewertung der Politiken und Maßnahmen, müßte jedoch erweitert und verstärkt werden, um auch die "flexiblen Mechanismen" abzudecken. Nur dann könnte das Werkzeug für die Gesamtbewertung der Erfüllung der Kyoto- Verpflichtungen wirksam genug sein. 7 Zahlen zur tatsächlichen Situation im Vergleich zum Sollstand nach der Lastenteilungsvereinbarung (bei linearer Entwicklung zwischen 1990 und 2010 in % der Emissionen von 1990 (3 Gase - ohne Änderung der Anhang 1 -47,0% 13,4% 13,9% 0,5% 5,0% 4,8% 0,1% 1,0% 1,5% 9,3% 12,8% 10,9% EU15 ES (Stand 1998) GR (Stand 1998) PT (Stand 1998) IRL (Stand 1998) SV (Stand 1998) FI (Stand 1998) FR (Stand 1998) LUX (Stand 1998) AU (Stand 1998) BE (Stand 1997) NL (Stand 1998) 3,2% 16,8% DA (Stand 1998) IT (Stand 1995) VK (Stand 1998) DE (Stand 1998) 0% 10% 20% 30% -4,5% -7,5% -10% -50% -40% -30% -20% DER GRAPH ZEIGT AN, OB EIN MITGLIEDSTAAT SICH AUF DEM RICHTIGEN WEG BEFINDET, WOBEI EINE LINEARE REDUZIERUNG DER EMISSIONEN VORAUSGESETZT WIRD (ZWISCHEN 1990 UND 2010). EIN NEGATIVER WERT BEDEUTET, DASS DAS ZIEL MEHR ALS ERREICHT WURDE, EIN POSITIVER WERT, DASS ES NICHT ERREICHT WURDE. IN LUXEMBURG SIND DIE TREIBHAUSGASEMISSIONEN INSGESAMT SEHR GERING (0,3% DER EU-MENGE). DIE ERZIELTEN WESENTLICHEN EMISSIONSMINDERUNGEN WURDEN DURCH DIE UMSTRUKTURIERUNG DER EISEN- UND STAHLINDUSTRIE ERZIELT. ES WURDEN DATEN ZUGRUNDE GELEGT, DIE VON DEN MITGLIEDSTAATEN GEMÄSS DER ENTSCHEIDUNG ÜBER EIN BEOBACHTUNGSSYSTEM (ENTSCHEIDUNG 93/389/EWG DES RATES, GEÄNDERT DURCH DIE ENTSCHEIDUNG 99/296/EG) JÄHRLICH ÜBERMITTELT WERDEN. DIESE DATEN FLIESSEN IN DAS JÄHRLICHE TREIBHAUSGASVERZEICHNIS DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFT 1990-1998 EIN (ANNUAL EUROPEAN COMMUNITY GREENHOUSE GAS INVENTORY), DAS VON DER EUROPÄISCHEN UMWELTAGENTUR ERSTELLT WIRD. 8 Anhang 2 WICHTIGSTE ELEMENTE DES EUROPÄISCHEN PROGRAMMS ZUR KLIMAÄNDERUNG (ECCP) (INITIATOR: EUROPÄISCHE KOMMISSION) Ziele Wichtigstes Ziel des ECCP ist es, alle Elemente einer europäischen Strategie für die Klimaänderung zu ermitteln und zu entwickeln, die zur Umsetzung des Kyoto- Protokolls erforderlich sind. Dazu werden die Emissionsminderung durch Politiken und Maßnahmen sowie die flexiblen Instrumente, Kapazitätsaufbau und Technologie- transfer, Forschung und Beobachtung sowie Ausbildung und Aufklärung gehören. Im Rahmen einer gemeinsamen Anstrengung aller betroffenen Interessengruppen, z. B. Vertreter der Kommission, der Mitgliedstaaten, der Industrie und der NRO sollen im Rahmen des Programms Vorarbeiten durchgeführt werden, damit die Kommission dem Rat und dem Parlament zu gegebener Zeit konkrete politische Vorschläge unterbreiten kann. Lenkungsausschuß sich aus Vertretern aller am ECCP beteiligten Der Lenkungsausschuß setzt Kommissionsdienststellen zusammen. Der Ausschuß soll für die Gesamtverwaltung und Koordinierung des ECCP im Hinblick auf politisches Konzept und Organisation zuständig sein. Der Lenkungsausschuß wird Arbeitsgruppen zu spezifischen Problembereichen einsetzen und ihre Aufgaben und Zeitpläne aufgrund von Vorschlägen der zuständigen Generaldirektionen festlegen. Der Lenkungsausschuß sollte einmal monatlich zusammentreten. Er wird außerdem andere Interessengruppen regelmäßig informieren und mit ihnen Informationen austauschen. Arbeitsgruppen (AG) Die Arbeitsgruppen arbeiten nach einem vom Lenkungsausschuß entsprechend der Aufgabenstellung und dem Zeitplan jeweils festgelegten Arbeitsprogramm. Zu den wichtigsten Elementen der Arbeitsprogramme gehören die Bewertung der ökologischen und kostenspezifischen Auswirkungen von Politiken und Maßnahmen sowie ihrer Vereinbarkeit mit den Politiken zur Abstimmung zwischen den verschiedenen Sektoren. Auf der Grundlage dieser Bewertungen können der Kommission dann politische Empfehlungen unterbreitet werden (siehe unten: Endprodukt). Jede Arbeitsgruppe ist für ihre besonderen Interessengruppen zuständig, die eher europäischen als nationalen oder regionalen Charakter haben. Die Arbeitsgruppen werden von begrenztem Umfang sein, d. h. ca. 15 Personen umfassen. Zu Beginn wird sich das ECCP auf die Bereiche Energie, Verkehr, Industrie und die flexiblen Mechanismen sollen Arbeitsgruppen eingesetzt werden. Diese Themen entsprechen im Prinzip der "Liste der vorgeschlagenen gemeinsamen und koordinierten Politiken und Maßnahmen", die die Kommission der Tagung des Umweltrates Ende März vorlegen wird. verschiedenen Themen konzentrieren. Zu 9 Zu einem späteren Zeitpunkt sollen weitere Arbeitsgruppen eingesetzt werden, um z. B. und die Bereiche Landwirtschaft, Senken, Abfall, Kapazitätsaufbau Technologietransfer, Forschung usw. einzubeziehen. Die Arbeitsgruppen werden eher auf der Grundlage von vorhandenem Material arbeiten als eigene Modelle entwickeln. Bewertungen der Umweltfreundlichkeit und Kostenwirksamkeit von politischen Maßnahmen in verschiedenen Bereichen sind bereits verfügbar oder werden demnächst vorliegen. Die Arbeitsgruppen werden von den jeweils zuständigen Dienststellen der Kommission unterstützt. Außerdem wird die Möglichkeit der Unterstützung durch externe Sachverständige geprüft. Endprodukt und Zeitrahmen ein Jede Arbeitsgruppe erstattet dem Lenkungsausschuß regelmäßig durch ihren Vorsitzenden Bericht. Nach sechs Monaten ist ein schriftlicher Zwischenbericht, nach sollte zwölf Monaten politikorientierte Schlußfolgerungen zu Art, Umfang und Inhalt der Politiken und Maßnahmen enthalten, die auf Gemeinschaftsebene in Betracht kommen. Auf dieser Grundlage wird es der Kommission möglich sein, konkrete politische Vorschläge mit Instrumenten wie technische Vorschriften, Besteuerung, freiwillige Vereinbarungen oder flexible Mechanismen auszuarbeiten. vorzulegen. Der Schlußbericht Schlußbericht 10 Aufbau des Europäischen Programms zur Klimaänderung LENKUNGSAUSSCUSS Mitglieder : alle beteiligten GDs Techn. & wirtsch. Unterstützung, einschl. von GDs ECFIN, Forschung, GFS AG 1 AG 2 AG 3 flexible Mechanismen Energieversorgung Energieverbrauch AG 4 Verkehr AG 5 Industrie 11 Weitere AG für Kapazitätsaufbau/ Technologietransfer Landwirtschaft Senken Abfall Forschung ANHANG 3 Liste der vorgeschlagenen gemeinsamen und koordinierten Politiken und Maßnahmen im Bereich Klimaänderung ENERGIEVERSORGUNG - WEITERENTWICKLUNG DES BINNENMARKTES FÜR ELEKTRIZITÄT UND GAS UNTER EINBEZIEHUNG DER UMWELTBELANGE - NETZZUGANG FÜR DEZENTRALISIERTE ELEKTRIZITÄTSERZEUGUNG BEI STEIGERUNG DES ANTEILS ERNEUERBARER ENERGIETRÄGER - VERSTÄRKTER EINSATZ DER KRAFT-WÄRME-KOPPLUNG - VERRINGERUNG DER METHANEMISSIONEN IM BERGBAU UND BEI DER GEWINNUNG VON BODENSCHÄTZEN - UNTERIRDISCHES SAMMELN UND ENTSORGEN VON CO2 - FÖRDERUNG EFFIZIENTERER UND SAUBERER TECHNOLOGIEN FÜR DIE UMWANDLUNG FOSSILER BRENNSTOFFE - ENERGIEEFFIZIENZ BEI DER ELEKTRIZITÄTS- UND GASVERSORGUNG INDUSTRIE - VERBESSERUNG DER ENERGIEEFFIZIENZNORMEN FÜR ELEKTRISCHE AUSRÜSTUNGEN - VERBESSERUNG DER ENERGIEEFFIZIENZNORMEN FÜR INDUSTRIELLE PROZESSE - VERBESSERUNG DER ENERGIEEFFIZIENZ UND BEGRENZUNG DER CO2-EMISSIONEN (FÜR HEIZKESSEL, BAUPRODUKTE USW. ) - BESSERE ENERGIEDIENSTLEISTUNGEN FÜR KMU - ENTWICKLUNG EINES RAHMENS FÜR DIE EG-POLITIK IM BEREICH DER FLUORIERTEN GASE (HFK, PFK, SF6) - ENTWICKLUNG EINES EG-WEITEN POLITISCHEN RAHMENS FÜR DEN EMISSIONSHANDEL - ENTWICKLUNG EINES RAHMENS FÜR FREIWILLIGE VEREINBARUNGEN 12 ENERGIEVERBRAUCH IN PRIVATHAUSHALTEN UND IM TERTIÄR- SEKTOR - ÖFFENTLICHE BESCHAFFUNG ENERGIEEFFIZIENTER ENDVERBRAUCHSTECHNOLOGIEN - ENERGIEAUDITS UND WÄRMELEISTUNGSZERTIFIKATE - LEISTUNGSVERBESSERUNG IN DEN BEREICHEN BAU/BELEUCHTUNG - BAUAUSLEGUNG UND INFRASTRUKTURPLANUNG ENERGIEVERBRAUCH IM VERKEHR - PREISGESTALTUNG IM VERKEHR UND WIRTSCHAFTLICHE INSTRUMENTE FÜR DEN LUFTVERKEHR - STEUERLICHER RAHMEN ALS TEIL DER STRATEGIE "CO2 UND KRAFTFAHRZEUGE" - ERWEITERUNG AUF PERSONENKRAFTWAGEN UND LEICHTE NUTZFAHRZEUGE (BESSERE EMISSIONS- UND KRAFTSTOFFNORMEN, NEUE TECHNOLOGIEN UND KRAFTSTOFFE) "UMWELTFREUNDLICHES FAHRZEUG" KONZEPTS DES - EUROPÄISCHE KAMPAGNE FÜR KRAFTSTOFFSPARENDES FAHRVERHALTEN VERKEHRSPOLITIK UND INFRASTRUKTUR - REVISION DER VERKEHRSPOLITIK (FRACHTVERKEHR AUF SCHIENE UND STRASSE, MULTIMODALVERKEHR, SEEVERKEHR, FLUGVERKEHR) - GRÜNBUCH ÜBER DEN STADTVERKEHR UNTER BERÜCKSICHTIGUNG DER WACHSENDEN SORGE ANGESICHTS DER VERKEHRSÜBERLASTUNG (EINSCHL. PREISGESTALTUNG, STEUERLICHE MASSNAHMEN, PARKINITIATIVEN, VERBESSERUNG DES ANGEBOTS AN ÖFFENTLICHEN VERKEHRSMITTELN) - NACHHALTIGE MOBILITÄT UND INTERMODALITÄT - SATELLITENGESTÜTZTE NAVIGATIONSSYSTEME (GALILEO) ABFALL - FÖRDERUNG DER BIOLOGISCHEN BEHANDLUNG BIOLOGISCH ABBAUBARER ABFÄLLE - REVISION DER RICHTLINIE 86/278/EWG ÜBER KLÄRSCHLAMM - VERPACKUNGEN UND VERPACKUNGSABFALL 13 FORSCHUNG - DURCHFÜHRUNG DES FÜNFTEN RAHMENPROGRAMMS, INSBESONDERE IN DEN BEREICHEN ENERGIE, UMWELT UND NACHHALTIGE ENTWICKLUNG - VERNETZUNG VON EU, NATIOANLEN UND ANDEREN FORSCHUNGS- UND ENTWICKLUNGSACTIVITÄTEN ZUM THEMA KLIMAÄNDERUNGEN INTERNATIONALE ZUSAMMENARBEIT - KAPAZITÄTSAUFBAU UND TECHNOLOGIETRANSFER FÜR DIE ENTWICKLUNGSLÄNDER DURCH INTERNATIONALE ZUSAMMENARBEIT 14