title: Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu direktiiv 2000/12/EÜ, 20. märts 2000, krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta

eurovoc_concepts:
credit institution
economic analysis
provision of services

formats: html pdf print

text: 272 ET Euroopa Liidu Teataja 32000L0012 26. 5. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 06/3. kd L 126/1 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2000/12/EÜ, 20. märts 2000, krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik- li 47 lõike 2 esimest ja kolmandat lauset, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1) tegutsedes vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud kor- rale (2) ning arvestades järgmist: (1) ja teenuste osutamise Nõukogu 28. juuni 1973. aasta direktiivi 73/183/EMÜ (asutamisvabaduse vabaduse piirangute kaotamise kohta seoses pankade ja muude finantseerimisasutuste sõltumatu tegevusega), (3) nõukogu 12. detsembri 1977. aasta esimest direktiivi 77/780/EMÜ seotud (krediidiasutuste õigusnormide nõukogu 89/299/EMÜ 17. aprilli (krediidiasutuste nõukogu 15. detsembri 1989. aasta teist direktiivi 89/646/EMÜ seotud (krediidiasutuste õigusnormide nõukogu asutamise ja kooskõlastamise asutamise ja kooskõlastamise aasta omavahendite tegevusega kohta), (6) tegevusega kohta), (4) kohta), (5) direktiivi 1989. (1) EÜT C 157, 25. 5. 1998, lk 13. (2) Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2000. aasta arvamus (Euroopa Ühenduste nõukogu seni 13. märtsi 2000. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni aval- damata). avaldamata) Teatajas ja 18. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/647/EMÜ (krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta), (7) nõu- kogu 6. aprilli 1992. aasta direktiivi 92/30/EMÜ (krediidi- asutuste konsolideeritud järelevalve kohta) (8) ja nõukogu 21. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/121/EMÜ (kredii- diasutuste suure riskide kontsentreerumise jälgimise ja kontrollimise kohta) (9) on sageli ja oluliselt muudetud. Sel- guse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud direktiivid kodifitseerida ja ühtsesse teksti koondada. (2) (3) (4) (5) Vastavalt asutamislepingule on asutamise ja teenuste pak- kumise puhul keelatud igasugune diskrimineeriv kohtle- mine kodakondsuse põhjal või seetõttu, et ettevõtja ei paikne liikmesriigis, kus teenuseid pakutakse. Krediidiasutuste asutamise ja tegevuse lihtsustamiseks on vaja kõrvaldada kõige suuremaid takistusi tekitavad erine- vused liikmesriikide seadustes kõnealuste asutuste suhtes kohaldatavate eeskirjade osas. Käesolev direktiiv on peamine vahend ühtse Euroopa akti ja komisjoni valge raamatu ajakava alusel loodava siseturu ülesehitamisel nii asutamisvabaduse kui ka finantsteenuste osutamise vabaduse seisukohalt krediidiasutuste vallas. Krediidiasutuste tegevuse koordineerimiseks võetavaid meetmeid tuleb nii hoiuste kaitsmise kui ka krediidiasutus- tevahelises konkurentsis võrdsete tingimuste loomise huvi- des kohaldada kõigi nimetatud asutuste suhtes. Vajaduse korral tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta siseriiklikest õigusaktidest tulenevaid objektiivseid erinevusi nende põhikirjades ja töö eesmärkides. (3) EÜT L 194, 16. 7. 1973, lk 1. (4) EÜT L 322, 17. 12. 1977, lk 30. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 98/33/EÜ (EÜT L 204, 21. 7. 1998, lk 29). (5) EÜT L 124, 5. 5. 1989, lk 16. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 92/30/EMÜ (EÜT L 110, 28. 4. 1992, lk 52). (6) EÜT L 386, 30. 12. 1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 95/26/EÜ (EÜT L 168, 18. 7. 1995, lk 7). (7) EÜT L 386, 30. 12. 1989, lk 14. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 98/33/EÜ. (8) EÜT L 110, 28. 4. 1992, lk 52. (9) EÜT L 29, 5. 2. 1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 273 (6) (7) (8) (9) Seetõttu peaks nimetatud meetmete reguleerimisala olema võimalikult ulatuslik ja hõlmama kõiki asutusi, mis tegele- vad tagasimakstavate vahendite vastuvõtmisega üldsuselt kas hoiustena või muul kujul, näiteks pideva võlakirjade ja muude samalaadsete väärtpaberite väljalaskmisena või oma arvel ja nimel laenude andmisena. Nende krediidiasu- tuste jaoks, mille suhtes käesolevat direktiivi kohaldada ei saa, tuleb ette näha erandid. Käesoleva direktiivi sätted ei piira selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, milles on sätestatud täiendavad erivolitused lubamaks krediidiasutus- tel teostada teatavaid tegevusi ja võtta ette teatavat liiki toi- minguid. Valitud lähenemisviis peaks aitama saavutada sellise üht- lustatuse astme, mis on vajalik ja piisav selleks, et tagada tegevuslitsentside andmise ja usaldatavusnormatiivide täit- mise järelevalve süsteemide vastastikune tunnustamine, mistõttu on võimalik anda välja üksainus, ühenduse kõigis osades tunnustatud tegevuslitsents ja rakendada asukoha- liikmesriigipoolse usaldatavusnormatiivide täitmise järele- valve põhimõtet. Seetõttu tuleks programmi esitamise nõuet käsitada vahendina, mis võimaldab pädevatel asutus- tel langetada otsuse objektiivsete kriteeriumite alusel ning täpsemate andmete põhjal. Samas on siiski võimalik teatav paindlikkus krediidiasutuste õiguslikku vormi ja pankade kohta kasutatavate nimede kaitset puudutavate nõuete osas. Krediidiasutustele esitatavad võrdväärsed finantsnõuded on vajalikud selleks, et tagada hoiustajatele sarnased tagatised ja samalaadsetele krediidiasutustele õiglased konkurentsi- tingimused. Kuni edasise kooskõlastamiseni tuleks kind- laks määrata vajalikud struktuurilised suhtarvud, mis või- maldaksid riikide ametiasutuste vahelise koostöö raames jälgida samalaadsete krediidiasutuste seisundit standard- meetodite kohaselt. Selline kord peaks aitama järk-järgult ühtlustada liikmesriikides kehtestatud ja seal kohaldatavate koefitsientide süsteemid. Siiski tuleb eristada krediidiasu- tuste usaldusväärse juhtimise tagamiseks mõeldud koefit- siente neist, mis on kehtestatud majandus- ja rahanduspo- liitika jaoks. Juriidilisest isikust krediidiasutusel peab olema tegevusluba sellest liikmesriigist, kus on tema registrijärgne asukoht. Juriidilise isiku õigusteta krediidiasutuse peakontor peab asuma liikmesriigis, milles talle on tegevusluba antud. Lisaks sellele peavad liikmesriigid nõudma, et krediidiasu- tuse peakontor paikneks alati oma päritoluliikmesriigis ning et ta seal ka tegelikult tegutseks. (10) Pädevad ametiasutused ei tohi anda krediidiasutusele tege- vusluba ega tema luba pikendada, kui on tõenäoline, et märkimisväärse seose tõttu nimetatud asutuse ja teiste füü- siliste või juriidiliste isikute vahel ei saa pädevad ametiasu- tused järelevalvet tõhusalt teostada. Selles osas peavad juba tegevusloa saanud krediidiasutused samuti vastama päde- vate asutuste nõuetele. Käesolevas direktiivis sätestatakse “märkimisväärse seose” mõiste miinimumkriteeriumid. See ei takista liikmesriike kohaldamast nimetatud mõistet käes- olevast määratlusest erinevates olukordades. Üksnes äri- ühingu kapitalist märkimisväärse osa omandamine ei tähenda “märkimisväärse seose” määratluse kohast osalust, kui see osalus on saavutatud üksnes ajutise investeeringu- na, mille puhul pole võimalik mõjutada asutuse struktuuri ega rahanduspoliitikat. (11) Järelevalve teostajate töö tõhususele osutamine hõlmab ka konsolideeritud järelevalvet, mida tuleb krediidiasutuste puhul teostada, kui ühenduse õigusnormid seda ette näe- vad. Sellistel juhtudel peavad ametiasutused, kellele on esi- tatud avaldus tegevusloa saamiseks, suutma välja selgitada ametiasutused, kes on pädevad teostama konsolideeritud järelevalvet nimetatud krediidiasutuses. (12) Päritoluliikmesriik võib pädevatelt ametiasutustelt tegevus- loa saanud asutuste suhtes kehtestada ka eeskirju, mis on artikli 5 lõike 1 esimeses lõigus ja lõikes 2 ning artiklites 7, 16, 30, 51 ja 65 sätestatutest rangemad. (13) Ühenduse krediidiasutuste filiaalide kohta kehtiva tegevus- loa nõude kaotamisega kaasneb vajadus kaotada filiaali asutamiskapitali nõue. Vastastikuse tunnustamise ja päritoluliikmesriigi järele- valve põhimõtted näevad ette, et liikmesriikide pädevad ametiasutused ei tohi anda tegevusluba või peavad selle tühistama, kui sellised tegurid nagu äriplaanide sisu, geo- graafiline paiknemine või reaalne tegevus näitavad selgelt, et krediidiasutus on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüs- teemi kasuks sel eesmärgil, et hoida kõrvale rangematest nõudmistest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille terri- tooriumil ta peamiselt tegutseb või kavatseb tegutseda. (14) Tänu vastastikusele tunnustamisele võimaldab valitud lähe- nemine oma päritoluliikmesriigis tegevuslitsentsi saanud krediidiasutusel tegutseda kõigil I lisas loetletud tegevusala- del kogu ühenduses, luues selleks filiaale või osutades tee- nuseid. Kõnealuses lisas loetlemata aladel on võimalik tegutseda asutamisõigust ja teenuste osutamise vabadust reguleerivate asutamislepingu üldsätete alusel. ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd 274 (15) Siiski on otstarbekas laiendada vastastikust tunnustamist I lisas loetletud tegevusaladele, kui seal tegutsevad finant- seerimisasutused, mis on krediidiasutuste tütarettevõtjad, tingimusel et nimetatud tütarettevõtjad kuuluvad oma emaettevõtjat hõlmava konsolideeritud järelevalve alla ja et nad vastavad teatavatele rangetele nõuetele. (16) Vastuvõttev liikmesriik võib seoses asutamisõiguse ja tee- nuste osutamise vabaduse kasutamisega nõuda konkreet- sete siseriiklike õigus- ja haldusnormide täitmist asutustelt, kellele nende päritoluliikmesriigis ei ole antud luba tegut- seda krediidiasutusena, ja seoses tegevusaladega, mida ei ole I lisas loetletud, tingimusel et nimetatud õigus- ja hal- dusnormid on ühelt poolt kooskõlas ühenduse õigusakti- dega ja toimivad üldise hüvangu nimel, ning teiselt poolt ei kehti selliste asutuste ja tegevusalade suhtes nende pärit- oluliikmesriigi õigus- või haldusnormides kehtestatud samasugused eeskirjad. (17) Liikmesriigid peavad tagama, et miski ei takistaks vastas- tikku tunnustatavatel tegevusaladel tegutsemist samal moel nagu päritoluliikmesriigis, tingimusel et tegevus ei ole vas- tuolus vastuvõtva liikmesriigi üldist hüvangut kaitsvate õigusnormidega. (20) Riigi pädevate ametiasutuste poolt käesoleva direktiivi kohaselt väljastatud krediidiasutuse tegevusload kehtivad mitte ainult riigisiseselt, vaid kogu ühenduses. Olemasole- vad mõlemapoolsusklauslid seega ei kehti. Seetõttu on ühendusesisese mõlemapoolsuse hindamiseks vaja paind- likku korda. Et ühendus kavatseb hoida oma finantsturud ülejäänud maailmale avatuna, siis ei ole kõnealuse korra eesmärk mitte ühenduse finantsturgude sulgemine, vaid ülemaailmsete finantsturgude liberaliseerimine kolmanda- tes riikides. Selleks sätestatakse käesolevas direktiivis kol- mandate riikidega läbirääkimise kord ja viimase võimalu- sena meetmete võtmine, mille hulka kuulub uute tegevusloataotluste vastuvõtu peatamine või uute tegevus- lubade väljaandmise piiramine. (21) On soovitatav, et ühendus ja kolmandad riigid jõuaksid vastastikusele kokkuleppele, mis võimaldaks konsolideeri- tud järelevalvet teostada geograafiliselt võimalikult ulatus- likus piirkonnas. (22) Vastutus krediidiasutuse usaldusväärsuse, eriti maksevõi- melisuse järelevalve eest lasub selle krediidiasutuse pärit- oluliikmesriigi pädevatel ametiasutustel. Vastuvõtva liik- mesriigi vastutus likviidsuse ja rahapoliitika järelevalve eest. Tururiski järe- levalve osas teevad asukohaliikmesriigi ja võõrustava liik- mesriigi pädevad ametiasutused tihedat koostööd. ametiasutustele pädevatele jääb (18) Käesoleva direktiivi eesmärgi ning ühenduse muude õigus- aktidega saavutatava kapitali vaba liikumise vahel on vaja- lik side. Igal juhul peavad pangateenuste liberaliseerimise meetmed olema kooskõlas kapitali liikumise liberaliseeri- mise meetmetega. (23) Panganduse siseturu tõrgeteta toimimiseks on lisaks õigus- normidele vaja ka tihedat ja regulaarset koostööd liikmes- riikide pädevate ametiasutuste vahel. Konkreetsete kredii- diasutustega seotud probleeme on kõige otstarbekam käsitleda pankade järelevalveasutuste vahelises kontaktgru- pis. Nimetatud grupp on artiklis 28 sätestatud vastastiku- seks teabevahetuseks sobiv asutus. (19) Väljaspool ühendust paiknevate peakontoritega krediidi- asutuste filiaalide tegevust reguleerivad eeskirjad peaksid olema kõigis liikmesriikides samalaadsed. Käesoleval ajal on oluline sätestada, et sellised eeskirjad ei oleks soodsa- mad kui mõnest teisest liikmesriigist pärineva asutuse filiaalide tegevust reguleerivad eeskirjad. Tuleks täpsusta- da, et ühendus võib kolmandate riikidega sõlmida lepin- guid, milles sätestatakse eeskirjad, mille alusel tagatakse sel- liste filiaalide samalaadne kohtlemine kogu ühenduse territooriumil, lähtudes vastastikkuse põhimõttest. Asuta- mislepingu artikli 49 teises lõigus sätestatud teenuste osu- tamise vabadus ja asutamisvabadus laienevad kolmandatest tegevusloa saanud krediidiasutuste filiaalidele riikidest ainult neis liikmesriikides, kus nad on asutatud. Kolman- date riikide seaduste alusel tegutsevate ettevõtjate poolt tütarettevõtja tegevusloa saamiseks või osaluse omandami- seks esitatud taotluste suhtes kehtib kord, mille eesmärgiks on tagada ühenduse krediidiasutuste võrdväärne vastasti- kune kohtlemine kõnealustes kolmandates riikides. (24) Vastastikune teabevahetus ei asenda mingil juhul artik- liga 28 ettenähtud kahepoolset koostööd. Vastuvõtva liik- mesriigi pädevad ametiasutused võivad, ilma et see piiraks nende tegelikke kontrollivolitusi, jätkata edasilükkamatul juhul omal algatusel või päritoluliikmesriigi pädevate ame- tiasutuste algatust järgides kontrolli selle üle, kas nende ter- ritooriumil asutatud krediidiasutuse tegevus on kooskõlas vastavate seadustega, heade juhtimis- ja raamatupidamis- tavade ning piisava sisekontrolli põhimõtetega. (25) Otstarbekas on võimaldada teabevahetust pädevate ameti- asutuste ja selliste ametiasutuste või organite vahel, kelle ülesandeks on aidata kaasa rahandussüsteemi stabiilsuse 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 275 tugevdamisele. Edastatud andmete konfidentsiaalsuse säi- litamiseks peab adressaatide loetelu jääma rangelt piiritle- tuks. (32) Selliseid standardeid tuleb kohaldada kõigi ühenduses tege- vusloa saanud krediidiasutuste suhtes. (26) Teatavad toimingud nagu pettus ja siseringiinfo valdaja eeskirja rikkumine võivad kahjustada finantssüsteemi sta- biilsust ja ühtsust isegi siis, kui need puudutavad teisi asu- tusi peale krediidiasutuste. (33) Krediidiasutuste omavahendeid võib kasutada nende kah- jude korvamiseks, mille katmiseks ei piisa kasumist. Lisaks sellele on omavahendid pädevate asutuste jaoks oluline kri- teerium eriti krediidiasutuse maksevõime hindamisel ja seoses muude usaldatavusnormatiivide täitmise järeleval- vega. (27) Tuleb täpsustada, mis tingimustel on selline teabevahetus lubatud. (28) Kui on kindlaks määratud, et andmeid võib avalikustada ainult pädevate ametiasutuste selgesõnalise kokkuleppe alusel, võivad ametiasutused vajaduse korral seada kokku- leppele ranged tingimused. (29) Teabevahetus peaks olema lubatud ühelt poolt pädevate ametiasutuste ning teiselt poolt keskpankade ja muude rahandusasutustega sarnaste ülesannetega asutuste ning vajaduse korral ka muude maksusüsteemi järelevalve eest vastutavate ametiasutuste vahel. (30) Järelevalve tugevdamiseks krediidiasutuste usaldatavusnor- matiivide täitmise üle ning krediidiasutuste klientide kait- seks tuleb ette näha, et audiitor on kohustatud viivitamata teavitama pädevaid ametiasutusi, kui ta käesoleva direktiivi sätete kohaselt saab oma ametiülesandeid täites teadlikuks asjaoludest, millel võib olla tõsine mõju krediidiasutuste finantsolukorrale või haldus- ja raamatupidamiskorraldu- sele. Võttes arvesse kõnealust eesmärki on soovitav, et liik- mesriigid näeksid ette, et selline kohustus on audiitoril kõi- kidel nendel juhtudel, kui ta oma tööülesandeid täites avastab nimetatud asjaolud krediidiasutusega märkimis- väärselt seotud ettevõtja puhul. Audiitorite kohustus vaja- duse korral edastada pädevatele ametiasutustele teatavad krediidiasutust puudutavad asjaolud ja otsused, mida nad avastavad oma tööülesannete täitmise käigus seoses mõne teise ettevõtjaga, kes ei ole finantseerimisasutus, ei muuda nende tööülesannete olemust nimetatud ettevõttes ega nende täitmise korda. (34) Krediidiasutused konkureerivad panganduse siseturul otse- selt omavahel ja seetõttu peavad omavahendeid käsitlevad mõisted ja standardid olema ekvivalentsed. Seetõttu ei peaks omavahendite koosseisu kindlaksmääramise kritee- riumite eest vastutama ainuüksi liikmesriigid. Ühiste põhi- standardite vastuvõtmine on kooskõlas ühenduse huvide- ga, sest see aitab vältida konkurentsi moonutamist ja tugevdab ühenduse pangandussüsteemi. (35) Käesolevas direktiivis sätestatud omavahendite mõistega nähakse ette võimalikult palju elemente ja piirsummasid ning jäetakse iga liikmesriigi otsustada, kas nad kasutavad mõningaid või kõiki selliseid elemente või võtavad vastu piirsummade madalamad ülempiirid. (36) Käesolevas direktiivis täpsustatakse kriteeriumid, millele teatavad omavahendite elemendid peavad vastama, ning liikmesriikidele jääb vabadus kohaldada rangemaid sätteid. (37) Esialgu määratakse ühised põhistandardid kindlaks üldiselt, et need hõlmaksid kõik eri liikmesriikides omavahendite koosseisu kuuluvad elemendid. (38) Omavahendite koosseisu kuuluvate kirjete olemuse põhjal eristatakse käesolevas direktiivis esmaste omavahendite koosseisu kuuluvad kirjed täiendavate omavahendite kirje- test. (39) Kajastamaks tõsiasja, et elemendid, millest moodustuvad täiendavad omavahendid, erinevad oma olemuselt esmaste omavahendite koosseisu kuuluvatest omavahenditest, ei tohi omavahendite koosseisu kuuluvate täiendavate oma- vahendite hulk olla suurem esmastest omavahenditest. Lisaks sellele ei tohi täiendavate omavahendite teatavaid elemente hõlmata rohkem kui 50 % ulatuses esmastest omavahenditest. (31) Krediidiasutuste omavahendite ühised põhistandardid on panganduse siseturu loomisel oluline tegur, sest omava- hendid tagavad krediidiasutuste järjepidevuse ja hoiuste kaitse. Selline ühtlustamine tugevdab järelevalvet krediidi- asutuste üle ja aitab kaasa täiendavale kooskõlastamisele panganduses. (40) Konkurentsi moonutamise vältimiseks ei tohi avalik- õiguslike krediidiasutuste omavahenditesse kaasata nime- tatud asutustele liikmesriigi või kohalike omavalitsuste poolt antud tagatisi. 276 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd (41) Kui järelevalve teostamise käigus on vaja kindlaks määrata krediidiasutuste grupi konsolideeritud omavahendite hulk, teostatakse arvutused vastavalt käesoleva direktiivi sätete- le. vastastikuse tunnustamise saavutamiseks vajalikust harmo- niseerimisest ja seega panganduse siseturu väljakujundami- sest. (42) Omavahendite ja maksevõime suhtarvu arvutamiseks ning riskide kontsentreerumise hindamiseks kasutatav konk- reetne arvutusmeetod peab võtma arvesse nõukogu 8. det- sembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ (pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aasta- aruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta) (1), mis sisaldab teatavaid nõukogu 13. juuni 1983. aasta direktiivi 83/349/EMÜ (2) (mis põhineb asutamislepingu artikli 44 lõike 2 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruan- deid) sätete muudatusi. (43) Omavahendeid käsitlevad sätted on osa ulatuslikumatest rahvusvahelistest jõupingutustest ühtlustada kehtivad omavahendite piisavust käsitlevad eeskirjad tähtsamates riikides. (44) Komisjon koostab ettekande ja vaatab omavahendeid käsit- levad sätted regulaarselt läbi, et need rangemaks muuta ja saavutada seega omavahendite ühise mõiste lähendamine. Selline lähendamine võimaldab ühenduse krediidiasutuste omavahendeid koordineerida. (49) Seoses sellega tuleb maksevõime suhtarvu käsitlevaid sät- teid vaadelda koos krediidiasutuste järelevalve põhimeeto- dite ühtlustamiseks mõeldud muude konkreetsete vahen- ditega. (50) Panganduse siseturul peavad asutused üksteisega otseselt konkureerima ning minimaalse suhtarvuna sätestatud ühi- sed maksevõime standardid aitavad välistada konkurentsi moonutamist ja tugevdada ühenduse pangandust. (51) Käesolevas direktiivis sätestatakse eri finantseerimisasu- tuste väljaantavatele tagatistele omistatav kaal. Seetõttu kohustub komisjon kontrollima, kas käesolev direktiiv ter- vikuna moonutab märkimisväärselt konkurentsi krediidi- asutuste ja kindlustusseltside vahel, ning nimetatud kont- rollimist silmas pidades kaaluma võimalike korrigeerivate meetmete põhjendatust. (45) Maksevõime suhtarvu käsitlevad sätted on panganduse nõuandekomitee töö tulemus; nimetatud komitee vastutab ettepanekute tegemise eest komisjonile seoses liikmesriiki- des kohaldatavate koefitsientide kooskõlastamisega. (52) (46) Krediidiasutuste järelevalve jaoks on oluline vajaliku mak- sevõime suhtarvu kehtestamine. (47) Eriti kasulik maksevõime kriteerium on suhtarv, mille puhul varasid ja bilansiväliseid kirjeid kaalutakse vastavalt krediidiriski ulatusele. (48) Omavahendite ühiste standardite väljatöötamine seoses krediidiriskiga kokkupuutuvate varade ja bilansiväliste kirjetega on seetõttu oluline osa järelevalvemeetodite (1) EÜT L 372, 31. 12. 1986, lk 1. (2) EÜT L 193, 18. 7. 1983, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 90/605/EMÜ (EÜT L 317, 16. 11. 1990, lk 60). III lisas sätestatakse, kuidas käsitleda bilansiväliseid kirjeid seoses krediidiasutuste kapitalinõuete arvutamisega. Sise- turu ladusa toimimise huvides ja eelkõige võrdsete võima- luste tagamiseks on liikmesriigid kohustatud püüdma saa- vutada seda, et nende pädevad asutused hindaksid lepingujärgseid tasaarvelduskokkuleppeid. ühetaoliselt III lisa on kooskõlas pangandusjärelevalve rahvusvahelise foorumi tööga, mis käsitleb kahepoolse tasaarvelduse tun- nustamist järelevalves, eelkõige võimalust arvutada teata- vate tehingute omavahendite nõuded mitte bruto- vaid netosumma põhjal, tingimusel, et olemas on juriidiliselt siduvad kokkulepped, mis tagavad, et krediidirisk piirdub netosummaga. Rahvusvaheliselt tegutsevate krediidiasu- tuste ja krediidiasutuste gruppide puhul, mis tegutsevad hulgas kolmandates riikides ja konkureerivad ühenduse krediidiasutustega, kaasneb laiemal rahvusvahelisel tasan- dil vastuvõetud eeskirjadega börsiväliste tuletisinstrumen- tide täiustatud järelevalve. Kõnealuse täiustamise tulemu- seks on asjakohasem sundkapitali nõue, mille puhul on arvesse võetud järelevalve poolt tunnustatud lepingujärg- sete tasaarvelduskokkulepete riski vähendavat mõju või- malike tulevaste krediidiriskide puhul. Keskse osalejana tegutsevate arvelduskodade teostatav börsiväliste tuletisinst- rumentide kliiring mängib teatavates liikmesriikides olulist rolli. On otstarbekas tunnustada krediidiriski ja sellega seo- tud süsteemiriski vähenemise osas sellisest kliiringust tule- nevat kasu krediidiriski usaldatavusnormatiivide kohase käsitlemise puhul. Tasaarveldatud börsiväliste tuletisinstru- mentide lepingutest tulenevad praegused ja võimalikud tagada ja arvelduskoja tulevasedriskid tuleb täielikult 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 277 tuletisinstrumentide riskide kogunemise oht tasutud tagatise turuväärtust üle- tavas mahus tuleb välistada selleks, et tasaarveldatud bör- siväliste usaldatavusnormatiivide kohane käsitlemine üleminekuajal oleks sama kui börsil kaubeldavatel tuletisinstrumentidel. Nõutavad esialgsed ja muudetud tagatised ning tasutud tagatisega saavutatava kaitse kvaliteet ja ulatus peavad rahuldama pädevaid asu- tusi. III lisaga luuakse liikmesriikides asutatud krediidiasu- tuste jaoks samalaadsed võimalused kahepoolse tasaarvel- duse tunnustamiseks pädevate asutuste poolt ja seega pakutakse neile võrdseid konkurentsitingimusi. Eeskirjad on hästi tasakaalustatud ja krediidiasutuste suhtes usalda- tavusnormatiivide täitmise järelevalve meetmete kohalda- mise edaspidiseks tugevdamiseks otstarbekad. Liikmesrii- et kide pädevad hinnalisandite arvutamisel lähtutakse tegelikest ja mitte nähtavatest nominaalsummadest. asutused peaksid tagama selle, (53) Käesolevas direktiivis sätestatud minimaalne suhtarv tugev- dab ühenduse krediidiasutuste kapitali taset. 1988. aasta alguses kehtinud kapitalinõudeid käsitlenud statistilise vaatluse põhjal on vastu võetud 8 %-line tase. (54) Krediidiasutuste suure riskide kontsentreerumise jälgimise põhieeskirjad tuleks ühtlustada. Liikmesriikidel peaks sel- legipoolest olema võimalik vastu võtta rangemaid eeskir- ju, kui on sätestatud käesolevas direktiivis. (55) Krediidiasutuse suure riskide kontsentreerumise jälgimine ja kontroll moodustavad lahutamatu osa tema üle teosta- tavast järelevalvest. Riskide liigse kontsentreerumisega ühele kliendile või omavahel seotud klientide grupile võib kaasneda liiga suur kahjurisk. Sellist olukorda võib pidada krediidiasutuse maksevõimet kahjustavaks. (56) Panganduse siseturul konkureerivad krediidiasutused otse- selt üksteisega ning seetõttu peaksid ühenduse kõigis osa- des olema ühesugused jälgimisnõuded. Seetõttu peaksid suure riskide kontsentreerumise kindlakstegemise kritee- riumid olema reguleeritud juriidiliselt siduvate normidega ühenduse tasandil ja neid ei saa jätta täielikult liikmesrii- kide otsustada. Ühiste eeskirjade vastuvõtmine teenib see- tõttu kõige paremini ühenduse huve, sest see aitab vältida erinevusi konkurentsitingimustes ning tugevdab samal ajal ühenduse pangandussüsteemi. kasutatama ka riskide määratlemiseks suure riskide kont- sentreerumise piiramisel. Siiski ei ole põhimõtteliselt õige viidata kõnealustes sätetes ettenähtud riski kaalumistele või riskiastmetele. Riski kaalumine ja riskiastmed võeti kasu- tusele selleks, et kehtestada krediidiasutuste krediidiriski katmiseks üldine maksevõime nõue. Suure riskide kontsent- reerumise reguleerimise puhul on eesmärgiks piirata mak- simaalset kahju, mida krediidiasutus võib kanda üksik- kliendi või omavahel seotud klientide grupi tõttu. Seetõttu on otstarbekas kasutada ettevaatlikumat lähenemisviisi, võttes üldjuhul arvesse riskide nominaalväärtusi ilma riske kaalumata või riskiastmeid määramata. (58) Eriti ettevaatlikult tuleb toimida siis, kui krediidiasutus võtab oma emaettevõtja või oma emaettevõtja teiste tütar- ettevõtjate riskid. Krediidiasutuste võetud riskide halda- mine peab toimuma täiesti sõltumatult, kooskõlas heade pangandustavadega ja arvestamata mingeid muid kaalut- lusi peale nimetatud tavade. Käesoleva direktiivi sätted eel- davad, et kui krediidiasutuses otseselt või kaudselt olulist osalust omavate isikute tegevus mõjub negatiivselt kõne- aluse krediidiasutuse arukale ja usaldusväärsele juhtimise- le, võtavad pädevad ametiasutused vajalikke meetmeid sellise olukorra lõpetamiseks. Suure riskide kontsentreeru- mise puhul tuleks kehtestada eri reeglid riskidele, mille kre- diidiasutus võtab oma kontserni sees, ning sellisel juhul on õigustatud rangemad piirangud kui muude riskide puhul. Rangemaid piiranguid ei ole vaja kohaldada siis, kui emaet- tevõtja on finantsvaldusettevõtja või krediidiasutus või kui teised tütarettevõtjad on kas krediidi- või finantseerimis- asutused või krediidiasutuse abiettevõtjad, tingimusel et kõigi selliste ettevõtjate üle toimub konsolideeritud järele- valve. Sellistel juhtudel võimaldab kontserni konsolideeri- tud jälgimine piisava järelevalve ning riskidele pole vaja kehtestada rangemaid piiranguid. Kõnealuse lähenemisviisi puhul soovitatakse pangakontsernidel korraldada oma struktuur selliselt, et oleks võimalik teostada konsolideeri- tud järelevalvet, mis on soovitatav, sest see võimaldab teos- tada järelevalvet ulatuslikumal tasandil. (59) Selleks, et konsolideeritud järelevalve oleks tõhus, tuleb seda kohaldada kõikide pangakontsernide suhtes, sealhul- gas nende suhtes, mille emaettevõtjad ei ole krediidiasutu- sed. Pädevatel asutustel peavad olema selliseks järeleval- veks vajalikud õiguslikud vahendid. (57) Krediidiasutuste maksevõime suhtarvu käsitlevad sätted sisaldavad nende krediidiriskide loetelu, mida krediidiasu- tused võivad kanda. Seetõttu peaks nimetatud loetelu (60) Mitmete tegevusaladega kontsernide puhul, mille emaette- võtja kontrollib vähemalt üht tütarkrediidiasutust, peab pädevatel asutustel olema võimalik hinnata krediidiasutuse 278 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd varalist seisundit sellises kontsernis. Kuni edaspidise koos- kõlastamiseni võivad liikmesriigid sätestada käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks vajalikud konsolideeri- mismeetodid. Pädevatel asutustel peavad olema vähemalt oma ametiülesannete täitmiseks kõikidelt kontserni kuulu- vatelt äriühingutelt vajalike andmete saamise vahendid. Mitmekülgse finantsmajandusliku tegevusega kontsernide puhul tuleb sisse seada koostöö asutuste vahel, kes vastu- tavad eri rahandussektorite järelevalve eest. eelkõige tihedama kooskõlastamise saavutamiseks. Liik- mesriikide pädevate asutuste panganduse nõuandekomitee ei välista muid koostöövõimalusi asutuste vahel, mis tege- levad krediidiasutuste asutamise ja tegevuse järelevalvega, eelkõige koostööd pankade järelevalveasutuste vahelises kontaktgrupis. (61) Liikmesriigid võivad keelduda pangale tegevusloa andmi- sest või selle tühistada teatavate kontsernistruktuuride puhul, mida peetakse pangandustegevuse jaoks ebasobiva- teks, eriti seetõttu, et selliste struktuuride üle ei saa teos- tada tõhusat järelevalvet. Seoses sellega on pädevatel asu- tustel volitused, mida on nimetatud käesoleva direktiivi artikli 7 lõike 1 esimeses lõigus, artikli 7 lõikes 2, artikli 14 lõike 1 punktis c ja artiklis 16, selleks, et tagada krediidi- asutuste arukas ja usaldusväärne juhtimine. (67) Selleks, et võtta arvesse panganduse arengut, võib aeg-ajalt osutuda vajalikuks teha tehnilisi muudatusi käesolevas direktiivis sätestatud üksikasjalistes eeskirjades. Komisjon teeb talle asutamislepinguga usaldatud rakendamisvolituste piires vastavad vajalikud muudatused pärast konsulteeri- mist panganduse nõuandekomiteega. Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vas- tavalt nõukogu 28. otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendus- volituste kasutamise menetlused. (1) juuni 1999. aasta (62) Liikmesriigid võivad vajalikke järelevalvemeetodeid sama- väärselt kohaldada ka kontsernide suhtes, mille struktuuri käesolev direktiiv ei hõlma. Kui sellised struktuurid muu- tuvad üldlevinuks, tuleks käesolevat direktiivi laiendada ka neile. (63) Konsolideeritud järelevalve peab hõlmama kõik I lisas mää- ratletud toimingud. Seetõttu tuleb kõik peamiselt sellistel tegevusaladel tegutsevad äriühingud võtta konsolideeritud järelevalve alla. Selle tulemusena tuleb finantseerimisasu- tuste mõistet laiendada nii, et see hõlmaks selliseid toimin- guid. (64) Direktiividega 86/635/EMÜ ja 83/349/EMÜ nähti ette kre- diidiasutuste avaldatud konsolideeritud aastaaruannete suhtes kohaldatavad konsolideerimiseeskirjad. Seetõttu on võimalik täpsemalt kindlaks määrata usaldatavusnormatii- vide täitmise konsolideeritud järelevalves kasutatavad mee- todid. (65) Krediidiasutuste konsolideeritud järelevalve eesmärk peab olema eelkõige nimetatud asutuste hoiustajate huvide kaitse ja rahandussüsteemi stabiilsuse tagamine. (68) Käesoleva direktiivi artikli 36 lõikega 1 lubatakse ühistute või fondidena tegutsevate krediidiasutuste puhul laenusaa- jate ühiskohustusi käsitleda artikli 34 lõike 2 punktile 7 vastavate omavahenditena. Taani valitsus on ilmutanud suurt huvi selle vastu, et tema mõned ühistute või fondi- dena tegutsevad hüpoteegikrediidiasutused muudetaks akt- siaseltsideks. Sellise ümberkorraldamise soodustamiseks või selle võimaldamiseks on vaja ajutist erandit, mis lubaks neil hõlmata osa oma ühiskohustustest omavahenditena. Selline ajutine erand ei tohiks kahjustada konkurentsi kre- diidiasutuste vahel. (69) Krediidiasutustele kuuluvate hüpoteekvõlakirjade kaalu- mine 20 protsendiga võib tasakaalust välja viia siseriikliku kapitalituru, kus sellistel vahenditel on oluline roll. Sellisel juhul võetakse 10 %-lise riskikaalu kohaldamiseks ajutisi meetmeid. Väärtpaberitele ülemineku turg areneb kiiresti. Seetõttu on soovitav, et komisjon vaataks koos liikmesrii- kidega läbi varaga kindlustatud väärtpaberite usaldatavus- normatiivide kohase käsitlemise ja esitaks enne 22. juu- nit 1999 kehtivate õigusaktide kohandamise ettepanekud, et määrata kindlaks varaga kindlustatud väärtpaberite ots- tarbekas usaldatavusnormatiivide kohane käsitlemine. Kuni 31. detsembrini 2006 võivad pädevad asutused lubada 50 %-list kaalu varade puhul, mis on tagatud büroo- ruumide või muude mitmeotstarbeliste äriruumide hüpo- teekidega. Hüpoteegialust vara tuleb rangete kriteeriumite (66) Käesolevas direktiivis või muudes krediidiasutuste tegevust reguleerivates direktiivides käsitletud teemadega seondu- vate probleemide uurimine eeldab pädevate asutuste ja koostööd panganduse nõuandekomitees, komisjoni (1) EÜT L 184, 17. 7. 1999, lk 23. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 279 põhjal regulaarselt ja korduvalt hinnata, et võtta arvesse ärikinnisvara turu arengut. Omanik peab kõnealust vara kasutama või seda välja üürima. 50-line kaal ei hõlma kin- nisvara arendamiseks võetavaid laene. (70) Selleks et tagada riskide kontsentratsiooni käsitlevate sätete tõrgeteta kohaldamine, tuleks liikmesriikidel lubada uusi piiranguid kohaldada kahes järgus. Väiksematele krediidi- asutustele võib anda pikema üleminekuperioodi, sest 25 %-lise piirnormi liiga kiire kohaldamine võiks nende laenutegevust liiga järsult vähendada. (71) Lisaks sellele jätkub ka krediidiasutuste reorganiseerimise ja lõpetamise tingimuste ühtlustamine. (72) Ühtlustada tuleb ka likviidsusriskide järelevalveks vajalik kord. (73) Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud V lisa B osas esitatud õigusaktide ülevõtmise täht- aegadega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 280 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd SISUKORD I JAOTIS Artikkel 1 Artikkel 2 Artikkel 3 MÕISTED JA REGULEERIMISALA ………………………………………………… Mõisted …………………………………………………………………………………… Reguleerimisala …………………………………………………………………………… Keeld, mille kohaselt muud ettevõtjad peale krediidiasutuste ei tohi tegeleda avalikku- selt hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite kaasamisega ……………………… II JAOTIS KREDIIDIASUTUSTE ASUTAMISE JA TEGEVUSE EELTINGIMUSED ………… 283 283 285 286 287 287 287 287 288 288 288 288 288 288 289 289 289 289 290 290 290 290 291 292 292 Tegevusluba ……………………………………………………………………………… Algkapital ………………………………………………………………………………… Krediidiasutuse juhtorgan ja peakontori asukoht ……………………………………… Osanikud või aktsionärid ning liikmed ………………………………………………… Tegevuskava ja organisatsiooni struktuur ……………………………………………… Majanduslik põhjendatus ………………………………………………………………… Tegevusloa andmisest keeldumine ……………………………………………………… Komisjoni teavitamine tegevusloa väljaandmisest ……………………………………… Eelnev konsulteerimine teiste liikmesriikide pädevate asutustega ……………………… Teises liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutuste filiaalid………………………… Tegevusloa tühistamine ………………………………………………………………… Nimi ……………………………………………………………………………………… Oluline osalus krediidiasutuses ………………………………………………………… Kord ja sisekontrolli mehhanismid ……………………………………………………… ASUTAMISVABADUST JA TEENUSTE OSUTAMISE VABADUST REGULEERI- VAD SÄTTED…………………………………………………………………………… Krediidiasutused ………………………………………………………………………… Finantseerimisasutused …………………………………………………………………… Asutamisõiguse kasutamine……………………………………………………………… Teenuste osutamise vabaduse kasutamine ……………………………………………… Vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste volitused …………………………………… SUHTED KOLMANDATE RIIKIDEGA ……………………………………………… 293 Kolmandate riikide ettevõtjate tütarettevõtjatest teatamine ja kõnealuste riikide turgu- dele pääsemise tingimused ……………………………………………………………… Väljaspool ühendust paiknevate peakontoritega krediidiasutuste filiaalid …………… Konsolideeritud järelevalvet käsitlev koostöö kolmandate riikide pädevate asutustega… USALDATAVUSNORMATIIVIDE TÄITMISE JÄRELEVALVE PÕHIMÕTTED JA TEHNILISED VAHENDID …………………………………………………………… 293 294 294 295 I peatükk Usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve põhimõtted ……………………… 295 Artikkel 26 Artikkel 27 Artikkel 28 Päritoluliikmesriigi kontrollipädevus …………………………………………………… Vastuvõtva liikmesriigi pädevus ………………………………………………………… Järelevalvealane koostöö ………………………………………………………………… 295 295 295 Artikkel 4 Artikkel 5 Artikkel 6 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 III JAOTIS Artikkel 18 Artikkel 19 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikkel 22 IV JAOTIS Artikkel 23 Artikkel 24 Artikkel 25 V JAOTIS 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 281 Artikkel 29 Artikkel 30 Artikkel 31 Artikkel 32 Artikkel 33 Teises liikmesriigis asutatud filiaalide kontroll kohapeal ……………………………… Teabevahetus ja ametisaladus …………………………………………………………… Aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete seadusjärgse kontrollimise eest vas- tutavate isikute kohustused ……………………………………………………………… Pädevate asutuste volitused kohaldada sanktsioone …………………………………… Õigus pöörduda kohtu poole …………………………………………………………… 295 295 297 298 298 II peatükk Usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve tehnilised vahendid ……………… 298 1. jagu Artikkel 34 Artikkel 35 Artikkel 36 Artikkel 37 Artikkel 38 Artikkel 39 2. jagu Artikkel 40 Artikkel 41 Artikkel 42 Artikkel 43 Artikkel 44 Artikkel 45 Artikkel 46 Artikkel 47 3. jagu Artikkel 48 Artikkel 49 Artikkel 50 4. jagu Omavahendid ……………………………………………………………………………… Üldpõhimõtted …………………………………………………………………………… Muud kirjed ……………………………………………………………………………… Muud omavahendeid käsitlevad sätted ………………………………………………… Omavahendite konsolideeritud arvutamine …………………………………………… Mahaarvamised ja piirmäärad …………………………………………………………… Tõendusmaterjali esitamine pädevatele asutustele ……………………………………… Maksevõime suhtarv ……………………………………………………………………… Üldpõhimõtted …………………………………………………………………………… Suhtarvu lugeja: omavahendid…………………………………………………………… Suhtarvu nimetaja: riskiga kaalutud varad ja bilansivälised kohustused ……………… Riskikaalud ……………………………………………………………………………… Liikmesriikide piirkondlikele omavalitsustele ja kohalikele omavalitsustele esitatavate nõuete kaalumine ………………………………………………………………………… Muud kaalud ……………………………………………………………………………… Haldusasutused ja mitteärilised ettevõtjad ……………………………………………… Maksevõime suhtarvu tase ……………………………………………………………… Suur riskide kontsentreerumine……………………………………………………………… Suurest riskide kontsentreerumisest teatamine ………………………………………… Suure riskide kontsentreerumise piirmäärad …………………………………………… Suure riskide kontsentratsiooni konsolideeritud või konsolideerimata järelevalve …… Oluline osalus väljaspool rahandussektorit ………………………………………………… Artikkel 51 Piirangud olulisele osalusele väljaspool rahandussektorit ……………………………… 298 298 299 300 300 301 301 301 301 301 301 302 304 304 304 304 305 305 305 307 307 307 III peatükk Konsolideeritud järelevalve …………………………………………………………… 308 Artikkel 52 Artikkel 53 Artikkel 54 Artikkel 55 Artikkel 56 Krediidiasutuste konsolideeritud järelevalve …………………………………………… Konsolideeritud järelevalve eest vastutavad pädevad asutused ………………………… Konsolideerimise viis ja ulatus …………………………………………………………… Segavaldusettevõtjate ja nende tütarettevõtjate poolt esitatav teave …………………… Meetmed konsolideeritud järelevalve hõlbustamiseks ………………………………… 308 309 310 310 311 VI JAOTIS PANGANDUSE NÕUANDEKOMITEE ……………………………………………… 312 Artikkel 57 Artikkel 58 Artikkel 59 Panganduse nõuandekomitee koosseis ja ülesanded …………………………………… Tegevusloa andmise nõuete kontrollimine ……………………………………………… Järelevalves kasutatavad suhtarvud ……………………………………………………… 312 312 312 282 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd VII JAOTIS TÄITEVVOLITUSED …………………………………………………………………… 313 Artikkel 60 Tehnilised kohandused…………………………………………………………………… 313 VIII JAOTIS ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED ……………………………………………………… 313 I peatükk Üleminekusätted ……………………………………………………………………… 313 Artikkel 61 Artiklit 36 käsitlevad üleminekusätted ………………………………………………… 313 Artikkel 62 Artiklit 43 käsitlevad üleminekusätted ………………………………………………… 314 Artikkel 63 Artiklit 47 käsitlevad üleminekusätted ………………………………………………… 315 Artikkel 64 Artiklit 49 käsitlevad üleminekusätted ………………………………………………… 315 Artikkel 65 Artiklit 51 käsitlevad üleminekusätted ………………………………………………… 316 II peatükk Lõppsätted ……………………………………………………………………………… 316 Artikkel 66 Komisjoni teavitamine …………………………………………………………………… 316 Artikkel 67 Kehtetuks tunnistatud direktiivid………………………………………………………… 316 Artikkel 68 Rakendamine …………………………………………………………………………… 316 Artikkel 69 Adressaadid ……………………………………………………………………………… 316 I LISA II LISA III LISA IV LISA Vastastikku tunnustatavate tegevuste loetelu …………………………………………… 317 Bilansiväliste kirjete liigitus ……………………………………………………………… 318 Bilansiväliste kirjete käsitlemine ………………………………………………………… 319 Bilansiväliste kirjete liigid ………………………………………………………………… 323 V LISA A osa Kehtetuks tunnistatud direktiivid ja nende hilisemad muudatused …………………… 324 V LISA B osa Rakendustähtajad ………………………………………………………………………… 325 VI LISA Vastavustabel …………………………………………………………………………… 326 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 283 I JAOTIS MÕISTED JA REGULEERIMISALA Artikkel 1 Mõisted Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. krediidiasutus — ettevõtja, kelle tegevuseks on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine avalikkuselt ning oma arvel ja nimel laenu andmine. Konsolideeritud järelevalve kohaldamisel käsitatakse kredii- diasutustena kõiki esimese lõigu sätetele vastavaid krediidi- asutusi ja kõiki eraettevõtjaid või avalik-õiguslikke isikuid, kes vastavad esimeses lõigus sätestatud mõistele ja on saanud tegevusloa kolmandas riigis. Riskide kontsentratsiooni järelevalve ja kontrollimise kohal- damisel käsitatakse krediidiasutustena kõiki esimese lõigu sätetele vastavaid krediidiasutusi, kaasa arvatud krediidiasu- tuste kolmandates riikides paiknevad filiaalid, ning kõiki eraettevõtjaid või avalik-õiguslikke isikuid koos nende filiaa- lidega, kes vastavad esimeses lõigus sätestatud mõistele ja on saanud tegevusloa kolmandas riigis; 6. päritoluliikmesriik — liikmesriik, kus krediidiasutus on saanud tegevusloa vastavalt artiklitele 4–11; 7. vastuvõttev liikmesriik — liikmesriik, kus krediidiasutusel on filiaal või kus ta osutab teenuseid; 8. 9. kontroll — direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 1 määratletud suhe emaettevõtja ja tütarettevõtja vahel või samasugune suhe mis tahes füüsilise või juriidilise isiku ja ettevõtja vahel; osalus — konsolideeritud järelevalve kohaldamisel tähendab see otseselt või kaudselt vähemalt 20 % omamist ettevõtja hääleõigusest või kapitalist; 10. oluline osalus — otsene või kaudne osalus äriühingus, kui osa- lus on vähemalt 10 % äriühingu kapitalist või hääleõigusest või kui osalus võimaldab avaldada olulist mõju selle äri- ühingu juhtimisele, milles osaletakse; 11. algkapital — artikli 34 lõike 2 punktides 1 ja 2 määratletud kapital; 2. 3. 4. 5. tegevusluba — ametiasutuse poolt mis tahes kujul välja antud juriidiline dokument, millega antakse luba tegutsemiseks kre- diidiasutusena; 12. emaettevõtja — direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2 mää- ratletud emaettevõtja. filiaal — äritegevusüksus, mis on krediidiasutuse juriidiliselt sõltuv osa ning mis teostab otseselt kõiki või mõningaid kre- diidiasutuste äritegevusele omaseid tehinguid; kõiki tegutse- miskohti, mille ühes liikmesriigis on asutanud teises liikmes- riigis peakontorit omav krediidiasutus, käsitatakse ühe filiaalina; Konsolideeritud järelevalve ja riskide kontrollimise puhul tähendab see emaettevõtjat direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses ja kõiki ettevõtjaid, kellel on pädevate asu- tuste arvates ülekaalukas mõjuvõim mõne teise äriühingu üle; pädevad asutused — riikide ametiasutused, kellele on seaduse või määrusega tehtud ülesandeks järelevalve krediidiasutuste üle; 13. tütarettevõtja —direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2 mää- ratletud tütarettevõtja. finantseerimisasutus — ettevõtja, mis ei ole krediidiasutus ning mille põhitegevuseks on osaluse omandamine või tegelemine I lisa punktides 2-12 loetletud tegevusaladega; Konsolideeritud järelevalve ja riskide kontrollimise puhul tähendab see tütarettevõtjat direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses ja kõiki ettevõtjaid, kelle üle pädevate asu- tuste arvates mõnel teisel äriühingul on ülekaalukas mõju- võim. 284 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd Kõiki tütarettevõtjate tütarettevõtjaid käsitletakse esialgse emaettevõtja tütarettevõtjatena; 22. segavaldusettevõtja — emaettevõtja, mis ei ole finantsvalduset- tevõtja ega krediidiasutus ja mille tütarettevõtjatest vähemalt üks on krediidiasutus; 14. A-tsoon — kõik liikmesriigid, kõik teised riigid, mis on Majan- duskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) täisliikmed, ja need riigid, mis on sõlminud spetsiaalsed laenulepingud Rah- vusvahelise Valuutafondiga (IMF) fondi üldiste laenukokku- lepete (GAB) alusel. Riike, kes korraldavad ümber oma välis- laenud, ei käsitata siiski viie aasta jooksul A-tsooni riikidena; 15. B-tsoon — kõik riigid, mis ei kuulu A-tsooni; 16. A-tsooni krediidiasutused — kõik liikmesriikides vastavalt artik- lile 4 tegevusloa saanud krediidiasutused, sealhulgas ka nende kolmandates riikides paiknevad filiaalid, ning kõik punkti 1 esimeses lõigus sätestatud mõistele vastavad ja muudes A-tsooni riikides tegevusloa saanud eraettevõtjad või avalik- õiguslikud isikud, sealhulgas nende filiaalid; 17. B-tsooni krediidiasutused — kõik väljaspool A-tsooni tegevus- loa saanud ja punkti 1 esimeses lõigus sätestatud mõistele vastavad eraettevõtjad või avalik-õiguslikud isikud, sealhul- gas nende ühenduses paiknevad filiaalid; 18. pangandusväline sektor — kõik laenusaajad peale punktides 16 ja 17 määratletud krediidiasutuste, keskvalitsuste ja keskpan- kade, piirkondlike omavalitsuste ja kohalike ametiasutuste, Euroopa ühenduste, Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja punktis 19 määratletud rahvusvaheliste arengupankade; 19. rahvusvahelised — arengupangad Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Rahvusvaheline Finants- korporatsioon, Ameerika Arengupank, Aasia Arengupank, Aafrika Arengupank, Euroopa Nõukogu Ümberasumisfond, Põhjamaade Kariibi Arengupank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Euroopa Inves- teerimisfond ja Ameerika Investeerimiskorporatsioon; Investeerimispank, 20. täisriskiga, keskmise riskiga, keskmise/madala riskiga ja madala riskiga bilansivälised kirjed — artikli 43 lõikes 2 kirjeldatud ja II lisas loetletud kirjed; 21. finantsvaldusettevõtja — finantseerimisasutus, mille tütarette- võtjad on eranditult või põhiliselt krediidi- või finantseerimis- asutused, millest vähemalt üks on krediidiasutus; 23. krediidiasutuse abiettevõtja — ettevõtja, kelle põhitegevus on kinnisvara omamine või haldamine, andmetöötlusteenuste korraldamine või mõni muu sarnane tegevus, millel on ühe või mitme krediidiasutuse põhitegevusala suhtes abistav funktsioon; 24. risk — artiklite 48, 49 ja 50 kohaldamisel tähendab see artik- lis 43 ning II ja IV lisas nimetatud vara ja bilansiväliseid kir- jeid, kohaldamata neis sätestatud riski kaalumist ja riskiast- meid; IV lisas osutatud riskid tuleb välja arvutada ühe III lisas sätestatud meetodi kohaselt, ilma tehingu vastaspoole riski kaalumata; pädevate asutuste nõusolekul võib riski mõistest välja jätta kõik täielikult omavahenditega kaetud elemendid, tingimusel et niisuguseid omavahendeid ei ole arvesse võe- tud maksevõime suhtarvu või muude ühenduse õigusaktide kohaselt järelevalvega seotud suhtarvude arvutamisel; riskide hulka ei kuulu: — valuutatehingute puhul riskid, mis tekkivad tavaliste arvelduste korral 48 tunni jooksul pärast makse soorita- mist, ja — väärtpaberite ostu või müügi puhul riskid, mis tekkivad tavaliste arvelduste korral viie tööpäeva jooksul pärast makse sooritamist või väärtpaberite üleandmist, olenevalt sellest, kumb toiming leiab aset varem; 25. omavahel seotud klientide grupp — vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isikut, kes moodus- tavad riski seisukohast terviku, sest üks neist kontrollib kas otseselt või kaudselt teist või teisi, juhul kui pole osu- tatud teisiti, või — vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isikut, kelle vahel ei ole esimeses taandes määratletud kontrollivat seost, kuid keda tuleb riski seisukohast pidada tervikuks, sest nad on omavahel selliselt seotud, et kui üks neist peaks sattuma finantsraskustesse, võib teisel või kõigil teistel tekkida makseprobleeme; 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 285 26. märkimisväärne seos — olukord, kus vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isikut on seotud: Lõikega 3 välistatud asutusi, välja arvatud liikmesriikide keskpan- ku, käsitletakse artiklite 25 ja 52-56 kohaldamisel finantseerimis- asutustena. a) osaluse kaudu, mis tähendab otseselt või kontrollsuhte kaudu vähemalt 20 % omamist ettevõtja hääleõigusest või kapitalist, või 3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste asutuste suhtes: b) kontrolli kaudu, mis tähendab ema- ja tütarettevõtja suhet kõikidel direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel või samasugust suhet füüsilise või juriidilise isiku ja ettevõtja vahel; kõiki tütarettevõtjate tütarettevõtjaid loetakse samuti kõnealuste ettevõtjate eesotsas oleva emaettevõtja tütarettevõtjateks. — liikmesriikide keskpangad, — postižiiroasutused, Olukorda, kus vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isikut on kontrollisuhte kaudu ühe ja sama isikuga alaliselt seo- tud, käsitletakse samuti nimetatud isikute vahelise mär- kimisväärse seosena; — Belgias “Institut de Réescompte et de Garantie/ Herdiscontering- en Waarborginstituut”, — Taanis “Dansk Eksportfinansieringsfond”, “Danmarks Skibs- kreditfond” ja “Dansk Landbrugs Realkreditfond”, 27. tunnustatud börsid — pädevate asutuste poolt heaks kiidetud börsid, i) mis töötavad korrapäraselt; — Saksamaal “Kreditanstalt für Wiederaufbau”, ettevõtjad, keda “Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz” — seaduse põhjal pee- takse osaks riiklikust elamumajanduspoliitikast ja mille pea- mine tegevusvaldkond ei ole pangandustegevus, ning ettevõt- jad, mida peetakse mittetulunduslikeks elamumajanduse ettevõtjateks, nimetatud seaduse alusel ii) millel on börsi asukohamaa ametiasutuste poolt välja antud või heaks kiidetud eeskirjad, milles määratakse kindlaks börsi tegevuse ja börsile pääsemise tingimused ning tingimused, millele leping peab enne börsile viimist vastama; — Kreekas “Ελληνική Τράπεζα Βιομηχανκής Αναπτύξεως”, (Elliniki Trapeza Viomichanikis Anaptyxeos), “Ταμειο Ραρακαταθηκών και Δανείων” (Tamio Parakatathikon kai Danion), ja “Ταχυδρο- μικό Ταμιευτήριο” (Tachidromiko Tamieftirio), iii) millel peab olema tasaarveldussüsteem IV lisas loetletud lepingute puhul selliste igapäevaste tagatiste nõudmiseks, mis tagaksid pädevate asutuste arvates vajaliku kaitse. — Hispaanias “Instituto de Crédito Oficial”, — Prantsusmaal “Caisse des dépôts et consignations”, Artikkel 2 — Iirimaal krediidikassad (credit unions) ja vastastikuse abistamise ühingud (friendly societies), Reguleerimisala — Itaalias “Cassa depositi e prestiti”, 1. Käesolev direktiiv käsitleb krediidiasutuste asutamist ja tege- vust. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi krediidiasutuste suh- tes. — Madalmaades “Netherlandse Investeringsbank voor Ontwik- kelingslanden NV”, “NV Noordelijke Ontwikkelingsmaat- schappij”, Instituut voor Ontwikkeling en Financiering” ja “Overijsselse Ontwikkelings- maatschappij NV”, “NV Industriebank Limburgs 2. Artikleid 25 ja 52-56 kohaldatakse ka finantsvaldusettevõtjate ja segavaldusettevõtjate suhtes, mille peakontorid paiknevad ühenduses. — Austrias ettevõtjad, keda käsitatakse üldistes huvides tegutse- ja “Österreichische Kontrollbank vate ehitusettevõtjatena, AG”, 286 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd — Portugalis 1. jaanuaril 1986 olemasolevad “Caixas Económi- cas”, välja arvatud need, mis on asutatud osaühingutena, ja “Caixa Económica Montepio Geral”, Kohalikul tasandil tegutsevate krediidiasutuste suhtes, mis on pärast 15. detsembrit 1977 liitunud esimeses lõigus sätestatud mõistele vastava keskasutusega, kohaldatakse nimetatud lõigus sätestatud tingimusi, kui nende näol on tegemist keskasutuse juurde kuuluva võrgustiku tavapärase laienemisega. — Soomes “Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för indus- triellt samarbete AB” ja “Kera Oy/Kera Ab”, — Rootsis “Svenska Skeppshypotekskassan”, — Ühendkuningriigis “National Savings Bank”, “Commonwealth Development Finance Company Ltd”, “Agricultural Mortgage Corporation Ltd”, “Scottish Agricultural Securities Corpora- tion Ltd”, “Crown Agents for overseas governments and admi- nistrations”, krediidikassad ja munitsipaalpangad. 4. Nõukogu otsustab lõike 3 võimalikud muudatused ettepaneku põhjal, mille komisjon teeb pärast konsulteerimist artiklis 57 nimetatud komiteega (edaspidi panganduse nõuandekomitee). Muude krediidiasutuste puhul peale nende, mis on asutatud hil- juti merest tammidega eraldatud piirkondades või mis on tekki- nud olemasolevate, keskasutustest sõltuvate või nende ees vastu- tavate asutuste jagunemise või ühinemise tagajärjel, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mille see teeb pärast konsulteerimist panganduse nõuandekomiteega, ette näha teise lõigu kohaldamise täiendavad eeskirjad, sealhulgas esimeses lõigus sätestatud vabas- tuse kehtetuks tunnistamise, kui ta leiab, et selliste uute asutuste liitumine, kelle suhtes kehtiks teises lõigus sätestatud kord, kah- justaks konkurentsi. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälte- enamusega. 6. Krediidiasutuse, mis lõike 5 esimeses lõigus määratletud viisil on liitunud samas liikmesriigis asuva keskasutusega, võib vabas- tada artiklite 5, 40-51 ja 65 sätete täitmisest tingimusel ja ilma et see mõjutaks nimetatud sätete kohaldamist keskasutuse suhtes, et eespool nimetatud sätted kehtivad ühistel alustel terviku kohta, mille moodustavad keskasutus ja temaga liitunud krediidiasutu- sed. Vabastuse puhul kohaldatakse artikleid 13, 18, 19, artikli 20 lõi- keid 1-6 ning artikleid 21 ja 22 terviku suhtes, mille moodusta- vad keskasutus ja temaga liitunud asutused. 5. Ühes ja samas liikmesriigis paiknevad krediidiasutused, mis olid 15. detsembril 1977. aastal nende üle järelevalvet teostava ja samas liikmesriigis paikneva keskasutusega püsivalt liidetud, või- dakse vabastada artikli 6 lõikes 1, artiklis 8 ja artiklis 59 sätesta- tud nõuete täitmisest, kui hiljemalt 15. detsembril 1979 on sise- riiklikes õigusaktides sätestatud, et: Artikkel 3 — keskasutuse ja sellega liidetud asutuste kohustused on nende solidaarvastutusel või keskasutus tagab täies ulatuses temaga liitunud asutuste kohustused, — keskasutuse ja kõigi sellega liitunud asutuste maksevõimet ja likviidsust jälgitakse tervikuna konsolideeritud aastaaruannete põhjal, — keskasutuse juhtkond on volitatud andma juhtnööre liitunud asutuste juhtkondadele. Keeld, mille kohaselt muud ettevõtjad peale krediidiasutuste või muude ei avalikkuselt tegeleda hoiuste tohi tagasimakstavate vahendite kaasamisega isikutel tegeleda ja ettevõtjatel peale Liikmesriigid keelavad teistel krediidiasutuste avalikkuselt hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite kaasamisega. Käesolev keeld ei kehti hoiuste ega muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmise liikmesriigi piirkondlikelt või kohalikelt kohta liikmesriigilt, omavalitsustelt ja avalik-õiguslikelt rahvusvahelistelt organitelt, mille liikmeks on vähemalt üks liikmesriik, samuti mitte siseriiklikes või ühenduse õigusaktides selgelt sätestatud juhtudel, tingimusel suhtes kohaldatakse hoiustajate ja investorite kaitsmiseks mõeldud eeskirju ja järelevalvet ning et need on kõnealustel juhtudel kohaldatavad. et kõnealuste toimingute 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 287 II JAOTIS KREDIIDIASUTUSTE ASUTAMISE JA TEGEVUSE EELTINGIMUSED Artikkel 4 Tegevusluba 3. Krediidiasutuse omavahendite suurus ei tohi langeda madala- male kui vastavalt lõigetele 1 ja 2 tegevusloa andmise ajal nõu- tava algkapitali suurus. Liikmesriigid nõuavad, et krediidiasutused omandaksid enne tegevuse alustamist tegevusloa. Kui artiklite 5-9 sätetest ei tulene teisiti, sätestavad nad tegevusloa tingimused ning teatavad need nii komisjonile kui ka panganduse nõuandekomiteele. 4. Liikmesriigid võivad otsustada, et enne 1. jaanuari 1993 eksis- teerinud krediidiasutused, mille omavahendid ei vasta lõigetes 1 ja 2 ettenähtud algkapitali tasemele, võivad jätkata oma tegevust. Sellisel juhul ei või nende omavahendite tase langeda madalamale kõrgeimast pärast 22. detsembrit 1989 saavutatud tasemest. Artikkel 5 Algkapital 1. Pädevad asutused ei anna tegevusluba, kui krediidiasutusel ei ole eraldi omavahendeid ning juhul kui algkapital on väiksem kui 5 miljonit eurot, ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktidega sätestatud muude üldtingimuste kohaldamist. Liikmesriigid võivad otsustada, et 15. septembril 1979. aastal eksisteerinud krediidiasutused, mis ei vasta eraldi omavahendite nõudele, võivad oma tegevust jätkata. Sellised krediidiasutused võidakse vabastada artikli 6 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud nõude täitmisest. 5. Kui kontroll lõikes 4 nimetatud krediidiasutuse üle läheb seda varem kontrollinud isikult mõnele teisele füüsilisele või juriidili- sele isikule, peavad nimetatud krediidiasutuse omavahendid vas- tama vähemalt lõigetes 1 ja 2 sätestatud algkapitali suurusele. 6. Teatavatel konkreetsetel asjaoludel ning pädevate ametiasu- tuste nõusolekul ei või kahe või enama lõikes 4 osutatud kredii- diasutuse ühinemise tulemusena asutatud krediidiasutuse omava- hendid langeda madalamale kui ühinenud krediidiasutuste summaarsed omavahendid ühinemise ajal, kui ei ole saavutatud lõigetega 1 ja 2 ettenähtud algkapitali suurust. 7. Kui lõigetes 3, 4 ja 6 nimetatud juhtudel peaksid omavahen- did vähenema, võivad pädevad ametiasutused mõjuvatel põhjus- tel määrata krediidiasutusele tähtaja, mille jooksul see peab olu- korra lahendama või tegevuse lõpetama. 2. Liikmesriikidel on siiski võimalus anda tegevusluba teatavat liiki krediidiasutustele, mille aktsiakapital on väiksem kui lõi- kega 1 ettenähtud summa. Sellistel juhtudel: Artikkel 6 Krediidiasutuse juhtorgan ja peakontori asukoht a) peab algkapital olema vähemalt 1 miljon eurot; b) peavad asjaomased liikmesriigid teatama komisjonile käes- olevas lõikes sätestatud võimaluse kasutamise põhjused; 1. Pädevad asutused annavad krediidiasutusele tegevusloa ainult juhul, kui krediidiasutuse tegevust juhib tegelikult vähemalt kaks inimest. c) tuleb iga krediidiasutuse puhul, kellel ei ole lõikes 1 ettenäh- tud miinimumkapitali, teha sellekohane märge artiklis 11 osu- tatud nimekirjas. Lisaks sellele ei anna asjaomased asutused tegevusluba ka juhul, kui kõnealustel isikutel ei ole piisavalt hea maine või puuduvad neil oma ülesannete täitmiseks vajalikud kogemused. 288 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd 2. Kõik liikmesriigid nõuavad, et Pädevad ametiasutused nõuavad, et krediidiasutused esitaksid neile andmed, mis on vajalikud selleks, et pidevalt jälgida käes- olevas lõikes toodud tingimuste täitmist. — igal juriidilisest isikust krediidiasutusel, kellel on vastavalt sise- riiklikule õigusele registrisse kantud asukoht, peab peakontor olema samas liikmesriigis, — kõigi teiste krediidiasutuste peakontorid peavad asuma liik- mesriigis, kus on välja antud tegevusluba ja kus krediidiasutus tegelikult tegutseb. Artikkel 7 Osanikud või aktsionärid ning liikmed Artikkel 8 Tegevuskava ja organisatsiooni struktuur Liikmesriigid nõuavad, et igale tegevusloa taotlusele lisataks tegevuskava, kus muu hulgas esitatakse kõik kavandatavad tegevusvaldkonnad ja kõnealuse krediidiasutuse organisatsiooni struktuur. Artikkel 9 Majanduslik põhjendatus 1. Pädevad ametiasutused ei anna tegevusluba krediidiasutuse asutamiseks enne, kui neile on teatatud kõigi kaudselt või otseselt krediidiasutuses olulist osalust omavate, nii füüsilisest kui juriidi- liikmete nimed ning lisest isikust aktsionäride ja osanike või nende osaluste suurused. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse olulise osaluse kindlaks- määramisel arvesse nõukogu direktiivi 88/627/EMÜ (1) artiklis 7 osutatud hääleõigust. 2. Pädevad ametiasutused keelduvad tegevusloa andmisest, kui nad krediidiasutuse aruka ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadusest lähtudes ei ole veendunud eespool nimetatud aktsio- näride või osanike või liikmete sobivuses. Liikmesriigid ei või nõuda, et tegevusloa taotlust kontrollitaks lähtuvalt turu majanduslikest vajadustest. Artikkel 10 Tegevusloa andmisest keeldumine Tegevusloa andmisest keeldumist põhjendatakse alati ja sellest teatatakse taotlejale kuue kuu jooksul pärast taotluse laekumist või, mittetäieliku taotluse puhul, kuue kuu jooksul pärast seda, kui taotleja on saatnud otsuse langetamiseks vajalikud andmed. Igal juhul langetatakse otsus 12 kuu jooksul pärast taotluse laekumist. 3. Kui krediidiasutuse ja mõne teise füüsilise või juriidilise isiku vahel on märkimisväärne seos, annavad pädevad ametiasutused tegevusloa ainult sel juhul, kui nimetatud seos ei takista tõhusat järelevalvet. Artikkel 11 Komisjoni teavitamine tegevusloa väljaandmisest Samuti keelduvad pädevad ametiasutused tegevusloa andmisest, kui krediidiasutusega märkimisväärselt seotud ühe või enama füü- juriidilise isiku tegevust reguleerivad kolmanda riigi silise või õigus- ja haldusnormid või nimetatud õigusaktide rakendamisega seotud raskused takistavad neid oma järelevalvega seotud kohus- tuste täitmisel. (1) Nõukogu 12. detsembri 1988. aasta direktiiv 88/627/EMÜ väärtpa- beribörsil noteeritud äriühingus olulise osaluse omandamise või võõ- randamise puhul avaldamisele kuuluva info kohta (EÜT L 348, 17. 12. 1988, lk 62). tuleb teavitada igast väljaantud tegevusloast. Komisjoni Iga krediidiasutus kantakse loetellu, mille komisjon avaldab Euroopa Ühenduste Teatajas ja mida ta ajakohastab. Artikkel 12 Eelnev konsulteerimine teiste liikmesriikide pädevate asutustega Teise liikmesriigi pädevate asutustega tuleb konsulteerida enne tegevusloa andmist, juhul kui: 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 289 — krediidiasutus on teises liikmesriigis tegevusloa saanud kredii- Artikkel 15 diasutuse tütarettevõtja või — krediidiasutus on teises liikmesriigis tegevusloa saanud kredii- diasutuse emaettevõtja tütarettevõtja või Nimi — krediidiasutust kontrollivad samad füüsilised või juriidilised isikud, kes kontrollivad teises liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutust. Artikkel 13 Teises liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutuste filiaalid Teises liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutuste filiaalide puhul ei või vastuvõtvad liikmesriigid nõuda tegevusluba ega asutamiskapitali. Selliste filiaalide asutamine ja järelevalve toimuvad vastavalt artikli 17, artikli 20 lõigete 1-6 ning artiklite 22 ja 26 sätetele. Artikkel 14 Tegevusloa tühistamine 1. Pädevad asutused võivad krediidiasutusele antud tegevusloa tühistada ainult juhul, kui selline asutus: a) ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, selgesõnaliselt loobub tegevusloast või on lõpetanud tegevuse vähemalt kuueks kuuks, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näi- nud, et sellistel juhtudel tegevusluba aegub; b) on saanud tegevusloa valeandmete alusel või mõnel muul eba- ausal teel; c) ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba on välja antud; d) ei valda enam piisavaid omavahendeid või on põhjust uskuda, et ta ei suuda täita kohustusi oma võlausaldajate suhtes, ja eel- kõige ei suuda tagada talle usaldatud varade turvalisust; e) vastab ühele muudest tingimustest, mille puhul siseriiklikud õigusaktid näevad ette tegevusloa tühistamise. Olenemata kõigist sõnu “pank”, “hoiupank” ja muid võimalikke vastuvõtvas liikmesriigis pankade kohta kasutatavaid nimesid käsitlevatest sätetest, võivad krediidiasutused oma tegevuses kasutada kogu ühenduse territooriumil sama nime, mida nad kasutavad selles liikmesriigis, kus asub nende peakontor. Võimaliku segaduse korral võib vastuvõttev liikmesriik selguse huvides nõuda, et nimele lisataks selgitav täiend. Artikkel 16 Oluline osalus krediidiasutuses 1. Liikmesriigid kohustavad iga füüsilist või juriidilist isikut, kes soovib kas otseselt või kaudselt omandada olulise osaluse kredii- diasutuses, teatama kõigepealt pädevatele asutustele omandatava osaluse suuruse. Samuti peab selline isik teatama pädevatele asu- tustele oma kavatsusest, juhul kui ta kavatseb suurendada olulist osalust selliselt, et talle kuuluva hääleõiguse või kapitali osa saa- vutaks või ületaks 20 %, 33 % või 50 % või selliselt, et krediidi- asutusest saaks tema tütarettevõtja. Ilma et see mõjutaks lõike 2 sätete kohaldamist, on pädevatel asu- tustel aega kuni kolm kuud alates esimeses lõigus osutatud teata- mise kuupäevast sellisele kavatsusele vastuväiteid esitada, kui nad krediidiasutuse aruka ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadust silmas pidades ei ole veendunud esimeses lõigus nimetatud isiku sobivuses. Kui nad ei ole esimeses lõigus nimetatud kavatsuse vas- tu, siis võivad nad määrata selle elluviimiseks tähtaja. 2. Kui lõikes 1 nimetatud osalust omandav isik on teises liikmes- riigis tegevusloa saanud krediidiasutus või teises liikmesriigis tege- vusloa saanud krediidiasutuse emaettevõtja või füüsiline või jurii- diline isik, kes kontrollib teises liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutust, ja kui asutus, milles omandaja soovib omandada osaluse, muutuks selle tulemusena omandaja tütarettevõtjaks või tema kontrollile alluvaks, peab omandamisele hinnangu andmist käsitlema artiklis 12 nimetatud eelneva konsulteerimise käigus. 2. Tegevusloa tühistamist tuleb põhjendada ning sellest teatada asjaomastele isikutele; sellisest tühistamisest teatatakse komisjo- nile. 3. Liikmesriigid kohustavad iga füüsilist või juriidilist isikut, kes soovib kas otseselt või kaudselt võõrandada olulist osalust kredii- diasutuses, sellest teatama kõigepealt pädevatele asutustele ja 290 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd teatama neile võõrandatava osaluse suuruse. Samuti peab selline isik teatama pädevatele asutustele oma kavatsusest vähendada oma olulist osalust nii, et temale kuuluva hääleõiguse või kapitali osa langeks alla 20 %, 33 % või 50 % või et krediidiasutus lakkaks olemast tema tütarettevõtja. 4. Saanud teada osaluste omandamisest või võõrandamisest oma kapitalis, mille tõttu osalused ületavad või langevad allapoole lõi- getes 1 ja 3 nimetatud künnist, teatab krediidiasutus sellest päde- vatele asutustele. Samuti teatavad krediidiasutused pädevatele asutustele vähemalt kord aastas aktsionäride või osanike ja liikmete nimed, kellele kuuluvad olulised osalused, näidates osaluste suuruse, nagu see on esitatud aktsionäride või osanike ja liikmete üldkoosolekul või saadud börsil noteeritud äriühingutele kehtestatud eeskirjade täit- mise tulemusena. 5. Liikmesriigid nõuavad, et juhul kui lõikes 1 nimetatud isikute mõju võib kahjustada krediidiasutuse arukat ja usaldusväärset juh- timist, võtavad pädevad asutused vajalikke meetmeid sellise olu- korra lõpetamiseks. Sellisteks meetmeteks võivad olla näiteks ette- kirjutused, sanktsioonid juhtkonna suhtes või asjassepuutuvate aktsionäride või osanike või liikmete aktsiatest või osadest tule- neva hääleõiguse peatamine. Samasuguseid meetmeid kohaldatakse füüsiliste või juriidiliste isi- kute suhtes, kes ei täida lõikes 1 sätestatud eelneva teatamise kohustust. Kui osalus omandatakse pädevate asutuste vastuseisust hoolimata, siis näevad liikmesriigid olenemata mis tahes muudest sanktsioonidest ette kas vastava hääleõiguse peatamise, hääleta- misel antud häälte õigustühiseks tunnistamise või võimaluse need kehtetuks tunnistada. 6. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse olulise osaluse ja muude osalustasemete kindlaksmääramisel arvesse nõukogu direktiivi 88/627/EMÜ artiklis 7 osutatud hääleõigust. Artikkel 17 Kord ja sisekontrolli mehhanismid Päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuavad igalt krediidiasutu- selt aruka juhtimis- ja raamatupidamiskorra ning sisekontrolli mehhanismide rakendamist. III JAOTIS ASUTAMISVABADUST JA TEENUSTE OSUTAMISE VABADUST REGULEERIVAD SÄTTED Artikkel 18 Krediidiasutused Liikmesriigid näevad ette, et I lisas loetletud tegevusaladega võivad nende territooriumil vastavalt artikli 20 lõigetele 1-6, artikli 21 lõigetele 1 ja 2 ning artiklile 22 kas filiaali asutamise või teenuste osutamise teel tegeleda kõik teise liikmesriigi pädevalt asutuselt tegevusloa olevad viimase krediidiasutused, tingimusel et nende tegevusluba hõlmab selliseid tegevusalasid. järelevalve saanud all ja Artikkel 19 Finantseerimisasutused teenuste osutamise teel tegeleda kõik teise liikmesriigi finantsee- rimisasutused, olenemata sellest, kas tegemist on krediidiasutuse tütarettevõtjaga või vähemalt kahe krediidiasutuse ühisomandis oleva tütarettevõtjaga, mille asutamislepingus ja põhikirjas on lubatud tegelemine sellistel tegevusaladel ja mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele: — emaettevõtja või -ettevõtjate tegevusluba krediidiasutusena tegutsemiseks peab olema saadud liikmesriigis, mille seadused reguleerivad tütarettevõtja tegevust, — nimetatud tegevusaladega peab tegelema sellesama liikmesriigi territooriumil, — emaettevõtjal või -ettevõtjatel peab olema 90 % või rohkem tütarettevõtja aktsiate või osadega esindatud häältest, Samuti näevad liikmesriigid ette, et I lisas loetletud tegevusaladega võivad nende territooriumil vastavalt artikli 20 lõigetele 1-6, artik- li 21 lõigetele 1 ja 2 ning artiklile 22 kas filiaali asutamise või — pädevad asutused peavad olema veendunud, et emaettevõtja või -ettevõtjad tagavad tütarettevõtja usaldusväärse juhtimise; -ettevõtjad olema lisaks sellele peavad emaettevõtja või 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 291 asjaomase päritoluliikmesriigi pädevate ametiasutuste nõus- olekul teatanud, et nad tagavad solidaarselt tütarettevõtja võe- tud kohustuste täitmise, — tütarettevõtja peab, eelkõige kõnealuste tegevusalade osas, kuuluma emaettevõtja või iga oma emaettevõtja konsolidee- ritud järelevalve alla vastavalt artiklitele 52-56, eriti makse- võime suhtarvu arvutamise, suure riskide kontsentreerumise kontrollimise ja artiklis 51 sätestatud osaluspiirangute puhul. a) liikmesriik, mille territooriumil kavatsetakse filiaal luua; b) tegevuskava, kus muu hulgas esitatakse kavandatavad tegevus- valdkonnad ja filiaali organisatsiooniline struktuur; c) aadress vastuvõtvas liikmesriigis, kust on võimalik dokumente saada; Päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad kontrollima kõne- aluste tingimuste täitmist ja andma tütarettevõtjale selle kohta tõendi, mis tuleb lisada artikli 20 lõigetes 1-6 ning artikli 21 lõi- getes 1 ja 2 nimetatud teatisele. d) filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused tagavad järelevalve tütaret- tevõtja üle vastavalt artikli 5 lõikele 3 ning artiklitele 16, 17, 26, 28, 29, 30 ja 32. Käesolevas artiklis mainitud sätteid kohaldatakse tütarettevõtjate suhtes mutatis mutandis, võttes arvesse vajalikke muudatusi. Eel- kõige tuleb sõna “krediidiasutus” asemel lugeda “artiklis 19 sätes- tatud tingimustele vastav finantseerimisasutus” ning sõna “tege- vusluba” asemel “asutamisleping ja põhikiri”. Artikli 20 lõike 3 teine lõik lugeda järgmiselt: “Samuti teevad päritoluliikmesriigi pädevad asutused teatavaks finantseerimisasutuse tütarettevõtja omavahendite summa suu- ruse ning tema emaettevõtjaks oleva krediidiasutuse konsoli- deeritud maksevõime suhtarvu. ” 3. Juhul kui päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel pole kavan- datavaid tegevusalasid arvesse võttes kahtlusi krediidiasutuse hal- dusstruktuuri ja varalise seisundi adekvaatsuse suhtes, edastavad nad kolme kuu jooksul pärast lõikes 2 nimetatud andmete saa- mist need vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ja teatavad sellest asjaomasele krediidiasutusele. Samuti teevad päritoluliikmesriigi pädevad asutused teatavaks krediidiasutuse omavahendite summa suuruse ja maksevõime suhtarvu. Kui päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad edastamast lõikes 2 nimetatud andmeid vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, teatavad nad keeldumise põhjused asjaomasele kredii- diasutusele kolme kuu jooksul pärast kõigi andmete saamist. And- mete edastamisest keeldumine või vastamata jätmine annab õiguse pöörduda päritoluliikmesriigi kohtu poole. Kui käesoleva artikli nõuetele vastav finantseerimisasutus ei täida enam mõnd esitatud tingimust, teatab päritoluliikmesriik sellest vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ning kõnealuse finantseerimisasutuse tegevust vastuvõtvas liikmesriigis hakkavad reguleerima vastuvõtva liikmesriigi õigusaktid. 4. Enne kui krediidiasutuse filiaal alustab tegevust, valmistuvad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kahe kuu jooksul lõi- kes 3 nimetatud andmete saamisest järelevalve alustamiseks kre- diidiasutuse üle vastavalt artiklile 22 ja teatavad vajaduse korral tingimused, mille kohaselt üldise hüvangu nimel tuleb vastuvõt- vas liikmesriigis tegutseda. Artikkel 20 Asutamisõiguse kasutamine 5. Filiaali võib asutada ja see võib tegevust alustada pärast teate saamist vastuvõtva liikmesriigi pädevatelt asutustelt või kui nime- tatud teadet ei ole saadetud, pärast lõikes 4 sätestatud tähtaja möödumist. 1. Krediidiasutus, kes soovib asutada teise liikmesriigi territooriu- mil filiaali, teatab sellest oma liikmesriigi pädevatele asutustele. 2. Liikmesriik nõuab, et iga teises liikmesriigis filiaali asutada soo- viv krediidiasutus esitaks lõikes 1 nimetatud teatamisel järgmised andmed: 6. Juhul kui lõike 2 punktide b, c või d põhjal edastatud üksikas- jad muutuvad, teatab krediidiasutus kõnesolevast muudatusest kirjalikult nii päritoluliikmesriigi kui ka vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt üks kuu enne muudatuse tegemist, et päritoluliikmesriigi pädevad asutused saaksid vastu võtta lõike 3 kohase otsuse ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused lõike 4 kohase otsuse muudatuse kohta. 292 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd 7. Filiaalid, mis on alustanud tegevust vastavalt vastuvõtvates liik- mesriikides kehtivatele õigusaktidele enne 1. jaanuari 1993, loe- takse lõigetes 1-5 sätestatud korrale vastavateks. Alates eespool nimetatud kuupäevast kohaldatakse nende suhtes lõiget 6 ja artik- leid 18, 19, 22 ja 29. 3. Kui asjaomane krediidiasutus ei astu vajalikke samme, teavita- vad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused sellest pärit- oluliikmesriigi pädevaid asutusi. Päritoluliikmesriigi pädevad asu- tused võtavad võimalikult kiiresti vajalikud meetmed tagamaks, et kõnealune krediidiasutus lõpetab eeskirjade eiramise. Nende meetmete laad teatatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asu- tustele. Artikkel 21 Teenuste osutamise vabaduse kasutamine 1. Kui krediidiasutus soovib esimest korda kasutada teenuste osu- tamise vabadust, tegutsedes teise liikmesriigi territooriumil, tea- tab ta oma asukohaliikmesriigi pädevatele asutustele, milliste I lisas loetletud tegevusaladega ta kavatseb tegelema hakata. 4. Kui krediidiasutus jätkab vastuvõtvas liikmesriigis kehtivate lõikes 2 nimetatud eeskirjade rikkumist hoolimata pärit- oluliikmesriigi võetud meetmetest või seetõttu, et need meetmed osutuvad ebapiisavaks või neid ei saa vastuvõtvas riigis rakenda- da, võib vastuvõttev riik pärast päritoluliikmesriigi pädevatele asu- tustele teatamist võtta vajalikke meetmeid edasise rikkumise takis- tamiseks või selle eest karistamiseks ning vajaduse korral kõnealuse krediidiasutuse edasiste tehingute sooritamise tõkesta- miseks oma territooriumil. Liikmesriigid tagavad, et nende terri- tooriumil on võimalik krediidiasutustele nende meetmete raken- damiseks vajalikke õigusdokumente üle anda. 2. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad ühe kuu jook- sul pärast lõikes 1 nimetatud teate saamist kõnealuse teate vastu- võtva liikmesriigi pädevatele asutustele. 3. Käesolev artikkel ei mõjuta õigusi, mille teenuseid osutavad krediidiasutused on omandanud enne 1. jaanuari 1993. 5. Lõigete 1-4 sätted ei mõjuta vastuvõtvate liikmesriikide õigust võtta meetmeid, selleks et takistada oma territooriumil üldiseks hüvanguks vastuvõetud õigusnormide rikkumist või selle eest karistada. Nimetatud meetmete hulka kuulub võimalus takistada rikkuval krediidiasutusel uute tehingute algatamine antud liikmes- riigi territooriumil. Artikkel 22 Vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste volitused 6. Lõigete 3, 4 ja 5 alusel võetud meetmed, mis sisaldavad sankt- sioone või teenuste osutamise vabaduse piiranguid, peavad olema põhjendatud ning neist tuleb teatada asjaomasele krediidiasutuse- le. Kõigi selliste meetmete osas võib esitada kaebuse meetmed võt- nud liikmesriigi kohtutele. 1. Statistiliste andmete saamise eesmärgil võivad vastuvõtvad liik- mesriigid nõuda, et kõik krediidiasutused, kellel on tema territoo- riumil filiaale, esitaksid kõnealuste vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis. 7. Enne lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud menetluse rakendamist või- vad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused edasilükkamatul juhul võtta mis tahes ettevaatusabinõusid, et kaitsta hoiustajate, investorite ja muude selliste isikute huve, kellele osutatakse tee- nuseid. Komisjoni ja teiste asjaomaste liikmesriikide pädevaid asu- tusi tuleb sellistest abinõudest teavitada nii kiiresti kui võimalik. Täites artiklis 27 sätestatud kohustusi, võivad vastuvõtvad liik- mesriigid nõuda teiste liikmesriikide krediidiasutuste filiaalidelt samasuguste andmete esitamist, mida sellisel juhul nõutakse oma riigi krediidiasutustelt. Pärast konsulteerimist asjaomase liikmesriigi pädevate asutustega võib komisjon otsustada, et kõnealune liikmesriik peab võetud meetmeid muutma või need tühistama. 2. Kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused teevad kindlaks, et krediidiasutus, millel on filiaal või mis osutab teenuseid tema territooriumil, ei täida selles riigis käesoleva direktiivi alusel keh- testatud õigusnorme, mis sisaldavad ka vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste volitusi, nõuavad need asutused, et asjaomane krediidiasutus lõpetaks eeskirjade eiramise. 8. Vastuvõtvad liikmesriigid võivad neile käesoleva direktiiviga antud volituste rakendamiseks võtta vajalikke meetmeid oma ter- ritooriumil toimepandud rikkumiste vältimiseks või nende eest karistamiseks. Nimetatud meetmete hulka kuulub võimalus takis- tada krediidiasutustel uute tehingute algatamist antud liikmesriigi territooriumil. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 293 9. Tegevusloa tühistamisest teatatakse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, kes võtavad vajalikud meetmed, et takistada asjaomast krediidiasutust algatamast uusi tehinguid kõnealuse riigi territooriumil ja kaitsta hoiustajate huve. Iga kahe aasta järel esitab komisjon panganduse nõuandekomiteele ettekande selliste juhtumite kohta. 10. Liikmesriigid teatavad komisjonile, mitu korda ja missugusel juhul on esinenud artikli 20 lõigete 1-6 kohast keeldumist või on võetud meetmeid vastavalt käesoleva artikli lõikele 4. Iga kahe aasta järel esitab komisjon panganduse nõuandekomiteele ette- kande selliste juhtumite kohta. 11. Käesolev artikkel ei takista mingil moel krediidiasutustel, mille peakontorid asuvad teistes liikmesriikides, reklaamida oma teenuseid vastuvõtvas liikmesriigis kõigi võimalike sidevahendite abil vastavalt sellise reklaami vormi ja sisu käsitlevatele üldise hea- olu huvides vastuvõetud eeskirjadele. IV JAOTIS SUHTED KOLMANDATE RIIKIDEGA Artikkel 23 Kolmandate riikide ettevõtjate tütarettevõtjatest teatamine ja kõnealuste riikide turgudele pääsemise tingimused 4. Kui komisjonile selgub lõikes 3 nimetatud ettekannete või muude andmete põhjal, et kolmas riik ei võimalda ühenduse kre- diidiasutustele tegelikku turulepääsu samadel alustel, nagu seda võimaldab ühendus kõnealuse kolmanda riigi krediidiasutustele, võib komisjon pöörduda nõukogu poole ettepanekuga saada vaja- likud volitused läbirääkimisteks, et saavutada ühenduse krediidi- asutustele samalaadsed konkurentsivõimalused. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. 1. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile: a) igast tegevusloa andmisest tütarettevõtjale, mida otseselt või kaudselt kontrollib vähemalt üks kolmanda riigi seaduste alu- sel tegutsev emaettevõtja. Komisjon teatab sellest panganduse nõuandekomiteele; b) kui selline emaettevõtja omandab sellise osaluse ühenduse kre- diidiasutuses, et sellest saab tema tütarettevõtja. Komisjon tea- tab sellest panganduse nõuandekomiteele. Kui tegevusluba on antud tütarettevõtjale, mida otseselt või kaud- selt kontrollib vähemalt üks kolmanda riigi seaduste alusel tegut- sev emaettevõtja, täpsustavad pädevad asutused sellise kontserni struktuuri teatises, mis esitatakse komisjonile vastavalt artik- lile 11. 2. Liikmesriigid informeerivad komisjoni üldistest raskustest, mis nende krediidiasutustel ette tulevad seoses asutamise või pangan- dustegevusega kolmandas riigis. 5. Kui komisjonile selgub lõikes 3 nimetatud ettekannete või muude andmete põhjal, et kolmandas riigis ei kohelda ühenduse krediidiasutusi riiklikul tasandil nii, et neile oleksid tagatud samad konkureerimisvõimalused, mida võimaldatakse oma riigi kredii- diasutustele, ning et tõhusa turulepääsu tingimused ei ole täide- tud, võib komisjon olukorra parandamiseks algatada läbirääkimi- sed. Esimeses lõigus kirjeldatud olukorras võidakse ükskõik mil- lal lisaks läbirääkimiste algatamisele artikli 60 lõikes 2 sätestatud korras otsustada, et liikmesriikide pädevad asutused peavad pii- rama otsuste tegemist või peatama otsuste tegemise, mis on seo- tud juba esitatud või edaspidi esitatavate taotlustega tegevusloa saamiseks või osaluse omandamiseks otsest või kaudset kontrolli omavate kõnealuse kolmanda riigi seaduste alusel tegutsevate emaettevõtjate poolt. Niisuguseid meetmeid ei tohi rakendada kauem kui kolme kuu jooksul. 3. Komisjon koostab lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimusi arvesta- des regulaarselt ettekande ühenduse krediidiasutuste kohtlemise kohta kolmandates riikides seoses asutamise ja pangandustegevu- sega ning kolmandate riikide krediidiasutustes osaluse omandami- sega. Komisjon esitab nimetatud ettekanded koos asjakohaste ette- panekutega nõukogule. Arvestades läbirääkimiste tulemusi võib nõukogu enne kõnealuse kolmekuulise ajavahemiku lõppu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada, kas meetmete kohal- damist jätkatakse. 294 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd Sellist piiramist ja taotluste rahuldamise peatamist ei kohaldata, kui ühenduses nõuetekohaselt tegevusloa saanud krediidiasutus või selle tütarettevõtja asutab tütarettevõtja või omandab osaluse ühenduse krediidiasutustes. nõustuda selliste sätete kohaldamisega, mis vastastikkuse põhi- mõttel võimaldavad väljaspool ühendust paiknevate peakontori- tega krediidiasutuste filiaalidele samasugust kohtlemist kogu ühenduse territooriumil. 6. Kui komisjon tuvastab lõigetes 4 ja 5 kirjeldatud olukorra, tea- tab liikmesriik komisjonile viimase nõudmisel: a) igast sellise tütarettevõtja tegevusloa taotlusest, mida otseselt või kaudselt kontrollib vähemalt üks kõnesoleva kolmanda riigi seaduste alusel tegutsev emaettevõtja; b) igast liikmesriikidele vastavalt artiklile 16 teatatud kolmanda riigi ettevõtja kavatsusest omandada ühenduse krediidiasutu- ses niisugune osalus, mis muudab viimase tema tütarettevõt- jaks. Teatamiskohustust pole vaja enam täita, kui lõikes 4 või 5 osuta- tud kolmanda riigiga saavutatakse kokkulepe või kui lõike 5 tei- ses ja kolmandas lõigus osutatud meetmete rakendamine lõpeta- takse. 7. Käesoleva artikli kohaselt võetavad meetmed on kooskõlas ühenduse kohustustega, mis tulenevad igasugustest krediidiasu- tuste asutamist ja tegevust reguleerivatest rahvusvahelistest kahe- või mitmepoolsetest lepingutest. Artikkel 25 Konsolideeritud järelevalvet käsitlev koostöö kolmandate riikide pädevate asutustega 1. Komisjon võib liikmesriigi taotlusel või omal algatusel pöör- duda nõukogu poole ettepanekuga pidada ühe või mitme kol- manda riigiga läbirääkimisi, et sõlmida kokkulepped, mis käsitle- vad vahendeid konsolideeritud järelevalve teostamiseks järgmiste asutuste üle: — krediidiasutused, mille emaettevõtjate peakontorid paiknevad kolmandas riigis, ja — kolmandas riigis asuvad krediidiasutused, mille krediidiasu- tuse või finantsvaldusettevõtjana tegutsevate emaettevõtjate asukoht on ühenduses. Artikkel 24 2. Lõikes 1 nimetatud kokkulepetega püütakse eelkõige tagada, et: Väljaspool ühendust paiknevate peakontoritega krediidiasu- tuste filiaalid 1. Liikmesriigid ei kohalda väljaspool ühendust paiknevate pea- kontoritega krediidiasutuste filiaalide asutamise ega tegevuse suh- tes sätteid, millega kaasneks soodsam kohtlemine kui see, mis saab osaks ühenduses paiknevate peakontoritega krediidiasutuste filiaalidele. 2. Pädevad asutused teavitavad komisjoni ja panganduse nõuan- dekomiteed kõigist filiaalide tegevuslubadest, mis antakse väljas- pool ühendust paiknevate peakontoritega krediidiasutustele. — liikmesriikide pädevatele asutustele on kättesaadav vajalik tea- ve, et teostada konsolideeritud finantsseisundil põhinevat järe- levalvet ühenduses asuvate krediidiasutuste ja finantsvalduset- tevõtjate üle, mille tütarettevõtjad on väljaspool ühendust asuvad krediidi- või finantseerimisasutused või mis omavad sellistes äriühingutes osalust, — kolmandate riikide pädevatele asutustele on kättesaadav vaja- lik teave, et teostada järelevalvet emaettevõtjate üle, mille pea- kontorite asukoht on nende territooriumil ja mille tütarette- võtjad on ühes või mitmes liikmesriigis asuvad krediidi- või finantseerimisasutused või mis omavad sellistes äriühingutes osalust. 3. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib ühendus asuta- mislepingu alusel ühe või mitme riigiga sõlmitud kokkulepetega 3. Komisjon ja panganduse nõuandekomitee tutvuvad põhjali- kult lõikes 1 nimetatud läbirääkimiste tulemustega ja nendest joh- tuva olukorraga. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 295 V JAOTIS USALDATAVUSNORMATIIVIDE TÄITMISE JÄRELEVALVE PÕHIMÕTTED JA TEHNILISED VAHENDID I PEATÜKK Artikkel 29 USALDATAVUSNORMATIIVIDE TÄITMISE JÄRELEVALVE PÕHIMÕTTED Teises liikmesriigis asutatud filiaalide kontroll kohapeal Artikkel 26 Päritoluliikmesriigi kontrollipädevus 1. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad krediidiasu- tuse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eest, sealhulgas artiklite 18 ja 19 kohase tegevuse järelevalve eest, ilma et see pii- raks käesoleva direktiivi nende sätete kohaldamist, mille kohaselt vastutus on vastuvõtva liikmesriigi ametiasutustel. 2. Lõige 1 ei takista käesoleva direktiivi kohast konsolideeritud järelevalvet. Artikkel 27 Vastuvõtva liikmesriigi pädevus Kuni edaspidise kooskõlastamiseni säilib vastuvõtva liikmesriigi vastutus koostöös päritoluliikmesriigi pädevate asutustega järelevalve eest krediidiasutuste filiaalide likviidsuse üle. Ilma et see piiraks Euroopa Rahasüsteemi tugevdamiseks vajalike meetmete kohaldamist, jäävad vastuvõtvad liikmesriigid täies ulatuses vastutavaks meetmete eest, mis tulenevad nende rahapoliitika elluviimisest. Selliste meetmetega ei tohi kaasneda diskrimineeriv ega piirav kohtlemine selle põhjal, et krediidiasutus on saanud tegevusloa mõnes teises liikmesriigis. Artikkel 28 Järelevalvealane koostöö Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teevad tihedat koos- tööd järelevalve teostamisel selliste krediidiasutuste töö üle, kes tegutsevad, eelkõige filiaalide asutamise näol, ühes või mitmes liikmesriigis peale selle liikmesriigi, kus paiknevad nende peakon- torid. Pädevad asutused jagavad üksteisega kõiki selliste krediidi- asutuste juhtimist ja omandilist kuuluvust käsitlevaid andmeid, mis tõenäoliselt hõlbustavad järelevalve teostamist ning tegevus- lubade andmiseks vajalike tingimustega tutvumist ning kõiki and- meid, mis tõenäoliselt hõlbustavad selliste asutuste kontrollimist, eelkõige seoses likviidsuse, maksejõulisuse, hoiuste tagamise, ris- kide kontsentreerumise piiramise, juhtimis- ja raamatupidamis- korra ning sisekontrolli mehhanismidega. 1. Kui mõnes teises liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasu- tus tegutseb filiaali kaudu, näeb vastuvõttev liikmesriik ette, et päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad pärast vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele teatamist iseseisvalt või nende poolt selleks määratud isikute kaudu kohapeal kontrollida artik- lis 28 osutatud andmeid. 2. Filiaalide kontrollimiseks võivad päritoluliikmesriigi pädevad asutused kasutada üht artikli 56 lõikes 7 sätestatud muud menet- lust. 3. Käesolev artikkel ei mõjuta vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste õigust käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täit- mise raames kohapeal kontrollida nende territooriumil asutatud filiaale. Artikkel 30 Teabevahetus ja ametisaladus 1. Liikmesriigid näevad ette, et kõik isikud, kes töötavad või on töötanud pädevate asutuste heaks, ning pädevate asutuste huvi- des tegutsevad audiitorid ja eksperdid on kohustatud hoidma ametisaladust. See tähendab, et nad ei tohi avaldada ühelegi isi- kule ega asutusele neile ametikohustuste täitmisel teatavaks saa- nud konfidentsiaalset informatsiooni, välja arvatud andmed, mis on esitatud kokkuvõttena või selliselt koostatud, et üksikuid kre- diidiasutusi pole võimalik identifitseerida; eelöeldu ei puuduta kri- minaalõiguse valdkonda kuuluvaid juhtumeid. Sellest olenemata võib krediidiasutuse pankroti või sundlikvidee- rimise korral tsiviil- või kaubandusõigusliku menetluse käigus avalikustada konfidentsiaalset informatsiooni, mis ei puuduta kol- mandaid isikuid, kes on seotud kõnealuse krediidiasutuse pääst- mise katsetega. 2. Lõige 1 ei takista eri liikmesriikide pädevate asutuste vahelist teabevahetust käesoleva direktiivi või muude krediidiasutusi käsit- levate direktiivide alusel. Nimetatud teabe kohta kehtivad lõikes 1 sätestatud ametisaladuse hoidmise tingimused. 296 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd 3. Liikmesriigid võivad sõlmida kolmandate riikide pädevate asu- tuste või lõigetes 5 ja 6 määratletud asutuste või organitega tea- bevahetust sätestavaid koostöölepinguid ainult tingimusel, et edastatava informatsiooni kohta kehtivad vähemalt samaväärsed ametisaladuse hoidmise tagatised, kui on nimetatud käesolevas artiklis. Sellise teabevahetuse eesmärk peab olema nimetatud asu- tuste või organite järelevalveülesande täitmine. Kui informatsioon pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel informatsiooni avaldanud pädevate asutustega ja vajaduse korral üksnes nende asutustega kokkulepitud eesmärkidel. — isikute vahel, kes vastutavad krediidiasutuste ja finantseerimis- asutuste raamatupidamisaruannete seadusjärgse auditeerimise eest, täites oma järelevalvefunktsiooni ning avaldades hoiuste tagamise süsteeme haldavatele organitele nende ametikohustuste täitmiseks vajalikke andmeid. Saadud andmete kohta kehtivad lõikes 1 sätes- tatud ametisaladuse hoidmise nõuded. 6. Olenemata lõigetest 1-4 võivad liikmesriigid anda loa teabeva- hetuseks pädevate asutuste ja: 4. Pädevad asutused, kes saavad konfidentsiaalset informatsiooni lõigete 1 ja 2 alusel, võivad seda kasutada ainult oma ametikohus- tuste täitmisel: — ametiasutuste vahel, kes vastutavad nende organite kontrolli- mise eest, kes on seotud krediidiasutuste likvideerimise ja pankroti ning muude sarnaste menetlustega, või — selleks et kontrollida krediidiasutuste asutamise tingimuste täitmist ning kergendada konsolideerimata või konsolideeri- tud kontrolli krediidiasutuste tegevuse üle, pidades eriti silmas likviidsuse, maksevõime, riskide kontsentreerumise, juhtimis- ja raamatupidamiskorra ning sisekontrolli mehhanismide kontrollimist, või — selleks et rakendada sanktsioone või — halduskaebuse korral pädeva asutuse otsuse vastu või — kohtuasjades, mis on algatatud vastavalt artiklile 33 või vas- tavalt käesoleva direktiivi või muude krediidiasutusi käsitle- vate direktiividega ettenähtud erisätetele. 5. Lõiked 1 ja 4 ei välista informatsioonivahetust liikmesriigi pii- res, kui ühes ja samas liikmesriigis on kaks või rohkem pädevat asutust, ega liikmesriikide vahel pädevate asutuste ja: — nende ametiasutuste vahel, kes vastutavad muude finantsasu- tuste ja kindlustusseltside järelevalve eest, ning nende ameti- asutuste vahel, kes vastutavad kapitaliturgude järelevalve eest, — ametiasutuste vahel, kes vastutavad nende isikute kontrolli- mise eest, kellele on ülesandeks tehtud kindlustusseltside, kre- diidiasutuste, investeerimisühingute ja muude finantseerimi- seadusjärgne sasutuste auditeerimine. raamatupidamisaruannete Liikmesriigid, kes kasutavad esimeses lõigus sätestatud võimalust, nõuavad vähemalt järgmiste tingimuste täitmist: — nimetatud andmed on mõeldud esimeses lõigus osutatud järe- levalveülesande teostamiseks, — selliselt saadud andmete kohta kehtib lõikes 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus, — kui informatsioon pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel informat- siooni avaldanud pädevate asutustega ja vajaduse korral üks- nes nende asutustega kokkulepitud eesmärkidel. Liikmesriigid teevad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teata- vaks nende ametiasutuste nimed, kes vastavalt käesolevale lõikele võivad informatsiooni saada. — organite vahel, kes tegelevad krediidiasutuste likvideerimise ja pankroti ning muude selliste menetlustega, 7. Olenemata lõigetest 1-4 võivad liikmesriigid finantssüsteemi stabiilsuse ja ühtsuse tugevdamise eesmärgil anda loa teabe vahe- tamiseks pädevate asutuste ja nende asutuste või organite vahel, kes seaduse järgi vastutavad äriühinguõiguse rikkumiste tuvasta- mise ja uurimise eest. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 297 Liikmesriigid, kes kasutavad esimeses lõigus sätestatud võimalust, nõuavad vähemalt järgmiste tingimuste täitmist: — nimetatud andmed on mõeldud esimeses lõigus osutatud üles- ande teostamiseks, 9. Lisaks sellele võivad liikmesriigid olenemata lõigetest 1 ja 4 vastavalt seaduses sätestatud eeskirjadele lubada teatavate and- mete edastamist ka teistele keskvalitsuse asutustele, kes vastuta- vad krediidiasutuste, finantseerimisasutuste, investeerimisteenuste ja kindlustusseltside järelevalvealase seadusandluse eest, ning nende asutuste nimel tegutsevatele inspektoritele. — selliselt saadud andmete kohta kehtib lõikes 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus, Sellistel tingimustel võib informatsiooni edastada siiski vaid usal- datavusnormatiivide täitmise kontrollimiseks. — kui informatsioon pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult selgesõnalisel kokkuleppel informat- siooni avaldanud pädevate asutustega ja vajaduse korral üks- nes nende asutustega kokkulepitud eesmärkidel. Kui ühe liikmesriigi pädevad asutused või organid, millele on osu- tatud esimeses lõigus, täidavad oma tuvastamis- ja uurimisülesan- deid selleks ametisse nimetatud eripädevusega isikute kaasabil, kes ei tööta riiklikus sektoris, võib esimeses lõigus ettenähtud infor- matsiooni vahetamise võimalus laieneda nimetatud isikutele tei- ses lõigus kindlaksmääratud tingimustel. Teise lõigu kolmanda taande rakendamiseks teatavad esimeses lõi- gus nimetatud ametiasutused või organid andmed avalikustanud pädevatele asutustele nende isikute nimed ja täpsed kohustused, kellele nimetatud andmed tuleb saata. Liikmesriigid peavad siiski sätestama, et lõigete 2 ja 5 alusel ning artikli 29 lõigetes 1 ja 2 nimetatud kohapealse kontrollimise käi- gus saadud informatsiooni võib käesolevas lõikes osutatud juhtu- del avalikustada ainult siis, kui selleks on selgesõnaline nõusolek andmed avalikustanud pädevatelt asutustelt või selle liikmesriigi pädevatelt asutustelt, kus toimus kohapealne kontroll. 10. Käesolev artikkel ei takista pädevatel asutustel edastamast lõi- getes 1-4 osutatud andmeid arvelduskojale või mõnele teisele oma liikmesriigi turu tarbeks siseriikliku õiguse alusel asutatud arveldus- ja tasaarveldusteenuseid osutavale organile, eeldades, et nimetatud andmete edastamine on vajalik selleks, et tagada nende organite nõuetekohane funktsioneerimine, kui turul osalejad ei täida kohustusi või võivad neid mitte täita. Selliselt saadud and- mete kohta kehtib lõikes 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus. Liikmesriigid tagavad siiski, et lõike 2 kohaselt saadud andmeid ei avalikustata käesolevas lõikes nimetatud asjaoludel ilma andmed avalikustanud pädevate asutuste selgesõnalise nõus- olekuta. Liikmesriigid teevad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teata- vaks nende ametiasutuste ja organite nimed, kes vastavalt käes- olevale lõikele võivad informatsiooni saada. Artikkel 31 Komisjon koostab enne 31. detsembrit 2000 ettekande käesoleva lõike sätete kohaldamise kohta. Aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete seadus- järgse kontrollimise eest vastutavate isikute kohustused 8. Käesolev artikkel ei takista pädevat asutust edastamast: 1. Liikmesriigid sätestavad vähemalt, et — keskpankadele ja muudele rahandusasutustega samasugustes ülesannetes olevatele organitele, — vajaduse korral ka teistele maksusüsteemide kontrollimise eest vastutavatele riigiasutustele nende tööülesannete täitmiseks mõeldud andmeid, samuti ei takista see neid ametiasutusi ega organeid edastamast pädevatele asutustele lõike 4 kohaldamiseks vajalikke andmeid. Selliselt saa- dud andmete kohta kehtib käesolevas artiklis kehtestatud ameti- saladuse hoidmise kohustus. a) kõik isikud, kellele on antud luba direktiivi 84/253/EMÜ (1) krediidiasutuses nõu- artiklis 51, nõukogu direktiivi tähenduses, ning täidavad kogu direktiivi 78/660/EMÜ (2) artiklis direktiivi 83/349/EMÜ kes või 37 (1) 10. aprilli 1984. aasta kaheksas nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 44 lõike 2 punktil g ja käsitleb raa- matupidamisdokumentide põhikirjajärgse auditeerimise eest vastuta- vate isikute tunnustamist (EÜT L 126, 12. 5. 1984, lk 20). (2) 25. juuli 1978. aasta neljas nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 44 lõike 2 punktil g ja käsitleb tea- tavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (EÜT L 222, lk 11). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 14. 8. 1978, 1999/60/EÜ (EÜT L 62, 26. 6. 1999, lk 65). 298 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd 85/611/EMÜ (1) artiklis 31 kirjeldatud või muid seadusjärgseid tööülesandeid, on kohustatud viivitamata teavitama pädevaid ametiasutusi kõigist ülesannete täitmise jooksul teatavaks saa- nud kõnealust krediidiasutust puudutavatest asjaoludest või otsustest, mis võivad: Artikkel 33 Õigus pöörduda kohtu poole — anda tunnistust tegevusloa andmise tingimuste või spet- siaalselt krediidiasutuste tegevust sätestavate õigus- ja hal- dusnormide olulisest rikkumisest või — kahjustada krediidiasutuse tegevuse jätkamist või Liikmesriigid tagavad, et vastavalt käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud õigus- ja haldusnormidele krediidiasutuste suhtes langetatud otsuste puhul võib kasutada õigust pöörduda kohtu poole. Sama kehtib juhul, kui tegevusloa taotluse kohta, mis sisal- dab kõiki kehtivate õigusaktide alusel nõutavaid andmeid, ei ole kuue kuu jooksul taotluse esitamisest alates vastu võetud otsust. — viia raamatupidamisaruannete kinnitamata jätmiseni või II PEATÜKK tuua kaasa lisatingimusi; USALDATAVUSNORMATIIVIDE TÄITMISE JÄRELEVALVE TEHNILISED VAHENDID b) samuti on nimetatud isik kohustatud ette kandma kõikidest punktis a kirjeldatud tööülesannete täitmise käigus temale tea- tavaks saanud asjaoludest ja otsustest äriühingus, millel on kontrollisuhetest tulenevalt märkimisväärsed sidemed sellise krediidiasutusega, kus ta oma eespool nimetatud tööülesan- deid täidab. 2. Kui isikud, kes on saanud direktiivi 84/253/EMÜ kohase loa, edastavad pädevatele asutustele mis tahes lõikes 1 osutatud asja- olude või otsuste kohta informatsiooni heauskselt, ei käsitleta seda lepinguga või õigus- ja haldusnormidega informatsiooni avaldamisele kehtestatud piirangute rikkumisena ning nimetatud isikud ei kanna selle eest mingit vastutust. 1. jagu Omavahendid Artikkel 34 Üldpõhimõtted Artikkel 32 1. Kui liikmesriik näeb õigus- või haldusnormidega ühenduse õiguse rakendamiseks ette tegutseva krediidiasutuse usaldatavus- normatiivide täitmise järelevalvet käsitleva sätte, milles kasuta- takse terminit “omavahendid” või viidatakse sellele mõistele, siis ühitatakse see termin või mõiste lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklites 35-38 esitatud määratlusega. Pädevate asutuste volitused kohaldada sanktsioone 2. Arvestades artiklis 38 kehtestatud piiranguid, koosnevad kre- diidiasutuse konsolideerimata omavahendid järgmistest kirjetest: Ilma et see mõjutakstegevuslubade tühistamise korda ja kriminaal- õiguse sätete kohaldamist, sätestavad liikmesriigid, et nende vas- tavad pädevad asutused võivad krediidiasutuste järelevalvet või tegevust käsitlevaid õigus- ja haldusnorme rikkuvate krediidiasu- tuste või isikute suhtes, kes tegelikult kontrollivad nimetatud kre- diidiasutuste tegevust, määrata või rakendada sanktsioone või meetmeid, mille abil kavatsetakse lõpetada tuvastatud rikkumine või kõrvaldada selle põhjused. (1) Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiiv 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigusnormide kooskõlasta- mise kohta (EÜT L 375, 31. 12. 1985, lk 3). Direktiivi on viimati muu- detud direktiiviga 95/26/EÜ (EÜT L 168, 18. 7. 1995, lk 7). 1) kapital direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 22 määratletud tähen- duses, kuivõrd see on sissemakstud, ning aažio, välja arvatud kumulatiivsed eelisaktsiad; 2) reservid direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 23 määratletud tähen- duses ning eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum. Liikmesriigid võivad lubada aruandeperioodi vahekasumi kajastamist enne ametliku otsuse langetamist ainult juhul, kui raamatupidamisaruannete auditeerimise eest vastutavad isikud on kõnealust kasumit kontrollinud ja kui pädevad asutused on veendunud, et kõnealuse summa suurust on hinnatud vasta- valt direktiivis 86/635/EMÜ sätestatud põhimõtetele ja neist on maha arvestatud kõik võimalikud maksud ja dividendid; 3) üldine pangandusreserv direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 38 määratletud tähenduses; 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 299 4) ümberhindamisreserv direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 33 mää- ratletud tähenduses; sätet kohaldatakse kõigi ühenduse õigusaktidega ühtlustatud usal- datavusnormatiivide suhtes. 5) väärtuse korrigeerimised direktiivi 86/635/EMÜ artikli 37 lõi- kes 2 määratletud tähenduses; 6) muud kirjed artiklis 35 määratletud tähenduses; 7) ühistuna asutatud krediidiasutuste liikmete kohustused ning teatavate artikli 36 lõikes 1 osutatud, fondidena tegutsevate krediidiasutuste laenusaajate solidaarkohustused; 8) tähtajalised kumulatiivsed eelisaktsiad ja artikli 36 lõikes 3 osutatud allutatud laenukapital. Artikli 38 kohaselt arvatakse maha järgmised kirjed: 9) krediidiasutusele kuuluvad arvestusliku väärtusega oma akt- siad; 10) immateriaalne põhivara direktiivi 86/635/EMÜ artikli 4 lõi- kes 9 (“Aktiva”) määratletud tähenduses; 11) jooksva aruandeaasta kahjum; 12) osalused teistes krediidi- ja finantseerimisasutustes, mis moo- dustavad vähemalt 10 % nende kapitalist, allutatud nõuded ja artiklis 35 osutatud instrumendid, mida krediidiasutus val- dab krediidi- ja finantseerimisasutustes, milles tema osalus ületab igal juhul 10 % kapitalist. Pädevad asutused võivad loobuda käesoleva sätte rakendami- sest juhul, kui teise krediidi- või finantseerimisasutuse akt- siaid või osasid vallatakse ajutiselt seoses kõnealuse asutuse ümberkorraldamiseks või päästmiseks mõeldud finantsabite- hinguga; 13) osalused teistes krediidi- ja finantseerimisasutustes, mis moo- dustavad kuni 10 % nende kapitalist, allutatud nõuded ja artik- lis 35 osutatud instrumendid, mida krediidiasutus valdab punktis 12 nimetamata krediidi- ja finantseerimisasutustes, kui sellise osaluse, allutatud nõuete ja instrumentide kogu- summa on suurem kui 10 % kõnealuse krediidiasutuse oma- vahenditest enne, kui sellest arvatakse maha punktis 12 ja käesolevas lõikes nimetatud kirjed. 3. Lõike 2 punktides 1-8 määratletud omavahendite mõiste hõl- mab kirjete ja summade suurima võimaliku hulga. Kõnealuste kir- jete kasutamine ja madalamate ülemmäärade fikseerimine ning lõike 2 punktides 9-13 nimetamata kirjete mahaarvamine jäetakse liikmesriikide otsustada. Liikmesriigid on siiski kohustatud arvesse võtma suuremat lähendamist selleks, et saavutada omavahendite ühine määratlus. Selleks esitab komisjon hiljemalt 1. jaanuariks 1996 Euroopa Par- lamendile ja nõukogule ettekande käesoleva artikli ja artiklite 35-39 kohaldamise kohta, lisades vajaduse korral vajalikud muu- datusettepanekud. Tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätes- tatud korras ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalko- miteega, vaatavad Euroopa Parlament ja komisjon hiljemalt 1. jaanuariks 1998 läbi omavahendite mõiste, et saavutada ühise mõiste ühetaoline kohaldamine. 4. Lõike 2 punktides 1-5 loetletud kirjed peavad olema krediidi- asutuse käsutuses, et neid piiramatult ja viivitamata kasutada ris- kide või kahjumi katmiseks kohe, kui need tekkivad. Summast tuleb maha arvestada kõik arvutamise ajal ettenähtud maksud või tuleb summasid korrigeerida, niivõrd kuivõrd sellised maksud vähendavad summat, mille ulatuses võib nimetatud kirjeid kasu- tada riskide või kahjumi katmiseks. Artikkel 35 Muud kirjed 1. Liikmesriigis kasutatav omavahendite mõiste võib hõlmata ka muid kirjeid tingimusel, et olenemata nende juriidilisest või raa- matupidamislikust nimetusest on neil järgmised omadused: a) krediidiasutused saavad neid vabalt kasutada tavapäraste pan- gandusriskide katmiseks enne tulude või kahjumi kindlaks- määramist; b) nende olemasolu avalikustatakse asutusesisestes raamatupida- misdokumentides; c) nende summa määrab kindlaks krediidiasutuse juhtkond, seda kontrollivad sõltumatud audiitorid ja see teatatakse pädevatele asutustele, kelle järelevalve alla see jääb. Kuni konsolideerimist käsitlevate sätete edasise kooskõlastamiseni võivad liikmesriigid ette näha, et konsolideerimata omavahendite arvutamiseks ei pea konsolideeritud järelevalve alla kuuluvad emaettevõtjad maha arvama oma osalusi teistes konsolideerimi- sega hõlmatud krediidi- või finantseerimisasutustes. Käesolevat 2. Muude kirjetena võib aktsepteerida ka määramata tähtajaga väärtpabereid ja muid instrumente, mis vastavad järgmistele tin- gimustele: 300 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd a) neid ei saa tagasi maksta esitaja algatusel ega ilma pädeva asu- tuse eelneva nõusolekuta; Lisaks sellele peab allutatud laenukapital vastama järgmistele kri- teeriumidele: b) laenulepingus peab olema sätestatud võimalus, et krediidiasu- tus võib laenuintresside tasumise edasi lükata; a) arvesse võib võtta ainult täies ulatuses sissemakstud rahalisi vahendeid; c) laenuandja krediidiasutusele esitatavad nõuded peavad olema täielikult allutatud kõigile allutamata võlausaldajate nõuetele; d) väärtpaberite väljalaskmist reguleerivates dokumentides peab olema sätestatud, et võlgu ja tasumata intresse peab saama kasutada kahjude korvamiseks ilma, et krediidiasutus peaks oma tegevust katkestama; e) arvesse võetakse ainult täies ulatuses sissemakstud summasid. Neile võib lisada artikli 34 lõike 2 punktis 8 loetlemata kumula- tiivsed eelisaktsiad. Artikkel 36 Muud omavahendeid käsitlevad sätted b) kaasatud laenude esialgne tähtaeg peab olema vähemalt viis aastat ja pärast seda võib need tagasi maksta; kui võlanõude tähtaeg ei ole fikseeritud, makstakse laenud tagasi alles pärast viie aasta pikkust etteteatamisaega, välja arvatud juhul kui laene ei käsitleta enam omavahenditena või kui varasemaks tagasimaksmiseks on vaja pädevate asutuste eelnevat nõusole- kut. Pädevad asutused võivad anda loa selliste laenude varase- maks tagasimaksmiseks tingimusel, et taotlus esitatakse emi- tendi algatusel ja see ei mõjuta kõnealuse krediidiasutuse maksejõulisust; c) ulatust, mil määral neid käsitatakse omavahenditena, tuleb järk-järgult vähendada vähemalt viimase viie tagasimaksmis- kuupäevale eelneva aasta jooksul; d) laenuleping ei või sisaldada klausleid, mille kohaselt teatud asjaoludel, välja arvatud krediidiasutuse lõpetamise puhul, kuulub võlg tagasimaksmisele enne kokkulepitud tagasimaks- miskuupäeva. 1. Artikli 34 lõike 2 punktis 7 nimetatud ühistuna asutatud kre- diidiasutuste liikmete kohustused hõlmavad kõnealuste ühistute sissenõudmata aktsiakapitali ning kõnealuste ühingute liikmete juriidilised kohustused teha täiendavaid tagasimaksmisele mitte- kuuluvaid makseid juhul, kui krediidiasutus kannab kahjumit ning sellisel juhul peab olema võimalik nimetatud maksed sisse nõuda viivitamatult. Fondidena tegutsevate krediidiasutuste laenusaajate solidaarko- hustusi käsitatakse sarnaselt eelmiste kirjetega. Artikkel 37 Omavahendite konsolideeritud arvutamine 1. Kui arvutamine toimub konsolideeritud andmete põhjal, kasu- tatakse artikli 34 lõikes 2 loetletud kirjetele vastavaid konsolidee- ritud summasid vastavalt artiklites 52-56 sätestatud eeskirjadele. Lisaks sellele võib omavahendite arvutamisel konsolideeritud reservidena käsitleda ka järgmisi kirjeid, juhul kui need on kree- ditkirjed (“negatiivsed”): Kõik sellised kirjed võib hõlmata omavahendite koosseisu, kui siseriiklikes õigusaktides käsitletakse neid kõnealuse kategooria krediidiasutuste omavahenditena. — kõik vähemusosalused direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 21 mää- ratletud tähenduses, kui kasutatakse globaalse integratsiooni meetodit, 2. Liikmesriigid ei hõlma avalik-õiguslike krediidiasutuste oma- vahendite koosseisu enda või oma kohalike omavalitsuste poolt sellistele krediidiasutustele antud tagatisi. 3. Liikmesriigid või pädevad asutused võivad omavahendite koosseisu hõlmata artikli 34 lõike 2 punktis 8 nimetatud tähtaja- lised kumulatiivsed eelisaktsiad ja samas punktis nimetatud allu- tatud laenukapitali, kui on olemas siduvad kokkulepped, mille alusel nad krediidiasutuse pankroti või likvideerimise korral reas- tatakse kõigi teiste võlausaldajate nõuete järele ning neid ei tule tagasi maksta enne, kui kõik ülejäänud sel hetkel tasumata võlad on tagasi makstud. — esimese konsolideerimise vahe direktiivi 83/349/EMÜ artikli- tes 19, 30 ja 31 määratletud tähenduses, — konsolideeritud reservis sisalduvad ümberarvutamisest tulene- vad vahed vastavalt direktiivi 86/635/EMÜ artikli 39 lõikele 6, — kõik vahed, mis tulenevad teatavate osaluste hõlmamisest vas- tavalt direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 33 sätestatud meetodile. 2. Kui eespool nimetatud kirjed on deebetkirjed (“positiivsed”), tuleb need konsolideeritud omavahendite arvutamisel maha arvata. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 301 Artikkel 38 Mahaarvamised ja piirmäärad 3. Emaettevõtjast krediidiasutuse maksevõime suhtarv arvuta- takse konsolideeritud andmete põhjal vastavalt käesolevas direk- tiivis ja direktiivis 86/635/EMÜ sätestatud meetoditele. 1. Artikli 34 lõike 2 punktides 4-8 nimetatud kirjete suhtes kohaldatakse järgmisi piirmäärasid: a) punktides 4-8 loetletud kirjete kogusumma ei või olla suurem kui 100 % punktides 1, 2 ja 3 nimetatud kirjete summast, mil- lest lahutatakse kirjed 9, 10 ja 11; b) punktides 7 ja 8 loetletud kirjete kogusumma ei või olla suu- rem kui 50 % punktides 1, 2 ja 3 nimetatud kirjete summast, millest lahutatakse kirjed 9, 10 ja 11; c) punktides 12 ja 13 nimetatud kirjete kogusumma arvatakse maha kõigi kirjete kogusummast. 4. Pädevad asutused, mis vastutavad krediidiasutusest emaette- võtjale tegevusloa andmise ja sellise krediidiasutuse järelevalve eest, võivad nõuda ka osaliselt konsolideeritud või konsolideeri- mata suhtarvu arvutamist kõnealuse emaettevõtja ja kõigi selle tütarettevõtjate puhul, kellele kõnealune asutus annab tegevusloa ja kes on tema järelevalve all. Kui sellist kontrolli pangakontser- nisisese kapitali rahuldava jaotumise üle ei toimu, tuleb selle saa- vutamiseks kasutada muid vahendeid. 5. Ilma et see piiraks lõigetes 2, 3 ja 4 ning artikli 52 lõigetes 8 ja 9 sätestatud nõuete täitmist krediidiasutuste poolt, tagavad päde- vad asutused, et suhtarv arvutatakse vähemalt kaks korda aastas kas krediidiasutustes, kes teatavad pädevatele asutustele tulemu- sed ja kõik arvutamiseks vajalikud andmed, või pädevates asutus- tes krediidiasutuste esitatud andmete põhjal. 2. Pädevad asutused võivad krediidiasutustel lubada lõikes 1 sätes- tatud piirmäärasid ületada ajutiselt ja erandlike asjaolude korral. 6. Varade ja bilansiväliste kirjete hindamine toimub vastavalt direktiivile 86/635/EMÜ. Artikkel 39 Artikkel 41 Tõendusmaterjali esitamine pädevatele asutustele Suhtarvu lugeja: omavahendid Artikli 34 lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklites 35-38 sätestatud tingimuste täitmise kohta tuleb esitada pädevaid asutusi rahuldavad tõendid. Suhtarvu lugejaks on käesolevas direktiivis määratletud omavahendid. 2. ja gu Maksevõime suhtarv Artikkel 40 Üldpõhimõtted Artikkel 42 Suhtarvu nimetaja: riskiga kaalutud varad ja bilansivälised kirjed 1. Varakirjete kaaluprotsentides väljendatud krediidiriski kate- gooriad määratakse kindlaks vastavalt artiklitele 43 ja 44 ja erand- korras vastavalt artiklitele 45, 62 ja 63. Seejärel korrutatakse iga vara bilansiline väärtus riskiga kaalutud väärtuse saamiseks vas- tava kaaluga. 1. Maksevõime suhtarv väljendab artiklis 41 määratletud omava- hendite ning artikli 42 kohaselt riskiga kaalutud kõigi varade ja bilansiväliste kirjete suhet. 2. II lisas loetletud bilansiväliste kirjete puhul kasutatakse artik- li 43 lõikes 2 sätestatud kaheetapilist arvutusmeetodit. 2. Selliste krediidiasutuste, mis ei ole direktiivi 83/349/EMÜ artik- lis 1 määratletud emaettevõtjad ega selliste emaettevõtjate tütar- ettevõtjad, maksevõime suhtarv arvutatakse igal üksikjuhtumil eraldi. 3. Artikli 43 lõikes 3 nimetatud bilansiväliste kirjete puhul arvu- tatakse kulud, mis võivad tekkida lepingu asendamisel seetõttu, et lepingupartner on jätnud kohustused täitmata, vastavalt ühele kahest III lisas sätestatud meetodist. Nimetatud kulud korrutatakse artikli 43 lõikes 1 sätestatud asjaomase, lepingupartnerile vastava 302 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd kaaluga, kuid nimetatud lõikes sätestatud 100%-line kaal asenda takse riskiga kaalutud väärtuse saamiseks 50 %-lise kaaluga. 4. Varade ja lõigetes 2 ja 3 nimetatud bilansiväliste kirjete riskiga kaalutud väärtuste kogusumma on maksevõime suhtarvu nime- taja. Artikkel 43 Riski kaalumine 1. Varade eri kategooriate suhtes kohaldatakse järgmisi riskikaa- le, kuigi pädevad asutused võivad vajaduse korral fikseerida ka kõrgemad kaalud: a) Kaal 0 % 1) sularaha ja selle ekvivalendid; 2) varakirjed, milleks on nõuded A-tsooni keskvalitsustele ja keskpankadele; 3) varakirjed, milleks on nõuded Euroopa ühendustele; varakirjed, milleks on A-tsooni keskvalitsuste ja keskpan- kade või Euroopa ühenduste otseselt tagatud nõuded; varakirjed, milleks on nõuded B-tsooni keskvalitsustele ja keskpankadele, mis on vääringustatud ja väljastatud lae- nusaaja omavääringus; 4) 5) 6) 7) 3) 4) 5) 6) 7) 8) varakirjed, milleks on Euroopa Investeerimispanga otse- selt tagatud nõuded; varakirjed, milleks on rahvusvaheliste arengupankade otseselt tagatud nõuded; varakirjed, milleks on nõuded A-tsooni piirkondlikele omavalitsustele või kohalikele omavalitsustele, kui artik- list 44 ei tulene teisiti; varakirjed, milleks on A-tsooni piirkondlike omavalit- suste või kohalike omavalitsuste otseselt tagatud nõuded, kui artiklist 44 ei tulene teisiti; varakirjed, milleks on sellised nõuded A-tsooni krediidi- asutustele, mis ei kuulu selliste krediidiasutuste omava- hendite koosseisu; varakirjed, milleks on kuni aastase tähtajaga nõuded B-tsooni krediidiasutustele, välja arvatud selliste krediidi- asutuste väljalastud väärtpaberid, mida peetakse nende omavahendite hulka kuuluvateks; 9) varakirjed, millel on A-tsooni krediidiasutuste kindlad tagatised; 10) varakirjed, milleks on kuni aastase tähtajaga nõuded, mil- lel on B-tsooni krediidiasutuste kindlad tagatised; 11) varakirjed, mis on pädevaid asutusi rahuldaval viisil taga- tud Euroopa Investeerimispanga või rahvusvaheliste aren- gupankade väljalastud väärtpaberitega; 12) sissenõudmisel olevad sularahakirjed; varakirjed, milleks on B-tsooni keskvalitsuste ja keskpan- kade otseselt tagatud nõuded, mis on vääringustatud ja väljastatud tagaja ja laenusaaja ühises omavääringus; c) kaal 50 % varakirjed, mis on pädevaid asutusi rahuldaval viisil taga- tud A-tsooni keskvalitsuste või keskpankade väärtpaberi- tega või Euroopa ühenduste väljalastud väärtpaberite või laenu andvasse krediidiasutusse paigutatud rahaliste hoiuste või hoiusesertifikaatide või muude samalaadsete vahenditega, mille kõnealune krediidiasutus on välja lask- nud ja mis on talle hoiule antud; 1) laenud, mis on pädevaid asutusi rahuldaval moel täielikult tagatud hüpoteegiga eluasemena kasutatavale kinnisvara- le, milles laenusaaja elab või millesse ta kavatseb elama asuda või mille ta on üürile andnud, ning laenud, mis on pädevaid asutusi tagatud rahuldaval moel Soome 1991. aasta elamuühinguseaduse või hilisemate vastavate õigusaktide kohaselt tegutsevate Soome ela- muühingute osadega sellise eluasemena kasutatava kin- nisvara puhul, milles laenusaaja elab või millesse ta kavat- seb elama asuda või mille ta on üürile andnud; täielikult b) kaal 20 % 1) 2) varakirjed, milleks on nõuded Euroopa Investeerimispan- gale; varakirjed, milleks on nõuded rahvusvahelistele arengu- pankadele; “hüpoteegiga kindlustatud väärtpaberid”, mida võib käsit- leda esimeses lõigus või artikli 62 lõikes 1 nimetatud lae- nudena, kui pädevad asutused leiavad, et võttes arvesse igas liikmesriigis kehtivat õiguslikku raamistikku, on need krediidiriski seisukohast samaväärsed. Ilma et see piiraks käesoleva punkti 1 reguleerimisalasse kuuluvate ja käes- vastavate olevas tingimustele sätestatud punktis 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 303 väärtpaberite liike, võivad “hüpoteegiga kindlustatud väärtpaberite” hulka kuuluda instrumendid nõukogu direktiivi 93/22/EMÜ (1) lisa B jao lõike 1 punkti- des a ja b määratletud tähenduses. Eelkõige peavad päde- vad asutused olema veendunud, et: 6) omatavad aktsiad ja osad, osalused ja muud teiste kredii- diasutuste omavahendite koostisosad, mida ei arvata maha laenu andvate asutuste omavahenditest; i) sellised väärtpaberid on täielikult ja otseselt tagatud sellise hüpoteekide kogumiga, mis on sama liiki kui esimeses lõigus või artikli 62 lõikes 1 määratletud hüpoteegid ja mis on hüpoteegiga kindlustatud väärt- paberite loomise ajal täiemahuliselt jõus; ii) hüpoteegi alusvaraüksuste puhul on aktsepteeritav eelisõigus kas vahetult hüpoteegiga kindlustatud väärtpaberitesse investeerijal või tema huvides tegut- seval usaldusisikul või tema volitatud esindajal, vasta- valt neile kuuluvate väärtpaberite hulgale; 2) ettemaksed ja viitlaekumised: need varad kaalutakse vas- tavalt lepingupartnerile, kui krediidiasutus on võimeline selle kindlaks määrama vastavalt direktiivile 86/635/EMÜ. Kui lepingupartnerit ei kindlaks määrata, kohaldab ta fikseeritud 50 %-list kaalu. aga krediidiasutus suuda d) kaal 100 % 7) kõik muud varad, välja arvatud omavahenditest mahaar- vatavad varad. 2. Lõikega 3 hõlmamata bilansiväliste kirjete suhtes kohaldatakse järgmist menetlust. Kõigepealt need rühmitatakse vastavalt II lisas esitatud riskigruppidele. Täisriskiga kirjed võetakse arvesse täis- väärtusega, keskmise riskiga kirjed 50 %-lise väärtusega, keskmise/madala riskiga kirjed 20 %-lise väärtusega ja madala ris- kiga kirjed nullväärtusega. Teises etapis korrutatakse eespool kir- jeldatud viisil riskiga kaalutud bilansiväliste kirjete väärtused asja- omastele vastaspooltele vastavate kaaludega lõikes 1 ja artiklis 44 varakirjete käsitlemiseks ettenähtud viisil. Varade müügi- ja taga- siostulepinguid ja tähtpäeva ostutehinguid kaalutakse kõnealus- tele varadele, mitte tehingute vastaspooltele määratud kaaludega. Euroopa Investeerimisfondi märgitud kapitali osa võib kaaluda 20 %-ga. 3. III lisas sätestatud meetodit kohaldatakse IV lisas loetletud bilansiväliste kirjete suhtes, välja arvatud: — lepingud, millega kaubeldakse tunnustatud börsidel, 1) varakirjed, milleks on B-tsooni keskvalitsustele ja kesk- pankadele esitatavad nõuded, mis ei ole vääringustatud ega väljastatud laenusaaja omavääringus; — valuutakursside lepingud (välja arvatud kulda käsitlevad lepin- gud), mille esialgne tähtaeg on kuni 14 päeva. 2) varakirjed, milleks on nõuded B-tsooni keskvalitsustele ja kohalikele omavalitsustele; 3) varakirjed, milleks on üle aastase tähtajaga nõuded B-tsooni krediidiasutustele; 4) varakirjed, milleks on nõuded A- ja B-tsoonide pangan- dusvälisele sektorile; 5) materiaalne “põhivara” direktiivi 86/635/EMÜ artikli 4 lõikes 10 määratletud tähenduses; Liikmesriikide pädevad asutused võivad kuni 31. detsemb- rini 2006 vabastada III lisas sätestatud meetodite kohaldamisest sellised arvelduskojas tasaarveldatud börsivälised lepingud, mille puhul arvelduskoda on juriidiline lepingupartner ja kõik osalejad tagavad iga päev täies mahus riski, mille nad arvelduskojale teki- tavad, pakkudes seega kaitset nii olemasoleva kui ka tulevikus tek- kida võiva riski osas. Pädevad asutused peavad olema veendunud, et seatud tagatisest tulenev kaitse on samal tasemel kui lõike 1 punkti a alapunktile 7 vastav tagatis ning et arvelduskoja riskide kogunemise oht seatud tagatiste turuväärtusest suuremas mahus on välistatud. Liikmesriigid teatavad komisjonile, kuidas nad käes- olevat võimalust kasutavad. (1) Nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiv 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta (EÜT L 141, 11. 6. 1993, lk 27). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/9/EÜ (EÜT L 84, 26. 3. 1997, lk 22). 4. Kui bilansivälised kirjed on otseselt tagatud, kaalutakse neid nii, nagu oleksid nad tehtud tagaja, mitte vastaspoole nimel. Kui bilansivälistest tehingutest tulenev võimalik risk on pädevaid asu- tusi rahuldaval viisil täielikult tagatud mõne lõike 1 punkti a ala- punktis 7 või punkti b alapunktis 11 nimetatud varakirjega, mida tunnustatakse tagatisena, kohaldatakse olenevalt kõnealusest taga- tisest 0 %-list kaalu või 20 %-list kaalu. 304 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd Liikmesriigid võivad kohaldada 50 %-list kaalu bilansiväliste kir- jete suhtes, milleks on käendused või krediiti asendavad tagatised, mis on pädevaid asutusi rahuldaval viisil täielikult tagatud lõike 1 punkti c alapunktis 1 sätestatud tingimustele vastavate hüpotee- kidega tingimusel, et tagajal on vahetu õigus sellisele tagatisele. pädevaid asutusi rahuldaval viisil tagatud A-tsooni piirkondlike omavalitsuste või kohalike omavalitsuste väljalastud väärtpaberi- te, A-tsooni muudesse krediidiasutustesse kui laenu andnud asu- tusse paigutatud rahalise hoiuse või nende krediidiasutuste välja- lastud hoiusesertifikaatide või sarnaste vahenditega. 5. Kui varadele ja bilansivälistele kirjetele antakse väiksem kaal otsese tagatise või pädevatele asutustele vastuvõetava tagatise ole- masolu tõttu, kohaldatakse väiksemat kaalu üksnes selle osa suh- tes, mis on tagatud või tagatisega täielikult kaetud. Artikkel 44 Liikmesriikide piirkondlikele omavalitsustele ja kohalikele omavalitsustele esitatavate nõuete kaalumine 1. Olenemata artikli 43 lõike 1 punkti b nõuetest võivad liikmes- riigid määrata oma piirkondlikele omavalitsustele ja kohalikele ametiasutustele kaalu 0 %, kui nende ja liikmesriikide keskvalit- suste vastu esitatavate nõuete risk ei erine piirkondlike omavalit- suste ja kohalike ametiasutuste maksukogumisõiguste ning nende lepinguliste kohustuste täitmatajätmise riski vähendava institut- sionaalse erikorra olemasolu tõttu. Nende kriteeriumide kohaselt määratud 0 %-list kaalu kohaldatakse kõnealuste piirkondlike omavalitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu esitatavate nõuete ja nende nimel tehtud bilansiväliste kirjete ning kolmandate isikute vastu esitatavate nõuete ja nende nimel tehtud bilansiväliste kir- jete suhtes, mis on kõnealuste piirkondlike omavalitsuste ja koha- like omavalitsuste tagatud või mis on pädevaid asutusi rahuldaval viisil tagatud kõnealuste piirkondlike omavalitsuste või kohalike omavalitsuste väljalastud väärtpaberitega. 2. Liikmesriigid teatavad komisjonile, kui nad leiavad, et 0 %-line kaal on lõikes 1 sätestatud nõuete kohaselt põhjendatud. Komis- jon levitab seda teavet. Teised liikmesriigid võivad pakkuda oma pädevate asutuste järelevalve all olevatele krediidiasutustele või- malust kohaldada 0 %-list kaalu, kui nad toetavad kõnealuseid piirkondlikke omavalitsusi või kohalikke omavalitsusi nende tege- vuses või kui neil on viimaste poolt tagatud nõudeid, sealhulgas väärtpaberites sissemakstud tagatisi. 2. Liikmesriigid võivad kohaldada 10 %-list kaalu nõuetele sel- liste krediidiasutuste vastu, kelle tegevus keskendub pankadeva- helistele turgudele ja valitsemissektori võlaturgudele päritoluliik- mesriikides ja kes on pädevate asutuste range järelevalve all, kui kõnealused varakirjed on päritoluliikmesriikide pädevaid asutusi rahuldaval viisil täielikult tagatud artikli 43 lõike 1 punkti- des a ja b nimetatud varakirjete sellise kogumiga, mida kõnealu- sed asutused tunnustavad piisava tagatisena. 3. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist lõigete 1 ja 2 koha- selt vastuvõetud sätetest ja nende vastuvõtmise põhjustest. Komis- jon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele. Komisjon kontrol- lib regulaarselt nende sätete kohaldamise mõju tagamaks, et need ei põhjusta konkurentsimoonutusi. Artikkel 46 Haldusasutused ja mitteärilised ettevõtjad Artikli 43 lõike 1 punkti b kohaldamisel võivad pädevad asutused hõlmata piirkondlike ja kohalike omavalitsuste mõistesse ka piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ees vastutavad mitteärilised haldusasutused, mis pädevate asutuste arvates täidavad samu kohustusi kui piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused. Pädevad asutused võivad piirkondlike ja kohalike omavalitsuste mõistesse hõlmata ka avalik-õiguslikest juriidilistest isikutest kiri- kud ja kogudused, kuivõrd nad seadusandlusega neile antud voli- tuste kohaselt koguvad makse. Sellisel juhul ei kohaldata siiski artiklis 44 sätestatud võimalust. Artikkel 45 Muud kaalud Artikkel 47 Maksevõime suhtarvu tase 1. Ilma et see piiraks artikli 44 lõike 1 kohaldamist, võivad liik- mesriigid kohaldada 20 %-list kaalu varakirjete suhtes, mis on 1. Krediidiasutused on kohustatud artiklis 40 sätestatud suhtarvu pidevalt hoidma vähemalt 8 % tasemel. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 305 2. Olenemata lõikest 1 võivad pädevad asutused sätestada kõr- gema miinimumsuhtarvu, kui nad seda vajalikuks peavad. ühe aasta jooksul pärast sündmust, mille alusel vabastus anti, sel- leks et pädevad asutused saaksid kontrollida selle põhjendatust. 3. Kui suhtarv langeb allapoole 8 % piiri, tagavad pädevad asu- tused, et kõnealune krediidiasutus võtab vajalikke meetmeid vii- maks suhtarvu võimalikult kiiresti kokkulepitud miinimumini. 3. jagu Suur riskide kontsentreerumine Artikkel 48 Suurest riskide kontsentreerumisest teatamine 1. Ühe kliendi või omavahel seotud klientide grupi puhul võetud riski, mis võrdub 10 %-ga või ületab 10 % krediidiasutuse oma- vahenditest, loetakse suureks riskide kontsentreerumiseks. 2. Krediidiasutus teatab pädevatele asutustele igast suurest riskide kontsentreerumisest, mis vastab lõikes 1 esitatud määratlusele. Liikmesriigid sätestavad kõnealuse teatamiskorra oma äranägemi- sel vastavalt ühele järgmisest kahest meetodist: — kõigist suurtest riskide kontsentreerumistest teatatakse vähe- malt üks kord aastas, kusjuures aasta jooksul teatatakse igast uuest suurest riskide kontsentreerumisest ning olemasolevate suurte riskide kontsentreerumiste vähemalt 20 %-lisest suure- nemisest võrreldes eelmise teatamisega, — kõigist suurtest riskide kontsentreerumistest teatatakse vähe- malt neli korda aastas. 3. Artikli 49 lõike 7 punktide a, b, c, d, f, g ja h alusel vabastatud riskide kohta ei ole vaja lõike 2 kohaselt teateid saata. Lõike 2 tei- ses taandes sätestatud teatamissagedust võib artikli 49 lõike 7 punktides e ja i ning lõigetes 8, 9 ja 10 nimetatud riskide puhul vähendada kahe korrani aastas. 4. Pädevad asutused nõuavad, et iga krediidiasutus rakendaks arukat juhtimis- ja raamatupidamiskorda ning piisavaid sisekont- rollimehhanisme selleks, et selgitada välja ja pidada arvestust kõi- kide suurte riskide kontsentreerumiste ja nende hilisema muutu- mise üle vastavalt käesolevas direktiivis esitatud määratlustele ja nõuetele ning selleks, et jälgida nende vastavust iga krediidiasu- tuse enda laenupoliitikale. Artikkel 49 Suure riskide kontsentreerumise piirmäärad 1. Krediidiasutuse risk ei tohi ühe kliendi või omavahel seotud klientide grupi puhul ületada 25 % krediidiasutuse omavahendi- test. 2. Kui kõnealune klient või omavahel seotud klientide grupp on krediidiasutuse ema- või tütarettevõtja ja/või moodustab kõne- aluse emaettevõtja ühe või mitu tütarettevõtjat, vähendatakse lõi- kes 1 sätestatud määra 20 %-ni. Liikmesriigid võivad selliste klien- tide puhul võetud riskid vabastada 20 %-lisest piirmäärast, kui nad näevad selliste erimeetmed või jälgimiseks -menetlused. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja panganduse nõuandekomiteele selliste meetmete või menetluste sisu. riskide ette 3. Krediidiasutuse suurte riskide kontsentreerumiste kogusumma ei tohi olla suurem kui 800 % tema omavahenditest. 4. Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad piirmäärad, kui on ette nähtud lõigetega 1, 2 ja 3. 5. Krediidiasutus peab võetud riskide suhtes alati järgima lõige- tes 1, 2 ja 3 sätestatud piirmäärasid. Kui erandjuhul ületavad võe- tud riskid neid piirmäärasid, peab krediidiasutus sellest viivitamata teatama pädevatele asutustele, kes võivad juhul, kui asjaolud seda võimaldavad, anda krediidiasutusele kindla tähtaja võetud riskide vastavusseviimiseks nimetatud ülempiiridega. 6. Liikmesriigid võivad täielikult või osaliselt loobuda lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisest riskide suhtes, mis krediidiasutus on võtnud seoses oma emaettevõtja, selle emaettevõtja teiste tütarettevõtjate või krediidiasutuse oma tütarettevõtjatega, tingimusel et need ettevõtjad kuuluvad koos krediidiasutusega konsolideeritud järe- levalve alla vastavalt käesolevale direktiivile või vastavalt kolman- das riigis kehtivatele samaväärsetele reeglitele. 7. Liikmesriigid võivad täielikult või osaliselt loobuda lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisest järgmiste riskide suhtes: a) varakirjed, milleks on nõuded A-tsooni keskvalitsustele ja keskpankadele; Kui krediidiasutus tugineb lõike 3 sätetele, on ta kohustatud säi- litama andmed vabastuse aluseks olnud põhjuste kohta vähemalt b) varakirjed, milleks on nõuded Euroopa ühendustele; 306 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd c) varakirjed, milleks on A-tsooni keskvalitsuste või keskpan- kade või Euroopa ühenduste otseselt tagatud nõuded; d) muud A-tsooni keskvalitsustele, keskpankadele või Euroopa ühendustele omistatavad või nende poolt tagatud riskid; n) varakirjed, milleks on nõuded piirkondlikele või üleriigilistele krediidiasutustele, millega laenu andev asutus vastavalt õigus- aktidele või põhikirjale on ühisesse võrku ühendatud ja mis vastutavad nende sätete kohaselt võrgusiseste kliiringtehin- gute sooritamise eest; e) varakirjed, milleks on laenusaaja omavääringus vääringusta- tud ja võimaluse korral laenusaaja omavääringus väljastatud nõuded ja muud B-tsooni keskvalitsuste ja keskpankadega seotud riskid; o) f) varakirjed ja muud riskid, mis on pädevaid asutusi rahuldaval viisil tagatud A-tsooni keskvalitsuste või keskpankade väärt- paberitega või Euroopa ühenduste või liikmesriikide piirkond- like või kohalike omavalitsuste väljalastud väärtpaberitega, millele on maksevõime osas artikliga 44 ette nähtud kaal 0 %; g) varakirjed ja muud riskid, mis on pädevaid asutusi rahuldaval viisil tagatud rahaliste hoiustega, mis on paigutatud laenu andvasse asutusse või krediidiasutusse, mis on laenu andva asutuse emaettevõtja või tütarettevõtja; h) varakirjed ja muud riskid, mis on pädevaid asutusi rahuldaval viisil tagatud hoiusesertifikaatidega, mille on välja andnud laenu andev asutus või krediidiasutus, mis on laenu andva asutuse emaettevõtja või tütarettevõtja, ja mis on hoiustatud ühes nimetatud asutustest; p) i) j) varakirjed, milleks on sellised kuni aastase tähtajaga nõuded ja krediidiasutustega seotud riskid, mis ei kuulu selliste asu- tuste omavahendite koosseisu; varakirjed, milleks on artikli 45 lõike 2 kohaselt tagatud kuni aastase tähtajaga nõuded ja riskiga laenud asutustele, mis ei ole krediidiasutused, kuid mis vastavad nimetatud lõikes sätes- tatud nõuetele; riskid, mis on pädevaid asutusi rahuldaval viisil tagatud punk- tis f nimetamata väärtpaberitega, tingimusel et neid väärtpa- bereid ei ole välja andnud krediidiasutus ise, tema emaettevõt- ja, ükski nende tütarettevõtjatest, kõnealune klient ega omavahel seotud klientide grupp. Tagatisena kasutatavaid väärtpabereid tuleb hinnata turuhinna järgi, nende väärtus peab olema suurem kui tagatava riski summa, nendega peab saama börsil kaubelda või nad peavad olema turukõlblikud ning regulaarselt noteeritavad turul, millel tegutsevad tunnus- tatud väärtpaberituru kutselised osalised, ning mis võimalda- vad krediidiasutuse päritoluliikmesriigi pädevate ametiasu- tuste nõudmisi rahuldaval viisil kindlaks teha objektiivse hinna, nii et väärtpaberite laenusummat ületavat väärtust võib igal ajal kontrollida. Laenusumma peab olema ületatud 100- protsendiliselt; aktsiate ja osade puhul on see protsent 150 ning krediidiasutuste, liikmesriikide piirkondlike või kohalike omavalitsuste, välja arvatud artiklis 44 nimetatud asutuste, väljaantud võlakirjade ja Euroopa Investeerimispanga ja rah- vusvaheliste arengupankade väljaantud võlakirjade puhul on see protsent 50. Tagatisena kasutatavad väärtpaberid ei tohi kuuluda krediidiasutuste omavahendite koosseisu; laenud, mis on pädevaid asutusi rahuldaval moel täielikult tagatud hüpoteegiga eluasemena kasutatavale kinnisvarale või Soome 1991. aasta elamuühinguseaduse või hilisemate vas- tavate õigusaktide kohaselt tegutsevate Soome elamuühingute osadega ja liisingtehingutega, mille puhul liisinguandja on lii- situd eluasemena kasutatava kinnisvara täieõiguslik omanik senikaua, kuni liisinguvõtja ei ole kasutanud oma väljaostu- õigust, igal juhul kuni 50 % ulatuses kõnealuse eluasemena kasutatava kinnisvara väärtusest. Kinnisvara väärtus arvuta- takse välja pädevate ametiasutuste nõudmisi rahuldaval viisil õigus- ja haldusnormides kehtestatud hindamisreeglite põh- jal. Hindamine toimub vähemalt kord aastas. Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab eluasemena kasutatav kinnis- vara elukohta, milles laenusaaja elab või mille ta on üürile andnud; k) kuni aastase tähtajaga kaubavekslid ja muud samalaadsed vekslid, mis kannavad teise krediidiasutuse allkirja; q) 50 % II lisas nimetatud keskmise/madala riskiga bilansivälis- test kirjetest; l) võlakirjad direktiivi 85/611/EMÜ artikli 22 lõikes 4 määrat- letud tähenduses; m) kuni edaspidise kooskõlastamiseni, artikli 51 lõikes 3 nime- tatud krediidiasutuste osalus kindlustusseltsides, mis ei ületa 40 % krediidiasutuse omavahenditest; r) pädevate ametiasutuste nõusolekul õigusnormide põhjal välja antud muud tagatised peale laenutagatiste, mida annavad oma liikmetele krediidiasutuste staatust omavad vastastikuse garantii ühingud, kusjuures nende summa kuulub kaalumisele 20 % ulatuses. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 307 Tagamaks, et see ei kahjusta konkurentsi, teatavad liikmesrii- gid komisjonile, kuidas nad käesolevat võimalust kasutavad; pankadevaheliste riskide käsitlemist. Nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal muudatuste tegemise vajaduse. s) II lisas nimetatud madala riskiga bilansivälised kirjed, kuivõrd kliendi või omavahel seotud klientide grupiga on sõlmitud kokkulepe, mille kohaselt võib riski enda kanda võtta ainult siis, kui on kindlaks tehtud, et see ei põhjusta lõigete 1, 2 ja 3 alusel kohaldatavate piirmäärade ületamist. 8. Lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel võivad liikmesriigid kohaldada 20 %-list kaalu liikmesriikide piirkondlikele ja kohalikele omava- litsustele esitatud nõuetest varakirjete ning muude nende puhul võetud riskide või nende antud tagatiste puhul; arvestades artik- lis 44 sätestatud tingimusi, võivad liikmesriigid alandada nimeta- tud määra 0 %-ni. 9. Lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel võivad liikmesriigid kohaldada 20 %-list kaalu varakirjete suhtes, milleks on sellised nõuded kre- diidiasutustele või muud krediidiasutustega seotud riskid, mille tähtaeg on vähemalt üks aasta ja mitte rohkem kui kolm aastat, ning 50 %-list kaalu varakirjete suhtes, milleks on üle kolmeaas- tase tähtajaga nõuded krediidiasutustele tingimusel, et viimasena mainitud nõueteks on krediidiasutuse välja antud võlakirjad ja et kõnealused võlakirjad on pädevate asutuste arvates turukõlblikud turul, millel tegutsevad väärtpaberituru kutselised osalised, ja et nende hindu noteeritakse nimetatud turul iga päev, või mille väl- jaandmiseks on andnud loa võlakirja väljaandnud krediidiasutuse päritoluriigi pädevad asutused. Ükski nimetatud kirjetest ei tohi mingil juhul kuuluda omavahendite koosseisu. 10. Erandina lõike 7 punktist i ja lõikest 9 võivad liikmesriigid kohaldada 20 %-list kaalu varakirjete suhtes, milleks on nõuded krediidiasutustele ja muud krediidiasutustega seotud riskid, ole- nemata nende tähtajast. 11. Kui kliendi laenu tagab kolmas isik või kui tagatiseks on antud kolmanda isiku väljaantud väärtpaberid vastavalt lõike 7 punkti o tingimustele, võivad liikmesriigid: Artikkel 50 Suure riskide kontsentratsiooni konsolideeritud või konso- lideerimata järelevalve 1. Kui krediidiasutus ei ole ei emaettevõtja ega tütarettevõtja, teostatakse artiklites 48 ja 49 või muudes selles valdkonnas kohal- datavates ühenduse õigusnormides kehtestatud kohustuste täit- mise üle konsolideerimata järelevalvet. 2. Muudel juhtudel teostatakse artiklites 48 ja 49 või muudes sel- les valdkonnas kohaldatavates ühenduse õigusnormides kehtesta- tud kohustuste täitmise üle konsolideeritud järelevalvet vastavalt artiklitele 52-56. 3. Liikmesriigid võivad loobuda individuaalsest või osaliselt kon- solideeritud järelevalvest artiklites 48 ja 49 või muudes kõnealuses valdkonnas kohaldatavates ühenduse õigusnormides kehtestatud kohustuste täitmise üle krediidiasutuse puhul, mis emaettevõtjana kuulub konsolideeritud järelevalve alla, ja sellise krediidiasutuse tütarettevõtjate puhul, millele tegevusloa andmine ja mille üle järelevalve korraldamine on nende pädevuses ning mis kuuluvad konsolideeritud järelevalve alla. Liikmesriigid loobuvad sellisest järelevalvest juhul, kui krediidi- asutuse emaettevõtja on finantsvaldusettevõtja, mis on asutatud krediidiasutusega samas liikmesriigis, tingimusel et kõnealune äri- ühing kuulub krediidiasutustega sama järelevalve alla. Esimeses ja teises lõigus nimetatud juhtudel tuleb võtta meetmed tagamaks riski rahuldav jaotumine kontserni piires. — käsitleda riski nii, nagu oleks see võetud seoses kolmanda isi- ku, mitte aga kliendiga, kui kõnealune kolmas isik tagab riski otseselt ja tingimusteta pädevate asutuste nõudmisi rahulda- val viisil, 4. jagu Oluline osalus väljaspool rahandussektorit — käsitleda riski nii, nagu oleks see võetud seoses kolmanda isi- ku, mitte aga kliendiga, kui lõike 7 punktis o määratletud risk on tagatud selles punktis sätestatud tingimuste kohaselt antud tagatisega. Artikkel 51 Piirangud olulisele osalusele väljaspool rahandussektorit 12. Hiljemalt 1. jaanuaril 1999 kontrollib nõukogu komisjoni ettekande põhjal lõike 7 punktis i ning lõigetes 9 ja 10 sätestatud 1. Ükski krediidiasutus ei diasutus, finantseerimisasutus tohi äriühingus, mis polekredii- ega direktiivi 86/635/EMÜ 308 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd artikli 43 lõike 2 punkti f teises alapunktis nimetatud alal tegut- sev ettevõtja, omada olulist osalust, mis ületab 15 % tema oma- vahenditest. III PEATÜKK KONSOLIDEERITUD JÄRELEVALVE 2. Krediidiasutuse oluliste osaluste kogusumma äriühingutes, mis finantseerimisasutused ega direktiivi pole krediidiasutused, 86/635/EMÜ artikli 43 lõike 2 punkti f teises alapunktis nimeta- tud alal tegutsevad äriühingud, ei tohi olla suurem kui 60 % tema omavahenditest. 3. Liikmesriigid ei pea lõigetes 1 ja 2 sätestatud piiranguid kohal- dama osaluste suhtes kindlustusseltsides, mis vastavad direktiivis 73/239/EMÜ (1) ja direktiivis 79/267/EMÜ (2) sätestatud mõiste- tele. 4. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud piirangute arvutamisel ei võeta olu- lise osalusena arvesse aktsiaid või osi, mis on krediidiasutuse val- duses ajutiselt saneerimise, päästeoperatsiooni või väärtpaberite emissiooni tagamise tõttu, või on krediidiasutuse nimel, kuid teiste arvel. Arvesse ei võeta aktsiaid või osi, mis pole direktiivi 86/635/EMÜ artikli 35 lõikes 2 määratletud finantspõhivarad. 5. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud piiranguid tohib ületada vaid erand- juhtudel. Niisugusel juhul nõuavad pädevad ametiasutused kredii- diasutuselt siiski kas omavahendite suurendamist või muude samaväärsete meetmete võtmist. 6. Liikmesriigid võivad sätestada, et pädevad ametiasutused ei kohalda lõigetes 1 ja 2 sätestatud piiranguid, tingimusel et sum- ma, mille võrra krediidiasutuse oluline osalus ületab need piiran- gud, kaetakse täielikult omavahenditest ning et viimaseid ei võeta arvesse maksevõime suhtarvu arvutamisel. Kui mõlemad lõige- tes 1 ja 2 sätestatud piirangutest on ületatud, tuleb omavahendite arvelt katta see summa, mis on suurem. (1) 24. juuli 1973. aasta esimene nõukogu direktiiv 73/239/EMÜ otse- kindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 228, 16. 8. 1973, lk 3). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/26/EÜ. (2) 5. märtsi 1979. aasta esimene nõukogu direktiiv 79/267/EMÜ otsese elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 63, 13. 3. 1979, lk 1). Direktiivi on vii- mati muudetud direktiiviga 95/26/EÜ. Artikkel 52 Krediidiasutuste konsolideeritud järelevalve 1. Iga krediidiasutus, mille tütarettevõtja on krediidi- või finant- seerimisasutus või mis omab sellises asutuses osalust, kuulub artik- lis 54 sätestatud ulatuses ja korras järelevalve alla oma konsoli- deeritud finantsseisundi põhjal. Sellist järelevalvet teostatakse vähemalt lõigetes 5 ja 6 nimetatud juhtudel. 2. Iga krediidiasutus, mille emaettevõtja on finantsvaldusettevõt- ja, kuulub artiklis 54 sätestatud ulatuses ja korras järelevalve alla selle finantsvaldusettevõtja konsolideeritud finantsseisundi põh- jal. Sellist järelevalvet teostatakse vähemalt lõigetes 5 ja 6 nime- tatud juhtudel. Finantsvaldusettevõtja finantsseisundi konsolidee- ritus ei tähenda mingil juhul, et pädevatelt asutustelt nõutakse järelevalve teostamist finantsvaldusettevõtja üle eraldi. 3. Liikmesriigid või artikli 53 kohaselt teostatava konsolideeritud järelevalve eest vastutavad pädevad asutused võivad otsustada, et krediidi- või finantseerimisasutust või krediidiasutuse abiettevõt- jat, mis on tütarettevõtja või milles omatakse osalust, ei pea võtma konsolideeritud järelevalve alla järgmistel juhtudel: — konsolideeritav äriühing asub kolmandas riigis, kus vajaliku teabe edastamisele on õiguslikud takistused, — pädevate asutuste arvates ei ole konsolideeritaval äriühingul krediidiasutuste järelevalve eesmärkide seisukohalt märkimis- väärset tähendust ja kõikidel juhtudel, kui konsolideeritava äriühingu bilansimaht on väiksem kui 10 miljonit eurot või 1 protsent emaettevõtja või osalust omava ettevõtja bilansi kogumahust. Kui eespool loetletud tingimustele vastab mitu ettevõtjat, tuleb nad siiski hõlmata konsolideerimisse, kui neil ühiselt on eespool mainitud eesmärkide seisukohalt märki- misväärne tähendus, või — konsolideeritud järelevalve eest vastutavate pädevate asutuste 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 309 arvates konsolideeritava äriühingu finantsseisundi konsolidee- rimine ei vasta kõnealuste krediidiasutuste järelevalve eesmär- kidele või on nende suhtes eksitav. 8. Kui krediidiasutus, mille emaettevõtja on krediidiasutus, asub ning omab tegevusluba mõnes teises liikmesriigis, kohaldavad nimetatud tegevusloa väljaandnud pädevad asutused kõnealuse krediidiasutuse suhtes lõikes 5 sätestatud põhimõtteid konsolidee- rimata või, kui see on asjakohane, siis osaliselt konsolideeritud alusel. 4. Kui lõike 3 teises ja kolmandas taandes sätestatud juhtudel ei võta liikmesriigi pädevad asutused tütarkrediidiasutust konsoli- deeritud järelevalve alla, võivad nende liikmesriikide pädevad asu- tused, kus tütarkrediidiasutus asub, küsida emaettevõtjalt teavet, mis hõlbustaks nende järelevalvet selle krediidiasutuse üle. 5. Järelevalve maksevõime ja selle üle, et omavahendid oleksid tururiskide katmiseks piisavad, ning suurte riskide kontsentreeru- mise kontrollimine toimub konsolideeritud alusel vastavalt käes- olevale artiklile ja artiklitele 53-56. Vajaduse korral võtavad liik- mesriigid tarvilikke meetmeid, et kooskõlas lõikega 2 võtta finantsvaldusettevõtjad konsolideeritud järelevalve alla. Artikli 51 lõigetes 1 ja 2 sätestatud piirangute järgimist jälgitakse ja kontrollitakse lähtudes krediidiasutuse konsolideeritud või osa- liselt konsolideeritud finantsseisundist. 9. Olenemata lõike 8 nõuetest võivad krediidiasutusena tegutseva emaettevõtja tütarettevõtjale tegevusloa väljaandnud pädevad asu- tused anda vastastikuse kokkuleppe alusel vastutuse järelevalve eest üle nendele pädevatele asutustele, kes on emaettevõtjale tege- vusloa välja andnud ja jälgivad tema tegevust. Komisjoni tuleb nii- sugustest kokkulepetest ja nende sisust teavitada. Komisjon edas- tab selle teabe teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja panganduse nõuandekomiteele. 10. Liikmesriigid näevad ette, et konsolideeritud järelevalve eest vastutavad pädevad asutused võivad tütarettevõtjatelt, mille kre- diidiasutuse või finantshooldeühinguna tegutsev emaettevõtja ei ole võetud konsolideeritud järelevalve alla, nõuda artiklis 55 nimetatud teavet. Sellisel juhul kohaldatakse kõnealuses artiklis sätestatud teabe edastamise ja kontrolli korda. 6. Pädevad asutused tagavad, et kõikides äriühingutes, mis kuu- luvad vastavalt lõigetele 1 ja 2 krediidiasutuse üle teostatava kon- solideeritud järelevalve alla, on piisavad sisekontrolli mehhanis- mid konsolideeritud järelevalve teostamiseks vajalike andmete ja teabe saamiseks. Artikkel 53 Konsolideeritud järelevalve eest vastutavad pädevad asutused 7. Ilma et see piiraks teiste direktiivide vastavate sätete kohalda- mist, võivad liikmesriigid loobuda lõikes 5 sätestatud põhimõtete konsolideerimata või osaliselt konsolideeritud alusel kohaldami- sest krediidiasutuse suhtes, mis emaettevõtjana kuulub konsoli- deeritud järelevalve alla, ning iga sellise krediidiasutuse tütarette- võtja suhtes, mille kohta kehtib selles liikmesriigis tegevusloa nõue ja mis kuulub seal järelevalve alla ning on võetud emaette- võtjaks oleva krediidiasutuse üle teostatava konsolideeritud järe- levalve alla. Sama erand on lubatud, kui emaettevõtja on finants- valdusettevõtja, mille asukoht on krediidiasutusega samas liikmesriigis, tingimusel et see ettevõtja kuulub järelevalve alla kre- diidiasutusega samadel alustel ja vastab eriti lõikes 5 sätestatud normidele. Mõlemal esimeses lõigus sätestatud juhul tuleb võtta meetmeid, et tagada kapitali adekvaatne jaotumine pangakontsernis. 1. Kui emaettevõtja on krediidiasutus, teostab konsolideeritud järelevalvet pädev asutus, kes sellele krediidiasutusele artikli 4 alu- sel tegevusloa välja andis. 2. Kui krediidiasutuse emaettevõtja on finantsvaldusettevõtja, teostab konsolideeritud järelevalvet pädev asutus, kes sellele kre- diidiasutusele artikli 4 alusel tegevusloa välja andis. Kui kahes või enamas liikmesriigis tegevusluba omavate krediidi- asutuste emaettevõtja on üks ja sama finantsvaldusettevõtja, teos- tab konsolideeritud järelevalvet krediidiasutuse üle pädev asutus, kes on selleks volitatud liikmesriigis, kus see finantsvaldusette- võtja asutati. Kui pädevad asutused kohaldavad nimetatud põhimõtteid selliste krediidiasutuste suhtes konsolideerimata alusel, võivad nad oma- vahendite arvutamisel lähtuda artikli 34 lõike 2 viimases lõigus sätestatust. Kui ühelgi tütarkrediidiasutusel ei ole tegevusluba liikmesriigis, kus see finantsvaldusettevõtja asutati, püüavad asjaomaste liik- mesriikide pädevad asutused (sealhulgas selle liikmesriigi pädev asutus, kus finantsvaldusettevõtja asutati) jõuda kokkuleppele, kes nendest konsolideeritud järelevalvet teostab. Sellise kokkuleppe 310 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd puudumise korral teostab konsolideeritud järelevalvet pädev asu- tus, kes on välja andnud tegevusloa neist kõige suurema bilansi- mahuga krediidiasutusele; kui bilansimahud on võrdsed, teostab konsolideeritud järelevalvet pädev asutus, kes esimesena andis välja artiklis 4 nimetatud tegevusloa. toimub. Eriti võivad pädevad asutused lubada või nõuda kapita- liosaluse meetodi kasutamist. See meetod ei tähenda siiski kõne- aluste äriühingute võtmist konsolideeritud järelevalve alla. 3. Asjaomased pädevad asutused võivad ühisel kokkuleppel lõike 2 esimeses ja teises lõigus sätestatud korrast loobuda. 4. Lõike 2 kolmandas lõigus ja lõikes 3 nimetatud kokkulepetes tuleb ette näha selline koostöö- ja teabe edastamise kord, mis aitaks kaasa konsolideeritud järelevalve eesmärkide saavutamisele. 4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, määravad pädevad asutused, kas ja kuidas toimub konsolideerimine järgmis- tel juhtudel: — pädevate asutuste arvates mõjutab krediidiasutus oluliselt üht või mitut krediidi- või finantseerimisasutust, omamata nendes asutustes osalust või muid kapitaliseoseid, — kaht või enamat krediidi- või finantseerimisasutust juhitakse ühtselt, ilma et see tuleneks lepingust või nende asutamisle- pingust või põhikirjast, 5. Kui liikmesriikides on krediidi- ja finantseerimisasutuste usal- datavusnormatiivide täitmise järelevalveks rohkem kui üks pädev asutus, võtavad liikmesriigid nende asutuste töö koordineerimi- seks vajalikud meetmed. — kahe või rohkema krediidi- või finantseerimisasutuse haldus-, juht- või järelevalveorganite liikmed on enamuses samad isi- kud. Artikkel 54 Konsolideerimise viis ja ulatus 1. Järelevalve teostamiseks peavad konsolideeritud järelevalve eest vastutavad pädevad asutused nõudma kõikide emaettevõtja tütarettevõtjateks olevate krediidi- ja finantseerimisasutuste täie- likku konsolideerimist. Kui pädevate asutuste arvates on emaettevõtja vastutus piiratud temale kuuluva osaga kapitalist teiste aktsionäride või piisava maksevõimega liikmete vastutuse tõttu, võivad nad lubada osali- selt konsolideeritud järelevalve alla võtmist. Teiste aktsionäride või osanike ja liikmete vastutus peab olema otseselt väljendatud, vajaduse korral formaalse, allkirjaga kinnitatud kohustusena. 2. Konsolideeritud järelevalve eest vastutavad pädevad asutused peavad järelevalve teostamiseks nõudma konsolideerimist pro- portsionaalselt osalusele krediidi- ja finantseerimisasutuste puhul, mida juhib konsolideeritav ettevõtja koos ühe või mitme mitte- konsolideeritava ettevõtjaga, kui kõnealuste ettevõtjate vastutus on piiratud neile kuuluva osaga kapitalist. Eriti võivad pädevad asutused lubada või nõuda direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 12 ettenähtud meetodi kasutamist. See mee- tod ei tähenda siiski kõnealuste äriühingute võtmist konsolidee- ritud järelevalve alla. 5. Kui konsolideeritud järelevalve nõue tuleneb artikli 52 lõige- test 1 ja 2, võetakse krediidiasutuse abiettevõtja konsolideeritud järelevalve alla käesoleva artikli lõigetes 1-4 sätestatud juhtudel ning meetoditele vastavalt. Artikkel 55 Segavaldusettevõtjate ja nende tütarettevõtjate poolt esitatav teave 1. Kuni konsolideerimismeetodite edasise kooskõlastamiseni näe- vad liikmesriigid ette, et kui ühe või mitme krediidiasutuse emaet- tevõtja on segavaldusettevõtja, siis kõnealustele krediidiasutustele tegevusloa väljaandmise ja nende järelevalve eest vastutavad päde- vad asutused peavad neilt nõudma tütarkrediidiasutuste järele- valve teostamiseks vajaliku teabe esitamist, pöördudes selleks segavaldusettevõtja ja tema tütarettevõtjate poole kas otseselt või tütarkrediidiasutuste kaudu. 3. Lõigetes 1 ja 2 nimetamata osaluse või kapitaliseoste korral määravad pädevad asutused, kas ja kuidas konsolideerimine 2. Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused võivad ise või asutuseväliste inspektorite kaudu kohapeal kontrollida segavaldus- ettevõtjatelt ja nende tütarettevõtjatelt saadud teabe vastavust. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 311 Kui segavaldusettevõtja või üks tema tütarettevõtjatest on kind- lustusselts, võib kasutada ka artikli 56 lõikes 4 ettenähtud menet- lust. Kui segavaldusettevõtja või üks tema tütarettevõtjatest asub mõnes teises liikmesriigis kui selles, kus asub tütarkrediidiasutus, tehakse kohapealset teabe vastavuse kontrolli artikli 56 lõikes 7 sätestatud korras. tema selliste tütarettevõtjate üle, mis ei ole krediidiasutused, või selliste tütarettevõtjate üle, mis on hõlmatud artikli 52 lõikega 10. Artikkel 56 Meetmed konsolideeritud järelevalve hõlbustamiseks 4. Kui krediidiasutus, finantsvaldusettevõtja või segavaldusette- võtja kontrollib üht või mitut tütarettevõtjat, mis on kindlustus- seltsid, või teisi tegevusloa nõudega seotud investeerimisteenuseid osutavaid ettevõtjaid, teevad pädevad asutused ja asutused, keda riik on volitanud järelevalve teostamiseks kindlustusseltside või teiste investeerimisteenuseid osutavate ettevõtjate üle, tihedat koostööd. Ilma et see piiraks nende pädevust, annavad kõnealu- sed asutused üksteisele teavet, mis tõenäoliselt nende ülesannete täitmist lihtsustab ja võimaldab jälgida nende järelevalve all ole- vate ettevõtjate tegevust ja üldist finantsseisundit. 1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et ei ole mingeid õiguslikke takistusi konsolideeritud järelevalve alla võe- tud äriühingute, segavaldusettevõtjate ja nende tütarettevõtjate või artikli 52 lõikes 10 nimetatud tütarettevõtjate omavahelisele tea- bevahetusele artiklite 52-55 ja käesoleva artikli kohase järelevalve huvides. 5. Konsolideeritud järelevalve raames saadud teabe ja eriti käes- olevas direktiivis sätestatud pädevate asutuste vahelise teabevahe- tuse puhul kehtib artiklis 30 määratletud ametisaladuse hoidmise kohustus. 2. Kui emaettevõtja ja ükskõik milline tema krediidiasutusena tegutsevatest tütarettevõtjatest asuvad eri liikmesriikides, edasta- vad iga liikmesriigi pädevad asutused üksteisele vajalikku teavet konsolideeritud järelevalve teostamiseks või selle hõlbustamiseks. 6. Konsolideeritud järelevalve eest vastutavad pädevad asutused koostavad nimekirja artikli 52 lõikes 2 nimetatud finantsvaldus- ettevõtjatest. Need nimekirjad edastatakse teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. Kui emaettevõtja asukohaliikmesriigi pädevad asutused ise artik- lis 53 sätestatud korras konsolideeritud järelevalvet ei teosta, või- vad sellise järelevalve eest vastutavad pädevad asutused taotleda, et selle liikmesriigi pädevad asutused nõuaksid emaettevõtjalt konsolideeritud järelevalve teostamiseks vajalikku teavet ja edas- taksid selle järelevalve eest vastutavatele pädevatele asutustele. 3. Liikmesriigid lubavad lõikes 2 nimetatud teabe vahetamist oma pädevate asutuste vahel, tingimusel et finantsvaldusettevõt- jate, finantseerimisasutuste või krediidiasutuse abiettevõtjate puhul ei tähenda teabe kogumine või omamine mingil juhul, et pädevatel asutustel oleks järelevalve teostamise õigus nende asu- tuste või ettevõtjate üle eraldi. Samamoodi lubavad liikmesriigid artiklis 55 nimetatud teabe vahetamist oma pädevate asutuste vahel, tingimusel et teabe kogumine või omamine ei tähenda mingil juhul, et pädevatel asu- tustel oleks järelevalve teostamise õigus segavaldusettevõtja ja 7. Kui käesoleva direktiivi kohaldamisel soovivad ühe liikmesriigi pädevad asutused erijuhtudel kontrollida mõnes teises liikmesrii- gis asuva krediidiasutuse, finantsvaldusettevõtja, finantseerimis- asutuse, krediidiasutuse abiettevõtja, segavaldusettevõtja, artik- lis 55 nimetatud tütarettevõtja või artikli 52 lõikes 10 nimetatud tütarettevõtjaga seotud teabe vastavust, peavad nad taotlema selle kontrollimist asjakohase liikmesriigi pädevate asutuste poolt. Asu- tused, kes on sellise taotluse saanud, peavad oma pädevuse piires teabe vastavust ise kontrollima või lubama seda teha taotluse esi- tanud asutustel, audiitoril või eksperdil. 8. Ilma et see piiraks kriminaalõiguse sätete kohaldamist, taga- vad liikmesriigid, et artiklite 52-55 ja käesoleva artikli rakenda- miseks kehtestatud õigus- või haldusnorme rikkuvate finants- ja segavaldusettevõtjate või nende tegevjuhtide suhtes võib raken- dada sanktsioone või meetmeid, mille eesmärgiks on lõpetada tuvastatud rikkumine või kõrvaldada selle põhjused. Teatavatel juhtudel võivad sellised meetmed nõuda kohtu sekkumist. Taga- maks, et eespool mainitud sanktsioonid või meetmed annaksid soovitava tulemuse, teevad pädevad asutused tihedat koostööd, eriti kui finants- või segavaldusettevõtja juhatus või peaettevõtja ei asu selle ettevõtja peakontori asukohas. 312 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd VI JAOTIS PANGANDUSE NÕUANDEKOMITEE Artikkel 57 nõuetele, muid liikmesriigis kohaldatavaid nõudeid ja andmeid, mis tuleb esitada tegevuskavas, ning teeb vajaduse korral komisjonile ettepanekuid üksikasjalikumaks kooskõlastamiseks. Panganduse nõuandekomitee koosseis ja ülesanded 1. Komisjoni juurde moodustatakse liikmesriikide pädevate asu- tuste panganduse nõuandekomitee. Artikkel 59 2. Panganduse nõuandekomitee ülesandeks on aidata komisjonil tagada käesoleva direktiivi nõuetekohane rakendamine. Lisaks sel- lele täidab ta muid käesoleva direktiiviga ettenähtud ülesandeid ja aitab komisjonil ette valmistada uusi nõukogule esitatavaid ette- panekuid krediidiasutuste töö edaspidise kooskõlastamise kohta. 3. Panganduse nõuandekomitee ei tegele konkreetsete krediidi- asutustega seotud probleemidega. 4. Panganduse nõuandekomiteesse kuulub kuni kolm esindajat igast liikmesriigist ja komisjonist. Aeg-ajalt ja komitee eelneval nõusolekul võivad nimetatud esindajatel kaasas olla nõustajad. Lisaks sellele võib komitee kutsuda oma koosolekutel osalema asjatundjaid ja eksperte. Sekretariaaditeenuste eest hoolitseb komisjon. Järelevalves kasutatavad suhtarvud 1. Kuni edasise kooskõlastamiseni kehtestavad pädevad asutused järelevalve jaoks, vajaduse korral lisaks nende poolt juba kohal- datavatele koefitsientidele, krediidiasutuse eri varade ja/või kohus- tuste suhtarvud, et kontrollida nende maksevõimet ja likviidsust ning muid hoiuste kaitse tagamise abinõusid. Selleks otsustab panganduse nõuandekomitee, milline on esime- ses lõigus nimetatud järelevalves kasutatavate suhtarvude tegurite sisu, ja sätestab nende arvutamise meetodid. 5. Panganduse nõuandekomitee kehtestab töökorra ja valib liik- mesriikide esindajate hulgast esimehe. Komitee käib koos regu- laarsete ajavahemike tagant ja siis, kui olukord seda nõuab. Kui komisjon leiab, et olukord seda nõuab, võib ta paluda komiteel pidada erakorralise koosoleku. juhindub panganduse nõuandekomitee asja- Vajaduse korral omaste asutuste üle järelevalvet teostavate asutuste tehnilistest nõuannetest. 6. Panganduse nõuandekomitee arutelud ja nende tulemused on konfidentsiaalsed, kui komitee ei otsusta teisiti. 2. Vastavalt lõikele 1 kehtestatud järelevalves kasutatavad suhtar- vud arvutatakse vähemalt kord kuue kuu jooksul. Artikkel 58 3. Panganduse nõuandekomitee kontrollib lõike 1 kolmandas lõigus nimetatud järelevalveasutuste teostatud analüüsi tulemusi lõikes 2 nimetatud arvutuste põhjal. Tegevusloa andmise nõuete kontrollimine Panganduse nõuandekomitee kontrollib sisu, mille pädevad asutused on andnud artikli 5 lõikes 1 ja artikli 6 lõikes 1 nimetatud 4. Panganduse nõuandekomitee võib teha komisjonile ettepane- kuid liikmesriikides kohaldatavate koefitsientide kooskõlastami- seks. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 313 VII JAOTIS TÄITEVVOLITUSED Artikkel 60 — artiklis 28 loetletud küsimused, milles pädevad asutused pea- vad teavet vahetama, Tehnilised kohandused 1. Ilma et see omavahendite osas piiraks artikli 34 lõike 3 teises lõigus nimetatud ettekannet, võetakse tehnilised kohandused järg- mistes küsimustes vastu lõikes 2 sätestatud korras: — määratluste selgitamine, et käesoleva direktiivi kohaldamisel võtta arvesse kapitaliturgude arengut, — artiklis 43 loetletud varade mõistete kohandamine, võttes arvesse kapitaliturgude arengut, — II ja IV lisas esitatud bilansiväliste kirjete loetelu ja klassifitsee- rimine ja nende käsitlemine artiklites 42, 43 ja 44 ning III lisas kirjeldatud suhtarvu arvutamisel, — määratluste selgitamine, et tagada käesoleva direktiivi ühtne kohaldamine ühenduses, — artikliga 47 ettenähtud miinimumsuhtarvu või artikliga 43 ettenähtud kaalu ajutine vähendamine võtmaks arvesse konk- reetset olukorda, — terminoloogia vastavusseviimine ja määratluste piiritlemine kooskõlas edasiste krediidiasutusi ja seotud küsimusi käsitle- vate õigusaktidega, — artikli 49 lõigetes 5-10 sätestatud vabastuste selgitamine. — artikli 1 punktis 14 määratletud “A-tsooni” mõiste, 2. Komisjoni abistab komitee. — artikli 1 punktis 19 määratletud “rahvusvaheliste arengupan- kade” mõiste, — artiklis 5 ettenähtud algkapitali suuruse muutmine vastavalt majanduse ja rahanduse arengule, viidatakse Kui otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätes- tatut. kohaldatakse käesolevale lõikele, Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks keh- testatakse kolm kuud. — artiklites 18 ja 19 nimetatud ja I lisas esitatud loetelu sisu laiendamine või loetelus kasutatud terminite kohandamine vastavalt kapitaliturgude arengule, Komitee võtab vastu oma töökorra. VIII JAOTIS ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED I PEATÜKK ÜLEMINEKUSÄTTED Artikkel 61 Artiklit 36 käsitlevad üleminekusätted Taani võib lubada, et enne 1. jaanuari 1990 ühistute või fondi- dena tegutsenud hüpoteegikrediidiasutuste, mis on muudetud akt- liikmete siaseltsideks, omavahendid hõlmavad jätkuvalt solidaarkohustusi ja artikli 36 lõikes 1 nimetatud selliste laenusaa- jate solidaarkohustusi, kellele esitatavaid nõudeid käsitletakse ana- loogiliselt selliste solidaarkohustustega, järgmiste piirangutega: a) laenusaajate solidaarkohustuste osa arvutamisel lähtutakse artikli 34 lõike 2 punktides 1 ja 2 nimetatud kirjete kogusum- mast, millest lahutatakse artikli 34 lõike 2 punktides 9, 10 ja 11 nimetatud kirjed; b) arvutamise maksimaalne lähtesumma on 1. jaanuaril 1991, või kui krediidiasutust muudetakse hiljem, siis muutmise 314 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd kuupäeval arvutamiseks kasutatav lähtesumma. Arvutamise lähtesumma ei või mingil juhul ületada arvutamise maksimaal- set lähtesummat; c) pärast 1. jaanuari 1997 vähendatakse arvutamise maksimaal- set lähtesummat poole võrra pärast nimetatud kuupäeva uue, artikli 34 lõike 2 punkti 1 kohase kapitali emiteerimise taga- järjel saadud tuludest; d) omavahendite koosseisu arvatavate laenusaajate solidaarko- hustuste maksimaalne summa ei või mingil juhul olla suurem kui: 1991. ja 1992. aastal 50 %, 1993. ja 1994. aastal 45 %, 1995. ja 1996. aastal 40 %, 1997. aastal 35 %, 1998. aastal 30 %, 1999. aastal 20 %, 2000. aastal 10 % ja Vähemalt kord aastas annab üks hindaja omandile uue hinnangu. Laenude puhul, mis ei ole suuremad kui 1 mil- jon eurot või 5 % krediidiasutuse omavahenditest, annab üks hindaja omandi väärtusele uue hinnangu vähemalt kord kolme aasta jooksul; b) 50 % omandi turuväärtusest või 60 % hüpoteegi väärtu- sest, olenevalt sellest, kumb on madalam, neis liikmesrii- kides, kus seaduste või rakendusaktidega on hüpoteegi väärtuse hindamiseks sätestatud ranged kriteeriumid. Hüpoteegi väärtus tähendab omandi väärtust, mille on kindlaks määranud hindaja, kes annab aruka hinnangu omandi tulevasele turustatavusele, võttes arvesse omandi pikaajalisi püsivaid omadusi, tavapäraseid ja kohalikke turutingimusi, omandi praegust kasutamist ja võimalikke alternatiivseid kasutusviise. Hüpoteegi väärtuse hindami- sel ei võeta arvesse spekulatiivseid tegureid. Hüpoteegi väärtus vormistatakse arusaadavalt ja selgelt. Hüpoteegi väärtust ja eriti selle aluseks olevaid eeldusi asjaomase turu arengu kohta hinnatakse uuesti vähemalt iga kolme aasta tagant või siis, kui turul toimub rohkem kui 10 %-line langus. pärast 1. jaanuari 2001 0 % arvutamise lähtesummast. Artikkel 62 Artiklit 43 käsitlevad üleminekusätted 1. Kuni 31. detsembrini 2006 võivad liikmesriikide pädevad asu- tused anda oma krediidiasutustele loa kohaldada 50 %-list riski- kaalu laenude suhtes, mis on asjaomaseid asutusi rahuldaval viisil täielikult tagatud 50 %-list riskikaalu lubavate liikmesriikide ter- ritooriumidel asuvatele kontoriruumidele või mitmeotstarbelistele äriruumidele seatud hüpoteegiga, järgmistel tingimustel: i) 50 %-list riskikaalu kohaldatakse selle laenu osa suhtes, mis ei ületa punkti a või b alusel arvutatud piirmäära: a) 50 % kõnealuse omandi turuväärtusest. Nii punktis a kui ka punktis b tähendab turuväärtus hinda, millega huvitatud müüja saaks maad ja ehitisi sõltumatule ost- jale hindamiskuupäeval lepingu alusel müüa, kui eeldada, et see vara on avalikult turul, et turuolukord võimaldab korra- pärast võõrandamist ning et müügiläbirääkimisteks on olemas omandi laadi arvestades normaalne aeg; ii) 100 %-list riskikaalu kohaldatakse selle laenu osa suhtes, mis ületab alalõikes i sätestatud piirmäärad; iii) omanik peab kõnealust vara kasutama või seda välja üürima. Esimene alalõige ei takista nende liikmesriikide, mille territooriu- mil kohaldatakse kõrgemat riskikaalu, pädevaid asutusi eespool kindlaksmääratud tingimustel kohaldamast 50 %-list riskikaalu nimetatud liiki laenutehingute suhtes 50 %-list riskikaalu lubavate liikmesriikide territooriumil. Omandi turuväärtuse peavad arvutama kaks sõltumatut hindajat, kes annavad laenu andmise ajal oma sõltumatu hinnangu. Laenu aluseks võetakse kahest hinnangust madalam. Liikmesriikide pädevad asutused võivad anda oma krediidiasutus- tele loa kohaldada 50 %-list riskikaalu 21. juuliks 2000 tagasi- maksmata laenude suhtes, kui käesolevas lõikes sätestatud 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 315 tingimused on täidetud. Sellisel juhul hinnatakse omandi väärtust vastavalt eespool sätestatud kriteeriumidele hiljemalt 21. juu- lil 2003. — Rootsi puhul enne 1. juunit 1996 ja — Ühendkuningriigi puhul enne 30. aprilli 1996. Enne 31. detsembrit 2006 antud laenude puhul kehtib 50 %-line riskikaal kuni nende tagasimaksmistähtajani, kui krediidiasutus on seotud lepinguliste kohustustega. Kuni 31. detsembrini 2006 võivad liikmesriigi pädevad asutused anda oma krediidiasutustele loa kohaldada 50 %-list riskikaalu ka laenude osade suhtes, mis on asjaomaseid asutusi rahuldaval vii- sil täielikult tagatud Soome 1991. aasta elamuühinguseaduse või hilisemate vastavate õigusaktide kohaselt tegutsevate Soome ela- muühingute osadega, kui käesolevas lõikes sätestatud tingimused on täidetud. Liikmesriigid teatavad komisjonile, kuidas nad käesoleva lõike sät- teid kasutavad. 2. Liikmesriigid võivad kohaldada 50 %-list riskikaalu kinnisva- raliisingute puhul, mis on sõlmitud enne 31. detsembrit 2006 peakontoriga samas riigis paikneva äriotstarbelise vara suhtes ja mida reguleerivate õigusaktide kohaselt on liisinguandja renditud vara täieõiguslik omanik senikaua, kuni rentnik ei ole kasutanud oma väljaostuõigust. Liikmesriigid teatavad komisjonile, kuidas nad käesoleva lõike sätteid kasutavad. 3. Artikli 43 lõige 3 ei mõjuta selliste kahepoolsete uuendamis- lepingute tunnustamist pädevate asutuste poolt, mis on sõlmitud: — Belgia puhul enne 23. aprilli 1996, — Taani puhul enne 1. juunit 1996, — Saksamaa puhul enne 30. oktoobrit 1996, — Kreeka puhul enne 27. märtsi 1997, — Hispaania puhul enne 7. jaanuari 1997, — Prantsusmaa puhul enne 30. maid 1996, — Iirimaa puhul enne 27. juunit 1996, — Itaalia puhul enne 30. juulit 1996, — Luksemburgi puhul enne 29. maid 1996, — Madalmaade puhul enne 1. jaanuari 1996, — Austria puhul enne 30. detsembrit 1996, — Portugali puhul enne 15. jaanuari 1997, — Soome puhul enne 21. augustit 1996, Artikkel 63 Artiklit 47 käsitlevad üleminekusätted 1. Krediidiasutus, kelle miinimumsuhtarv ei ole 1. jaanua- riks 1991 saavutanud artikli 47 lõikega 1 ettenähtud 8 % taset, peab järk-järgult sellele tasemele lähenema. Enne nimetatud ees- märgi saavutamist ei või lasta suhtarvul saavutatud tasemest madalamale langeda. Kõik kõikumised peaksid olema ajutised ja nende põhjustest tuleks teatada pädevatele asutustele. 2. Alates 1. jaanuarist 1993 võivad liikmesriigid kuni viieks aas- taks määrata direktiivi 85/611/EMÜ artikli 22 lõikes 4 määratle- tud võlakirjadele 10 %-lise kaalu ja kohaldada seda krediidiasu- tuste suhtes, kui nad peavad seda vajalikuks tõsiste häirete vältimiseks oma turgude toimimises. Sellistest eranditest teatakse komisjonile. 3. Artikli 47 lõiget 1 ei kohaldata Kreeka Põllumajanduspanga suhtes kuni seitsme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 1993. Vii- mane peab siiski järk-järgult lähenema artikli 47 lõikega 1 ette- nähtud tasemele lõikes 1 kirjeldatud viisil. Artikkel 64 Artiklit 49 käsitlevad üleminekusätted 1. Kui 5. veebruariks 1993 on krediidiasutus võtnud enda kanda riski või riske, mis ületavad artiklis 49 sätestatud suure riskide kontsentreerumise piirmäära, nõuavad pädevad asutused, et asja- omane krediidiasutus astuks samme sellise riski või selliste riskide viimiseks artiklis 49 sätestatud piiridesse. 2. Sellise riski või riskide viimiseks lubatud piiridesse töötatakse välja kord, mis võetakse vastu ja rakendatakse tähtaja jooksul, mis on pädevate asutuste arvates kooskõlas hea juhtimistava ja ausa konkurentsi põhimõtetega. Pädevad asutused teatavad komisjo- nile ja panganduse nõuandekomiteele vastuvõetud üldise korra ajakava. 3. Krediidiasutus ei tohi võtta mingeid meetmeid, mille tagajärjel lõikes 1 osutatud riskid ületaksid taseme, mis neil oli 5. veebrua- ril 1993. 316 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd 4. Lõike 2 alusel kohaldatav tähtaeg lõpeb hiljemalt 31. detsemb- ril 2001. aastal. Pikema tähtajaga riskid, mille puhul laenu andev asutus on seotud lepinguliste kohustustega, võivad jääda kehtima kuni nende tähtaja lõppemiseni. 5. Kuni 31. detsembrini 1998 võivad liikmesriigid artikli 49 lõi- kes 1 nimetatud piirmäära tõsta 40 %-ni ja artikli 49 lõikes 2 nimetatud ülempiiri 30 %-ni. Sellisel juhul ja vastavalt lõigetele 1-4 lõpeb tähtaeg kõnealuse tähtaja lõpus kehtivate riskide artik- lis 49 sätestatud piiridesse viimiseks 31. detsembril 2001. 6. Juhul kui krediidiasutuste omavahendid ei ole suuremad kui 7 miljonit eurot, võivad liikmesriigid ainult selliste krediidiasutuste puhul pikendada lõikes 5 sätestatud tähtaega viie aasta võrra. Liikmesriigid, kes kasutavad käesolevas lõikes sätestatud võima- lust, astuvad samme konkurentsi kahjustamise vältimiseks ning teatavad sellest komisjonile ja panganduse nõuandekomiteele. 7. Lõigetes 5 ja 6 nimetatud juhtudel võib riski pidada suureks riskide kontsentreerumiseks, kui riski väärtus võrdub 15 %-ga omavahenditest või ületab selle. 8. Kuni 31. detsembrini 2001 võivad liikmesriigid kasutada vähe- malt kaks korda aastas määratud sageduse asemel artikli 48 lõike 2 teises taandes nimetatud suurtest riskide kontsentreeru- mistest teatamise sagedust. 9. Liikmesriigid võivad täielikult või osaliselt loobuda artikli 49 lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisest krediidiasutuse riskide suhtes, mil- leks on artikli 62 lõikes 1 määratletud ja enne 1. jaanuari 2002 võetud hüpoteeklaenud või artikli 62 lõikes 2 määratletud kinnis- varaliisingud, mis on võetud enne 1. jaanuari 2002, mõlemal juhul kuni 50 % ulatuses asjaomase vara väärtusest. Samamoodi käsitletakse laene, mis on pädevaid asutusi rahulda- val moel täielikult tagatud esimeses lõigus nimetatud hüpoteek- laenudega samalaadsete Soome 1991. aasta elamuühinguseaduse või hilisemate vastavate õigusaktide kohaselt tegutsevate Soome elamuühingute osadega. II PEATÜKK LÕPPSÄTTED Artikkel 66 Komisjoni teavitamine Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud peamiste õigus- ja haldusnormide tekstid. Artikkel 67 Kehtetuks tunnistatud direktiivid 89/299/EMÜ, 1. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks direktiivid 73/183/EMÜ, 77/780/EMÜ, 89/647/EMÜ, 92/30/EMÜ ja 92/121/EMÜ, viimati muudetud V lisa A osas nimetatud direktiividega, ilma et see piiraks liikmesriikide kohus- tusi, mis on seotud V lisa B osas loetletud kõnealuste direktiivide ülevõtmistähtaegadega. 89/646/EMÜ, 2. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele tõlgendatakse vii- detena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt VI lisa vasta- vustabelile. Artikkel 68 Rakendamine Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 69 Adressaadid Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 65 Artiklit 51 käsitlevad üleminekusätted Brüssel, 20. märts 2000 Krediidiasutustel, mis 1. jaanuaril 1993 ületasid artikli 51 lõigetes 1 ja 2 sätestatud piirmäärasid, on nimetatud piirmäärade saavutamiseks aega kuni 1. jaanuarini 2003. president N. FONTAINE eesistuja J. GAMA Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 317 I LISA VASTASTIKKU TUNNUSTATAVATE TEGEVUSTE LOETELU Hoiuste ja muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine Laenutehingud (1) Finantseerimisliising Arveldustehingud Maksevahendite (nt krediitkaardid, reisitšekid ja pangavekslid) väljaandmine ja haldamine Tagatis- ja garantiitehingud Tehingud nii enda arvel kui ka klientide nimel: a) rahaturu instrumentidega (tšekid, vekslid, hoiusesertifikaadid jne); b) välisvaluutaga; c) finantsfutuuride ja -optsioonidega; d) vahetuskursi- ja intressiinstrumentidega; e) vabalt kaubeldavate väärtpaberitega Osalemine väärtpaberite emiteerimisel ja sellega seotud teenuste pakkumine Ettevõtjate nõustamine kapitali struktuuri ja tööstusstrateegiat puudutavates ja muudes seonduvates küsimus- tes ning ettevõtjate ühinemise ja ostmisega seotud nõustamine ja teenused 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. Rahamaakleri tegevus 11. Vara valitsemine 12. Väärtpaberite hoidmine 13. Krediidiinfo teenuste osutamine 14. Depootehingud (1) Sealhulgas ka: — tarbijakrediit, — hüpoteeklaen, — regressiõigusega või -õiguseta faktooring, — äritehingute finantseerimine (sealhulgas maksekohustuste ost). 318 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd II LISA BILANSIVÄLISTE KIRJETE LIIGITUS Täisrisk — Krediiti asendavad tagatised, — aktseptid, — üleandepealdised teise krediidiasutuse nimeta vekslitel, — regressiõigusega tehingud, — krediiti asendavad tühistamatud valmisolekuakreditiivid, — tähtpäevaostutehingute alusel ostetud varad, — tuleviku hoiustamistehingud, — osaliselt makstud aktsiate ja osade ning väärtpaberite maksmata osa, — muud täisriskiga kirjed. Keskmine risk — Väljastatud ja kinnitatud dokumentaalmaksed (vt ka keskmine/madal risk), — tagatised ja hüvitised (sealhulgas pakkumis-, täitmis-, tolli- ja maksutagatised) ning krediiti mitteasendavad tagatised, — direktiivi 86/635/EMÜ artikli 12 lõigetes 3 ja 5 määratletud varade müügi- ja tagasiostulepingud, — krediiti mitteasendavad tühistamatud valmisolekuakreditiivid, — kasutamata laenuvõimalused (laenuandmist, väärtpaberite ostu, tagatiste andmist või aktseptimisvõimalusi käsitlevad lepingud) esialgse tähtajaga rohkem kui üks aasta, — võlakirja emissiooniteenused (NIF) ja uueneva käenduse süsteemid (RUF), — muud keskmise riskiga kirjed. Keskmine/madal risk — Dokumentaalmaksed, kus saadetis on tagatiseks, ja muud automaatselt likvideeruvad tehingud, — muud keskmise/madala riskiga kirjed. Madal risk — Kasutamata laenuvõimalused (laenuandmist, väärtpaberite ostu, tagatiste andmist või aktseptimisvõimalusi käsitlevad lepingud), mille esialgne tähtaeg on kõige rohkem üks aasta või mille võib igal ajal tingimusteta ja etteteatamata tühistada, — muud madala riskiga kirjed. Liikmesriigid kohustuvad teatama komisjonile niipea, kui nad on kokku leppinud uue bilansivälise kirje arvamises mis tahes riskiklassi viimasesse taandesse. Sellised kirjed liigitatakse ühenduse tasandil lõplikult, kui artiklis 60 sätestatud menetlus on lõppenud. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 319 III LISA BILANSIVÄLISTE KIRJETE KÄSITLEMINE 1. MEETODI VALIK Pädevate asutuste nõusolekul võivad krediidiasutused IV lisa punktides 1 ja 2 loetletud lepingutega seotud riskide mõõtmiseks valida ühe allpool sätestatud meetoditest. Krediidiasutused, mis peavad järgima direktiivi 93/6/EMÜ (1) artikli 6 lõike 1 sätteid, peavad kasutama esimest allpool esitatud meetodit. IV lisa punktis 3 loetletud lepingutega seotud riskide mõõtmiseks kasutavad kõik krediidiasutused esimest allpool sätestatud meetodit. 2. MEETODID 1. meetod: turuväärtuse meetod Etapp a: lepingute kehtiva turuväärtuse kindlaksmääramisega saadakse kõikide positiivse turuväärtusega lepingute asendamise maksumus. Etapp b: võimaliku edaspidise krediidiriski (2) määramiseks korrutatakse põhisummade nimiväärtused või alusvara väärtused järgmiste protsendimääradega: TABEL 1 (a) (b) Järelejäänud tähtaeg (c) Kuni üks aasta Üks aasta kuni viis aastat Rohkem kui viis aastat Intressi- määrade lepingud 0 % 0,5 % 1,5 % Valuuta- kursside ja kullaga seotud lepingud Väärtpaberi- tega seotud lepingud Väärismetalli- dega (v. a kuld) seotud lepin- gud Muude kaupa- dega (v. a vääris- metallid) seotud lepingud 1 % 5 % 7,5 % 6 % 8 % 10 % 7 % 7 % 8 % 10 % 12 % 15 % (a) Lepinguid, mis ei kuulu ühessegi käesolevas tabelis esitatud kategooriasse, käsitletakse muude kaupadega (v. a väärismetallid) seo- tud lepingutena. (b) Lepingute puhul, mille põhiosa makstakse tagasi mitmes osas, tuleb protsendimäär korrutada lepinguga ettenähtud maksete arvuga, mis on seni teostamata. (c) Lepingute puhul, mille kohaselt riskiga laenud makstakse tagasi pärast kindlaksmääratud kuupäeva, ja juhul kui tähtaegu muu- detakse selliselt, et kõnealustel kindlaksmääratud kuupäevadel on lepingu turuväärtus 0, arvestatakse järelejäänud tähtaega järg- mise muutmise kuupäevani. Nimetatud tingimustele vastavate intressimäärade lepingute puhul, mille järelejäänud tähtaeg on pikem kui üks aasta, ei ole protsendimäär madalam kui 0,5 %. Tulevikus tekkida võiva riski arvutamiseks vastavalt etapile b võivad pädevad asutused lubada krediidiasutustel kuni 31. detsembrini 2006 kohaldada tabelis 1 ettenähtud protsendimäärade asemel järgmisi protsendimäärasid tingimusel, et krediidiasutused kasutavad IV lisa punktides 3. b ja 3. c määratletud lepingute puhul direktiivi 93/6/EMÜ artiklis 11a sätestatud võimalust: TABEL 1a Järelejäänud tähtaeg Väärismetallid (v. a kuld) Mittevääris- metallid Põllumajandus- saadused ja tooted (kulukaubad) Muu, sealhulgas energiatööstuse tooted Kuni üks aasta Üks aasta kuni viis aastat Rohkem kui viis aastat 2 % 5 % 7,5 % 2,5 % 4 % 8 % 3 % 5 % 9 % 4 % 6 % 10 % (1) Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (EÜT L 141, 11. 6. 1993, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/33/EÜ (EÜT L 204, 21. 7. 1998, lk 29). (2) Välja arvatud ühe vääringu ujuvate intressimäärade vahetuslepingud, mille puhul arvutatakse üksnes kehtiva lepingu asendushind. 320 ET Etapp c: Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd kehtiva lepingu asendamise kulu ja võimaliku edaspidise krediidiriski summa korrutatakse asjaomastele vastaspooltele artiklis 43 määratud riskikaaludega. 2. meetod: riski arvestamise lihtsustatud meetod Etapp a: iga vahendi põhisumma nimiväärtus korrutatakse järgmiste protsendimääradega: TABEL 2 Esialgne tähtaeg (1) Intressimäärade lepingud Valuutakursside ja kullaga seotud lepingud Kuni üks aasta Rohkem kui üks aasta, kuid mitte üle kahe aasta Lisa iga järgmise aasta eest 0,5 % 1 % 1 % 2 % 5 % 3 % (1) Intressimäärade lepingute puhul võivad krediidiasutused pädevate asutuste nõusolekul valida kas esialgse või järelejäänud tähtaja. Etapp b: sel viisil saadud esialgne risk korrutatakse asjaomastele vastaspooltele artiklis 43 määratud riskikaaludega. 1. ja 2. meetodi puhul peavad pädevad asutused tagama, et arvessevõetav nominaalsumma on lepingust tuleneva riski adekvaatne kriteerium. Näiteks kui lepinguga nähakse ette rahavoogude mitmekordistumine, tuleb nominaalsummat korrigeerida, et võtta arvesse mitmekordistumise mõju kõnealuse lepingu riskistruktuurile. 3. LEPINGUJÄRGNE TASAARVELDUS (UUENDUSLEPINGUD JA MUUD TASAARVELDUSKOKKULEPPED) a) Tasaarvelduse liigid, mida pädevad asutused võivad tunnustada Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab “vastaspool” kõiki isikuid (sealhulgas füüsilisi isikuid), kes on pädevad sõlmima lepingujärgset tasaarvelduskokkulepet. Pädevad asutused võivad riski vähendavateks pidada järgmisi lepingujärgse tasaarvelduse liike: i) krediidiasutuse ja tema vastaspoole vahel sõlmitud kahepoolsed uuenduslepingud, mille alusel vastastikused nõuded ja kohustused ühendatakse automaatselt nii, et uuendamise tagajärjel fikseeritakse iga uuendamisega üks ühtne netosumma ja luuakse seega üks uus juriidiliselt siduv leping, mis lõpetab varasemad lepingud; ii) muud kahepoolsed kokkulepped krediidiasutuse ja tema vastaspoole vahel. b) Tunnustamise tingimused Pädevad asutused võivad lepingujärgset tasaarveldust pidada riski vähendavaks ainult järgmistel tingimustel: i) krediidiasutusel peab vastaspoolega olema lepingujärgne tasaarvelduskokkulepe, millega luuakse üks ühtne juriidiline kohustus, mis katab kõik hõlmatud tehingud selliselt, et kui vastaspool ei tule oma kohustuste täitmisega toime maksmise katkestamise, pankroti, likvideerimise või muu sarnase asjaolu tõttu, oleks krediidiasutusel õigus saada või kohustus maksta ainult konkreetsete hõlmatud tehingute positiivse ja negatiivse turuväärtuse netosumma; 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 321 ii) krediidiasutus peab pädevatele asutustele edastama põhjendatud kirjalikud juriidilised seisukohad, mille põhjal asjaomased kohtud ja haldusasutused võivad vaidlustamise korral punktis i kirjeldatud juhtudel tõdeda, et krediidiasutuse nõuded ja kohustused piirduvad punktis i kirjeldatud netosummaga: — selle õigusruumi seaduste alusel, kus vastaspool on asutatud, ja juhul, kui asjaga on seotud ettevõtja välisriigis paiknev filiaal, siis ka selle õigusruumi seaduste alusel, kus filiaal paikneb, — nende seaduste alusel, mis reguleerivad konkreetseid hõlmatud tehinguid, ja — nende seaduste alusel, mis reguleerivad lepingujärgseks tasaarvelduseks vajalikke mis tahes lepinguid või kokkuleppeid; iii) krediidiasutusel peab olema kehtiv menetluskord tagamaks, et tema lepingujärgse tasaarvelduse õiguslikku kehtivust kontrollitakse pidevalt asjaomaste seaduste võimalikke muudatusi silmas pidades. Pädevad asutused peavad olema veendunud, olles vajaduse korral selleks muude asjaomaste pädevate asutustega konsulteerinud, et lepingujärgne tasaarveldus on iga asjaomase õigusruumi seaduste kohaselt õiguslikult kehtiv. Kui mis tahes pädev asutus ei ole selles veendunud, ei käsitleta lepingujärgset tasaarvelduskokkulepet riski vähendavana kummagi lepingupartneri puhul. Pädevad asutused võivad aktsepteerida lepingujärgse tasaarvelduse liikide kaupa koostatud põhjendatud juriidilisi seisukohti. Riski vähendavana ei või käsitleda ühtegi lepingut, mille sätete kohaselt võib lepingust tulenevaid kohustusi täitev lepingupartner lepingulised kohustused täitmata jätnud vastaspoolele tasuda maksed osaliselt või neid üldse mitte tasuda, isegi juhul kui lepingulised kohustused täitmata jätnud pool on netovõlausaldaja (“mittetäitmisklausel”). Pädevad asutused võivad riski vähendavatena käsitada lepingujärgseid tasaarvelduskokkuleppeid, mis katavad valuutakursside lepinguid esialgse tähtajaga kuni 14 kalendripäeva, müüdud optsioone või muid samalaadseid bilansiväliseid kirjeid, mille suhtes käesolevat lisa ei kohaldata, sest nende krediidirisk on väheoluline või puudub hoopis. Kui sõltuvalt kõnealuste lepingute positiivsest või negatiivsest turuväärtusest võib nende hõlmamine teise tasaarvelduskokkuleppega põhjustada kapitalinõuete suurenemise või vähenemise, peavad pädevad asutused kohustama krediidiasutusi olema oma lähenemises järjepidevad. c) Tunnustamise tagajärjed i) Uuenduslepingud Uuenduslepingutega fikseeritud ühtsed netosummad võidakse kaaluda asjaomaste brutosummade asemel. Seega võib 1. meetodit kasutades: — etapis a: kehtiva lepingu asendamise kulu ja — etapis b: põhisumma nimiväärtuse või alusvara väärtuse saamiseks võtta arvesse uuenduslepingu. 2. meetodit kasutades võib etapis a põhisumma nimiväärtuse arvutamisel võtta arvesse uuenduslepingut; kohaldada tuleb tabelis 2 esitatud protsendimäärasid. ii) Muud tasaarvelduskokkulepped 1. meetodit kasutades: — etapis a tasaarvelduskokkuleppega hõlmatud kehtivate lepingute asendamise kulu saamiseks võib võtta arvesse kokkuleppest tulenevat tegelikku oletatavat netoasenduskulu; kui tasaarvelduse tulemuseks on kehtiva lepingu asendamise netokulu arvutava krediidiasutuse netokohustus, arvestatakse kehtiva lepingu asendamise kuluks 0, 322 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd — etapis b võib kõigi tasaarvelduskokkuleppega hõlmatud lepingute potentsiaalse tuleviku krediidiriski tegurit vähendada järgmise võrrandi kohaselt: PCEred = 0,4 * PCEgross + 0,6 * NGR * PCEgross kus: —PCEred —PCEgross = kõigi juriidiliselt kehtiva kahepoolse tasaarvelduskokkuleppega hõlmatud teatava vastaspoolega sõlmitud lepingute potentsiaalse tuleviku krediidiriski vähendatud tegur, = kõigi juriidiliselt kehtiva kahepoolse tasaarvelduskokkuleppega hõlmatud teatava vastaspoolega sõlmitud lepingute potentsiaalse tuleviku krediidiriski tegurite summa, mille arvutamiseks korrutatakse kõnealuste lepingute põhisummade nimiväärtused tabelis 1 esitatud protsendimääradega, —NGR = “neto-bruto suhtarv”: pädevate asutuste äranägemisel kas: i) eraldi arvutus: kõigi juriidiliselt kehtiva kahepoolse tasaarvelduskokkuleppega hõlmatud teatava vastaspoolega sõlmitud lepingute asendamise netomaksumuse (lugeja) ja kõigi tasaarvelduskokkuleppega hõlmatud kõnealuse juriidiliselt kehtiva kahepoolse vastaspoolega sõlmitud lepingute asendamise brutomaksumuse (nimetaja) jagatis või ii) kokkuarvutamine: juriidiliselt kehtivate tasaarvelduskokkulepetega hõlmatud lepinguid arvesse võttes kahepoolselt kõigi vastaspoolte osas arvutatud lepingu asendamise netokulude summa (lugeja) ja kõigi juriidiliselt kehtivate tasaarvelduskokkulepetega hõlmatud lepingute asendamise brutomaksumuse (nimetaja) jagatis. Kui liikmesriigid lubavad krediidiasutusel meetodi valida, peavad nimetatud asutused valitud meetodit kasutama järjekindlalt. valemi eespool esitatud Kui võib tasaarvelduskokkuleppega hõlmatud täiesti sarnaseid lepinguid käsitleda ühe lepinguna, mille põhisumma nimiväärtus võrdub netotuludega. Täiesti sarnased lepingud on valuutakursside tähtpäevalepingud või samalaadsed lepingud, mille põhisumma nimiväärtus võrdub kassavooga, kui rahavoog saabub samal väärtuspäeval ja täielikult või osaliselt samas vääringus. potentsiaalset krediidiriski, arvutatakse tuleviku põhjal Kasutades 2. meetodit võib etapis a — käsitleda tasaarvelduskokkuleppega hõlmatud täiesti sarnaseid lepinguid ühe lepinguna, mille põhisumma nimiväärtus võrdub netotuludega, põhisumma nimiväärtused korrutatakse tabelis 2 esitatud protsendimääradega, — vähendada kõigi muude tasaarvelduskokkuleppega hõlmatud lepingute puhul kohaldatavaid protsendimäärasid, nii nagu on osutatud tabelis 3: TABEL 3 Esialgne tähtaeg (1) Intressimäärade lepingud Valuutakursside lepingud Kuni üks aasta Rohkem kui üks aasta, kuid mitte üle kahe aasta Lisa iga järgmise aasta eest 0,35 % 0,75 % 0,75 % 1,50 % 3,75 % 2,25 % (1) Intressimäärade lepingute puhul võivad krediidiasutused pädevate asutuste nõusolekul valida kas esialgse või järelejäänud tähtaja. 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 323 IV LISA BILANSIVÄLISTE KIRJETE LIIGID 1. Intressimäärade lepingud: a) ühe vääringu intressimäära vahetuslepingud; b) baasvahetustehingud; c) tähtpäevaintressiga lepingud; d) intressimäärafutuurid; e) ostetud intressimääraoptsioonid; f) muud sarnased lepingud. 2. Valuutakursside lepingud ja kulda käsitlevad lepingud: a) eri vääringute intressimäära vahetuslepingud; b) valuutakursside tähtpäevalepingud; c) valuutafutuurid; d) ostetud valuutaoptsioonid; e) muud sarnased lepingud; f) punktides a–e nimetatud lepingute sarnased kulda käsitlevad lepingud. 3. Punktides 1. a–1. e ja 2. a–2. d nimetatud lepingute sarnased lepingud, mis on seotud muude baaskirjete ja indeksitega, mis käsitlevad: a) aktsiaid; b) väärismetalle (v. a kuld); c) muid kaupu (v. a väärismetallid); d) muud sarnased lepingud. 324 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd V LISA A OSA KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIVID JA NENDE HILISEMAD MUUDATUSED (osutatud artiklis 67) Nõukogu direktiiv 73/183/EMÜ Nõukogu direktiiv 77/780/EMÜ Nõukogu direktiiv 85/345/EMÜ Nõukogu direktiiv 86/137/EMÜ Nõukogu direktiiv 86/524/EMÜ Nõukogu direktiiv 89/646/EMÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/26/EÜ, ainult artikli 1 esimene taane, artikli 2 lõike 1 esimene taane ja artikli 2 lõike 2 esimene taane, artikli 3 lõige 2, artikli 4 lõiked 2, 3 ja 4 osas, kus viidatakse direktiivile 77/780/EMÜ, artikli 4 lõige 6 ja artikli 5 esimene taane Nõukogu direktiiv 96/13/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/33/EÜ Nõukogu direktiiv 89/299/EMÜ Nõukogu direktiiv 91/633/EMÜ Nõukogu direktiiv 92/16/EMÜ Nõukogu direktiiv 92/30/EMÜ Nõukogu direktiiv 89/646/EMÜ Nõukogu direktiiv 92/30/EMÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/26/EÜ ainult artikli 1 esimene taane Nõukogu direktiiv 89/647/EMÜ Komisjoni direktiiv 91/31/EMÜ Nõukogu direktiiv 92/30/EMÜ Komisjoni direktiiv 94/7/EÜ Komisjoni direktiiv 95/15/EÜ Komisjoni direktiiv 95/67/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/10/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/32/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/33/EÜ (artikkel 2) Nõukogu direktiiv 92/30/EMÜ Nõukogu direktiiv 92/121/EMÜ 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 325 B OSA RAKENDUSTÄHTAJAD (osutatud artiklis 67) Direktiiv Rakendustähtaeg 73/183/EMÜ (EÜT L 194, 16. 7. 1973, lk 1) 77/780/EMÜ (EÜT L 322, 17. 12. 1977, lk 30) 85/345/EMÜ (EÜT L 183, 16. 7. 1985, lk 19) 86/137/EMÜ (EÜT L 106, 23. 4. 1986, lk 35) 86/524/EMÜ (EÜT L 309, 4. 11. 1986, lk 15) 89/299/EMÜ (EÜT L 124, 5. 5. 1989, lk 16) 89/646/EMÜ (EÜT L 386, 30. 12. 1989, lk 1) Artikli 6 lõige 2 muud sätted 89/647/EMÜ (EÜT L 386, 30. 12. 1989, lk 14) 91/31/EMÜ (EÜT L 17, 23. 1. 1991, lk 20) 91/633/EMÜ (EÜT L 339, 11. 12. 1991, lk 16) 92/16/EMÜ (EÜT L 75, 31. 3. 1992, lk 48) 92/30/EMÜ (EÜT L 110, 28. 4. 1992, lk 52) 92/121/EMÜ (EÜT L 29, 5. 2. 1993, lk 1) 94/7/EÜ (EÜT L 89, 6. 4. 1994, lk 17) 95/15/EÜ (EÜT L 125, 8. 6. 1995, lk 23) 95/26/EÜ (EÜT L 168, 18. 7. 1995, lk 7) 95/67/EÜ (EÜT L 314, 28. 12. 1995, lk 72) 96/10/EÜ (EÜT L 85, 3. 4. 1996, lk 17) 96/13/EÜ (EÜT L 66, 16. 3. 1996, lk 15) 98/32/EÜ (EÜT L 204, 21. 7. 1998, lk 26) 98/33/EÜ (EÜT L 204, 21. 7. 1998, lk 29) 2. 1. 1975 (1) 15. 12. 1979 15. 7. 1985 – 31. 12. 1986 1. 1. 1993 1. 1. 1990 1. 1. 1993 1. 1. 1991 31. 3. 1991 31. 12. 1992 31. 12. 1992 31. 12. 1992 31. 12. 1993 25. 11. 1994 30. 9. 1995 18. 7. 1996 1. 7. 1996 30. 6. 1996 15. 4. 1996 21. 7. 2000 21. 7. 2000 (1) Artikli 3 lõike 2 punktis g osutatud piirangute kaotamise osas lubati Madalmaadel siiski rakendamist edasi lükata kuni 2. juulini 1977. (Vt direktiivi 73/183/EMÜ artikli 8 teine lõik. ) 326 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd A S I L I V L E B A T S U V A T S A V Ü E / 0 1 / 6 9 v i i t k e r i D Ü M E / 1 2 1 / 2 9 v i i t k e r i D Ü M E / 0 3 / 2 9 v i i t k e r i D Ü M E / 7 4 6 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 6 4 6 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 9 9 2 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 0 8 7 / 7 7 v i i t k e r i D v i i t k e r i d v e l o s e ä K a t k n u p 1 i l k i t r A e n a a t e n e m i s e 1 i l k i t r A c t k n u p 1 i l k i t r A e n a a t s e m s t i e s 1 i l k i t r A d t k n u p 1 i l k i t r A e n a a t s a s k e h a k 1 i l k i t r A e n a a t s e u u k 1 i l k i t r A h t k n u p 1 i l k i t r A m t k n u p 1 i l k i t r A i n u k s a m o k l 1 i l k i t r A e n a a t s e i i v e n i e t 1 e k i õ l 2 i l k i t r A e n a a t s e i i v i n u k s e u u k 1 e k i õ l 2 i l k i t r A e n a a t s a s k e h a k i n u k s a s k e h ü 1 e k i õ l 2 i l k i t r A e n a a t 9 - 5 d e k i õ l 1 i l k i t r A 3 e g i õ l 1 i l k i t r A 1 1 a j 0 1 d e k i õ l 1 i l k i t r A 2 1 e g i õ l 1 i l k i t r A 3 1 e g i õ l 1 i l k i t r A e n a a t e n e m i s e 1 i l k i t r A 1 e g i õ l 1 i l k i t r A e n a a t e n i e t 1 i l k i t r A 2 e g i õ l 1 i l k i t r A 8 - 4 d e k i õ l 1 i l k i t r A 3 e g i õ l 1 i l k i t r A 9 e g i õ l 1 i l k i t r A 1 1 a j 0 1 d e k i õ l 1 i l k i t r A 7 1 - 4 1 d e k i õ l 1 i l k i t r A 2 1 e g i õ l 1 i l k i t r A 3 1 e g i õ l 1 i l k i t r A 0 2 - 8 1 d e k i õ l 1 i l k i t r A 3 2 - 1 2 d e k i õ l 1 i l k i t r A 4 2 e g i õ l 1 i l k i t r A 5 2 e g i õ l 1 i l k i t r A e n a a t s e i i v 1 i l k i t r A 6 2 e g i õ l 1 i l k i t r A 7 2 e g i õ l 1 i l k i t r A 2 l e k k i t r A 2 e g i õ l 2 i l k i t r A 3 e g i õ l 2 i l k i t r A 2 e g i õ l 2 i l k i t r A 1 e g i õ l 1 i l k i t r A 1 e g i õ l 2 i l k i t r A 1 e g i õ l 2 i l k i t r A 1 e g i õ l 2 i l k i t r A 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 327 Ü E / 0 1 / 6 9 v i i t k e r i D Ü M E / 1 2 1 / 2 9 v i i t k e r i D Ü M E / 0 3 / 2 9 v i i t k e r i D Ü M E / 7 4 6 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 6 4 6 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 9 9 2 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 0 8 7 / 7 7 v i i t k e r i D v i i t k e r i d v e l o s e ä K d i t k n u p 4 e k i õ l 2 i l k i t r A - e m i s e 5 e k i õ l 2 i l k i t r A c a j b , a k i õ l s a m o k l a j e n i e t , e n 3 e g i õ l 2 i l k i t r A 4 e g i õ l 2 i l k i t r A b t k n u p 2 e k i õ l 2 i l k i t r A 3 e g i õ l 1 i l k i t r A 3 e g i õ l 2 i l k i t r A 1 e g i õ l 4 i l k i t r A 3 l e k k i t r A - e s s i s 2 e k i õ l 4 i l k i t r A d i t k n u p , e s u a l v a t a h u j c a j b , a 5 - 1 d e k i õ l 0 1 i l k i t r A e n i e t 0 1 e k i õ l 1 i l k i t r A 1 d e k i õ l 5 i l k i t r a a j k i õ l 2 a j 1 e g i õ l 6 i l k i t r A 7 l e k k i t r A e n e m i s e 2 e k i õ l 3 i l k i t r A k i õ l 1 e g i õ l 3 i l k i t r A e n e m i s e 1 e k i õ l 5 i l k i t r A k i õ l 6 e g i õ l 2 i l k i t r A 3 l e k k i t r A 4 l e k k i t r A - l o k 1 e k i õ l 0 1 i l k i t r A e n i e t 1 e k i õ l 5 i l k i t r A k i õ l s a m k i õ l e n e m i s e 2 e k i õ l 3 i l k i t r A a j e n a a t s a m o k l , k i õ l k i õ l e n i e t 2 e g i õ l 5 i l k i t r A 7 - 3 d e k i õ l 5 i l k i t r A 1 e g i õ l 6 i l k i t r A a t k n u p 2 e k i õ l 3 i l k i t r A 2 e g i õ l 6 i l k i t r A 2 a j 1 d e k i õ l 7 i l k i t r A l , s a m o k 2 e k i õ l 3 i l k i t r A k i õ l s e i i v a j s a j l e n 3 e g i õ l 7 i l k i t r A a t k n u p 3 e k i õ l 3 i l k i t r A 4 e g i õ l 3 i l k i t r A 8 l e k k i t r A 9 l e k k i t r A 6 e g i õ l 3 i l k i t r A 0 1 l e k k i t r A 7 e g i õ l 3 i l k i t r A 1 1 l e k k i t r A 2 1 l e k k i t r A 3 1 l e k k i t r A 328 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd Ü E / 0 1 / 6 9 v i i t k e r i D Ü M E / 1 2 1 / 2 9 v i i t k e r i D Ü M E / 0 3 / 2 9 v i i t k e r i D Ü M E / 7 4 6 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 6 4 6 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 9 9 2 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 0 8 7 / 7 7 v i i t k e r i D v i i t k e r i d v e l o s e ä K 8 l e k k i t r A e n i e t 0 1 e k i õ l 1 i l k i t r A k i õ l 5 - 1 d e k i õ l 1 1 i l k i t r A 2 e g i õ l 3 1 i l k i t r A 1 e g i õ l 8 1 i l k i t r A 2 e g i õ l 8 1 i l k i t r A 1 e g i õ l 3 2 i l k i t r A 0 2 l e k k i t r A 2 e g i õ l 3 2 i l k i t r A 9 1 l e k k i t r A 1 2 l e k k i t r A 8 l e k k i t r A 9 l e k k i t r A 3 a j 1 d e k i õ l 3 1 i l k i t r A 2 e g i õ l 4 1 i l k i t r A 5 1 l e k k i t r A 1 e g i õ l 8 i l k i t r A 1 e g i õ l 4 1 i l k i t r A 5 e g i õ l 8 i l k i t r A 2 e g i õ l 4 1 i l k i t r A 5 l e k k i t r A 5 1 l e k k i t r A 9 l e k k i t r A 1 e g i õ l 7 i l k i t r A 5 - 1 d e k i õ l 6 1 i l k i t r A 6 e g i õ l 6 1 i l k i t r A 6 - 1 d e k i õ l 0 2 i l k i t r A 7 e g i õ l 0 2 i l k i t r A 2 a j 1 d e k i õ l 1 2 i l k i t r A 3 e g i õ l 1 2 i l k i t r A 2 2 l e k k i t r A 1 e g i õ l 3 2 i l k i t r A 7 - 2 d e k i õ l 3 2 i l k i t r A 7 1 l e k k i t r A 8 1 l e k k i t r A 9 1 l e k k i t r A 4 2 l e k k i t r A 5 2 l e k k i t r A 6 2 l e k k i t r A 7 2 l e k k i t r A 8 2 l e k k i t r A 9 2 l e k k i t r A 5 - 1 d e k i õ l 2 1 i l k i t r A 5 - 1 d e k i õ l 0 3 i l k i t r A a 5 e g i õ l 2 1 i l k i t r A 6 e g i õ l 0 3 i l k i t r A b 5 e g i õ l 2 1 i l k i t r A 7 e g i õ l 0 3 i l k i t r A 6 e g i õ l 2 1 i l k i t r A 8 e g i õ l 0 3 i l k i t r A 7 e g i õ l 2 1 i l k i t r A 9 e g i õ l 0 3 i l k i t r A 8 e g i õ l 2 1 i l k i t r A 0 1 e g i õ l 0 3 i l k i t r A 06/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 329 Ü E / 0 1 / 6 9 v i i t k e r i D Ü M E / 1 2 1 / 2 9 v i i t k e r i D Ü M E / 0 3 / 2 9 v i i t k e r i D Ü M E / 7 4 6 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 6 4 6 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 9 9 2 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 0 8 7 / 7 7 v i i t k e r i D v i i t k e r i d v e l o s e ä K i n u k e s i e t 1 r a j e s u a l e n e m i s e i n u k s t k n u p 7 2 1 i t k n u p 7 e k i õ l u g i õ l e k i õ l e g i õ l d e k i õ l 4 i l k i t r A 3 l e k k i t r A , 4 - 1 d e k i õ l 3 i l k i t r A 4 l e k k i t r A 5 l e k k i t r A 6 l e k k i t r A 7 l e k k i t r A 8 l e k k i t r A 8 a j 7 2 e g i õ l 2 i l k i t r A 0 1 l e k k i t r A 7 1 l e k k i t r A 3 - 1 d e k i õ l 2 i l k i t r A 1 e g i õ l 1 i l k i t r A 3 l e k k i t r A 4 l e k k i t r A 5 l e k k i t r A 4 a j 1 d e k i õ l 6 i l k i t r A 7 l e k k i t r A 3 - 1 d e k i õ l 5 i l k i t r A 7 - 1 d e k i õ l 3 i l k i t r A 5 - 1 d e k i õ l 2 1 i l k i t r A 8 e g i õ l 2 1 i l k i t r A a 2 1 l e k k i t r A 3 1 l e k k i t r A 4 - 2 d e k i õ l 4 3 i l k i t r A 1 e g i õ l 4 3 i l k i t r A 1 3 l e k k i t r A 2 3 l e k k i t r A 3 3 l e k k i t r A 5 3 l e k k i t r A 6 3 l e k k i t r A 7 3 l e k k i t r A 8 3 l e k k i t r A 9 3 l e k k i t r A 0 4 l e k k i t r A 1 4 l e k k i t r A 2 4 l e k k i t r A 3 4 l e k k i t r A 4 4 l e k k i t r A 5 4 l e k k i t r A 6 4 l e k k i t r A 7 4 l e k k i t r A 8 4 l e k k i t r A 9 4 l e k k i t r A 5 - 1 d e k i õ l 1 5 i l k i t r A 7 - 1 d e k i õ l 2 5 i l k i t r A 6 e g i õ l 1 5 i l k i t r A 0 5 l e k k i t r A 330 ET Euroopa Liidu Teataja 06/3. kd Ü E / 0 1 / 6 9 v i i t k e r i D Ü M E / 1 2 1 / 2 9 v i i t k e r i D Ü M E / 0 3 / 2 9 v i i t k e r i D Ü M E / 7 4 6 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 6 4 6 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 9 9 2 / 9 8 v i i t k e r i D Ü M E / 0 8 7 / 7 7 v i i t k e r i D v i i t k e r i d v e l o s e ä K 5 a j 4 d e k i õ l 5 i l k i t r A 9 a j 8 d e k i õ l 3 i l k i t r A 6 a j 5 d e k i õ l 3 i l k i t r A 0 1 e g i õ l 3 i l k i t r A 4 l e k k i t r A 5 l e k k i t r A 6 l e k k i t r A 7 l e k k i t r A 2 l e k k i t r A 9 - 1 d e k i õ l 6 i l k i t r A 5 a j 4 d e k i õ l 1 1 i l k i t r A 3 - 1 d e k i õ l 1 1 i l k i t r A 7 l e k k i t r A 9 l e k k i t r A 2 2 l e k k i t r A 8 l e k k i t r A a 4 l e k k i t r A – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – a s i l I a s i l I I a s i l I I I – – – – – a s i L – – – – – – – – – – 7 e g i õ l 2 1 i l k i t r A 2 e g i õ l 2 1 i l k i t r A 3 e g i õ l 4 2 i l k i t r A 2 e g i õ l 9 i l k i t r A 2 e g i õ l 4 1 i l k i t r A 5 e g i õ l 3 i l k i t r A 1 1 l e k k i t r A 6 l e k k i t r A 9 a j 8 d e k i õ l 2 5 i l k i t r A 0 1 e g i õ l 2 5 i l k i t r A 3 5 l e k k i t r A 4 5 l e k k i t r A 5 5 l e k k i t r A 6 5 l e k k i t r A 7 5 l e k k i t r A 8 5 l e k k i t r A 9 5 l e k k i t r A 0 6 l e k k i t r A 1 6 l e k k i t r A 2 a j 1 d e k i õ l 2 6 i l k i t r A 3 e g i õ l 2 6 i l k i t r A 3 6 l e k k i t r A 4 6 l e k k i t r A 5 6 l e k k i t r A 6 6 l e k k i t r A 7 6 l e k k i t r A 8 6 l e k k i t r A 9 6 l e k k i t r A a s i l I a s i l I I a s i l I I I a s i l V I a s i l V a s i l I V