title: 2000 m. kovo 9 d. Komisijos sprendimas dėl monolinurono neįrašymo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, savo sudėtyje turinčių šios veikliosios medžiagos, registracijos panaikinimo (pranešta dokumentu Nr. C(2000) 656)tekstas svarbus EEE

text: 368 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/28 t. 32000D0234 L 73/18 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 3 22 KOMISIJOS SPRENDIMAS 2000 m. kovo 9 d. dėl monolinurono neįrašymo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, savo sudėtyje turinčių šios veikliosios medžiagos, registracijos panaikinimo (pranešta dokumentu Nr. C(2000) 656) (tekstas svarbus EEE) (2000/234/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 97/73/EB (2), atsižvelgdama į 1992 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentą išsamias darbų programos, (EEB) Nr. 3600/92, nustatantį minėtos Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 8 straipsnio 2 dalyje, pirmojo etapo įgyvendinimo taisykles (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1199/97 (4), jo 7 straipsnio 3a dalies b punktą, ypač į kadangi: (1) (2) (3) (4) (5) Komisijos reglamente (EB) Nr. 933/94 (5) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2230/95 (6), buvo nustatytos augalų apsaugos produktų veikliosios medžiagos, paskirtos valstybės narės pranešėjos Regla- mentui (EEB) Nr. 3600/92 įgyvendinti ir nurodyti kiek- vienos veikliosios medžiagos pranešėjai. Monolinuronas yra viena iš 90 veikliųjų medžiagų, įtrauktų į pirmąjį darbų programos, numatytos Direk- tyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje, etapą. Pagal Reglamento (EEB) Nr. 3600/92 7 straipsnio 1 dalies c punktą Jungtinė Karalystė, kaip paskirtoji valstybė narė pranešėja, 1996 m. balandžio 30 d. pateikė Komisijai vienintelio pranešėjo pagal šio regla- mento 6 straipsnio 1 dalies nuostatas pateiktos infor- macijos įvertinimo ataskaitą. Pateiktą ataskaitą valstybės narės ir Komisija peržiūrėjo Augalų sveikatos nuolatiniame komitete. Ši peržiūra buvo baigta 1999 m. liepos 20 d. pateikiant Komisijos monolinurono peržiūros ataskaitą pagal Reglamento (EEB) Nr. 3600/92 7 straipsnio 6 dalies nuostatas. Iš atliktų įvertinimų paaiškėjo, kad pateiktos informacijos apsaugos nepakanka produktai, savo sudėtyje turintys minėtos veikliosios įrodyti, augalų norint kad (1) OL L 230, 1991 8 19, p. 1. (2) OL L 353, 1997 12 24, p. 26. (3) OL L 366, 1992 12 15, p. 10. (4) OL L 170, 1997 6 28, p. 19. (5) OL L 107, 1994 4 28, p. 8. (6) OL L 225, 1995 9 22, p. 1. medžiagos, atitinka Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose ir 5 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytus reikalavimus. Vienintelis pranešėjas informavo Komisiją ir valstybę narę pranešėją, kad nebenori dalyvauti su šia veikliąja medžiaga susijusioje darbo programoje. Dėl to papil- doma informacija, kuri reikalinga visapusiškai įvykdyti Direktyvos 91/414/EEB reikalavimus, nebus pateikta. Dėl to šią veikliąją medžiagą neįmanoma įrašyti į Direk- tyvos 91/414/EEB I priedą. Pagal Direktyvos 91/414/EEB 4 straipsnio 6 dalies nuostatas turi būti numatytas atidėjimo laikotarpis turi- moms atsargoms pašalinti, sandėliuoti, pateikti į rinką ir sunaudoti. Šis sprendimas neapriboja jokių veiksmų, kurių vėliau galėtų imtis Komisija dėl šios veikliosios medžiagos pagal Tarybos direktyvą 79/117/EEB (7). (6) (7) (8) (9) (10) Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Monolinuronas kaip veiklioji medžiaga neįrašoma į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. 2 straipsnis Valstybės narės užtikrina, kad: 1) monolinurono turinčių augalų apsaugos produktų registra- cija būtų panaikinta per šešis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą; 2) nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos monolinurono turinčių augalų apsaugos produktų registracija nebūtų išduodama arba pratęsiama pagal Direktyvos 91/414/EEB leidžiančią numatytą 8 straipsnio nuostatą. nukrypti 2 dalyje (7) OL L 33, 1979 2 8, p. 36. 03/28 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 369 Pagal Direktyvos 91/414/EEB 4 straipsnio 6 dalies nuostatas turimoms atsargoms pašalinti, sandėliuoti, pateikti į rinką ir sunaudoti valstybės narės suteikia atidėjimo laikotarpį, kuris yra kuo trumpesnis, bet ne ilgesnis kaip 18 mėnesių nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos. 3 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. 4 straipsnis Priimta Briuselyje, 2000 m. kovo 9 d. Komisijos vardu David BYRNE Komisijos narys


title: Reglamento (CE) n° 518/2000 de la Comisión, de 9 de marzo de 2000, por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2010/1999

eurovoc_concepts:
ACP countries
award of contract
common wheat
export refund
export tax

formats: pdf print

text: L 63/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 10. 3. 2000 REGLAMENTO (CE) No 518/2000 DE LA COMISIÓN de 9 de marzo de 2000 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 2010/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisión, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determinadas disposi- ciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesión de las restituciones a la exportación y a las medidas que deben adoptarse en caso de perturbación en el sector de los cereales (3), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4), y, en particular, su artículo 7, Considerando lo siguiente: (1) (2) El Reglamento (CE) no 2010/1999 de la Comisión (5) ha abierto una licitación de la restitución y/o del gravamen a la exportación de trigo blando a determinados Estados ACP. En virtud del artículo 7 del Reglamento (CE) no 1501/95, la Comisión, basándose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento establecido en el artículo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/92, puede decidir fijar una restitución máxima a la exportación siguiendo los criterios a que se refiere el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95. En este caso, el contrato se adjudicará al licitador o licitadores cuya oferta sea igual o inferior a la restitución máxima, y al licitador o licitadores cuya oferta se refiera a un gravamen a la exportación. (3) (4) La aplicación de los criterios precitados a la situación actual de los mercados del cereal considerado lleva a fijar la restitución máxima a la exportación en el importe indicado en el artículo 1. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los cereales. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Para las ofertas comunicadas del 3 al 9 de marzo de 2000 en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) no 2010/1999, la restitución máxima a la exportación de trigo blando se fijará en 34,93 EUR/t. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 10 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 9 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 248 de 21. 9. 1999, p. 19


title: Udkast til Afgørelse truffet af det blandede EØS-Udvalg om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder - Udkast til Fællesskabets fælles stillingtagen

eurovoc_concepts:
EU action
action programme
child protection
social policy
violence
woman
young person


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0684/00 af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen. Sommertid.

eurovoc_concepts:
common transport policy
greenhouse gas
road safety
signalling device

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/205 I mods(cid:230)tning til det (cid:230)rede medlems iagttagelser har Kommissionens rapporter om bilpriser ikke vist, at bilpriserne fłr skat i Irland er us(cid:230)dvanligt hłje i forhold til i andre EU-lande og s(cid:230)rligt ikke sammenlignet med Storbritannien (2). Kommissionen har konstateret, at i medlemslande med hłj beskatning af bilkłb, f. eks. forholdsvis lave. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r priserne efter skat skal det understreges, at beskatning af bilkłb er forblevet et anliggende for medlemslandene, eftersom de hidtil ikke har villet lade denne beskatning omfatte af F(cid:230)llesskabets skatteharmonisering p(cid:229) det indre marked. Irland, er priserne fłr skat i Med hensyn til det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l om den fremtidige lovgivning vedrłrende salg af motor- kłretłjer er der stadig ikke truffet nogen beslutning. Kommissionen udarbejder i łjeblikket en rapport om vurderingen af forordningen. Rapporten ventes at indeholde flere oplysninger om (cid:229)rsagerne til prisforskelle og om hvilke indvirkninger, fritagelsen for salg af motorkłretłjer har haft p(cid:229) bilpriserne. Forordningens konsekvenser for forbrugerne vil v(cid:230)re et af rapportens v(cid:230)sentligste punkter. Rapporten vil v(cid:230)re et vigtigt baggrundsmateriale i de kommende diskussioner om den fremtidige lovgivning vedrłrende salg af motor- kłretłjer, som den 30. september 2002 skal erstatte den g(cid:230)ldende forordning. (1) Kommissionens forordning (EF) nr. 1475/95 af 28. juni 1995 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, p(cid:229) kategorier af salgs- og serviceaftaler vedrłrende motorkłretłjer (cid:129) EFT L 145 af 29. 6. 1995. Jf. eksempelvis den seneste pressemeddelelse om rapporten, IP/00/121 af 7. februar 2000. (2) (2000/C 330 E/237) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0684/00 af Elspeth Attwooll (ELDR) til Kommissionen (9. marts 2000) Om: Sommertid Kan Kommissionen oplyse, hvor langt man er n(cid:229)et i drłftelserne i Kommissionens gruppe p(cid:229) hłjt plan vedrłrende trafiksikkerhed i spłrgsm(cid:229)let om sommertid og muligheden af indfłrelse af EU-lovgivning herom? Vil Kommissionen l(cid:230)gge yderligere pres med henblik p(cid:229) en lłsning af det nuv(cid:230)rende (cid:229)benlyse dłdvande mellem medlemsstaterne i dette spłrgsm(cid:229)l? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (7. april 2000) forskningen i spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt Kommissionen har undersłgt de foreliggende resultater af anvendelse af kłrelys i dagtimerne er et effektivt middel til at mindske antallet af ulykker. Resultaterne af denne meget omfattende forskning giver ikke noget endegyldigt svar, men peger dog i retning af, at anvendelsen af kłrelys i dagtimerne vil have en positiv indvirkning p(cid:229) trafiksikkerheden for alle vejbrugere, og at virkningerne er direkte proportionale med dagslysets styrke. Skłnnene over foranstaltningens indvirkning p(cid:229) ulykkesfrekvensen varierer betydeligt, og spłrgsm(cid:229)let giver stadig anledning til drłftelser i forskerkredse. Kommissionen er af den opfattelse, at anvendelsen af kłrelys i dagtimerne m(cid:229)ske nok vil v(cid:230)re en omkostningseffektiv trafiksikkerhedsforanstaltning, men at virkningen af denne foranstaltning ikke vil v(cid:230)re lige s(cid:229) iłjnefaldende som virkningen af f. eks. hastighedsbegr(cid:230)nsning, bek(cid:230)mpelse af spirituskłrsel, begr(cid:230)nsning af trafikken og łget brug af sikkerhedsseler. Kommissionen har i sin meddelelse om trafik- sikkerhed, som blev vedtaget den 18. marts 2000 (1), gjort n(cid:230)rmere rede for sin holdning til betydningen af disse foranstaltninger. Kommissionen ansl(cid:229)r endvidere, at anvendelsen af kłrelys i dagtimerne vil medfłre en stigning i br(cid:230)nd- stofforbruget og dermed i CO2-emissionerne p(cid:229) maksimalt 1,5-2 %, men dette afh(cid:230)nger i nogen grad af den tekniske specifikation for kłrelyset. C 330 E/206 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 P(cid:229) det sidste młde i gruppen p(cid:229) hłjt niveau vedrłrende vejsikkerhed var det tydeligt, at medlemsstaterne stadigv(cid:230)k havde forskelligt syn p(cid:229) effektiviteten af anvendelsen af kłrelys i dagtimerne. Der var navnlig uenighed om, hvorvidt det łgede br(cid:230)ndstofforbrug og de łgede CO2-emissioner medfłrte betydelige samfundsm(cid:230)ssige omkostninger, som modvirkede de forventede fordele ved ordningen. Kommissionen rapporterede derfor til gruppen, at den ville overveje at udvide EF-lovgivningen om kłrelys i dagtimerne, n(cid:229)r der var bredere tilslutning til forslaget fra medlemsstaterne. (1) KOM(2000) 125. (2000/C 330 E/238) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0692/00 af Francesco Speroni (TDI) til Kommissionen (29. februar 2000) Om: Tidsbegr(cid:230)nset kontraktans(cid:230)ttelse i forbindelse med det femte rammeprogram Som fłlge af Kommissionens beslutning af 19. januar 1996 om den nye personalepolitik er der sl(cid:229)et stillinger op med henblik p(cid:229) intern bes(cid:230)ttelse. De ans(cid:230)ttelseskontrakter, som fastsattes for to (cid:229)r fra den 15. februar 1997 og blev forl(cid:230)nget med yderligere et (cid:229)r, udlłb den 15. februar 2000. Forl(cid:230)ngelsen fandt sted under det femte rammeprograms lłbetid, som afsluttes i 2002. Det betyder, at nogle forskere, hvis kontrakt skal fornyes, har f(cid:229)et tildelt projekter, der lłbere i l(cid:230)ngere tid end deres ans(cid:230)ttelseskontrakt (f. eks. det fire(cid:229)rige COCO-projekt, som udlłber i 2002). Mener Kommissionen ikke, at denne nłdtvungne afbrydelse af forskningsprogrammer som fłlge af udlłbet af forskernes kontrakter, b(cid:229)de medfłrer łkonomiske tab og en forsinkelse af forskningen, samtidig med at det kan konstateres, at den fleksibilitet, der kr(cid:230)ves af (cid:229)rem(cid:229)lsansatte arbejdstagere, forvaltes p(cid:229) en forfejlet m(cid:229)de, ligesom der ikke tages hłjde for, at det femte rammeprogram nłdvendigvis skal gennemfłres hensigtsm(cid:230)ssigt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Philippe Busquin (20. marts 2000) De kontrakter, som det (cid:230)rede medlem henviser til, vedrłrer midlertidigt ansatte med kontrakt for hłjst tre (cid:229)r som fastlagt i den nye personalepolitik i forbindelse med det forskningsbudget, som Kommissionen vedtog i 1996. De har til form(cid:229)l at opn(cid:229) en vis smidighed i ans(cid:230)ttelsen af specialiseret personale, navnlig p(cid:229) omr(cid:229)der, hvor Kommissionen ikke r(cid:229)der over ans(cid:230)ttelsesreserver. Antallet m(cid:229) ikke overskride 25 % af forskningspersonalet. Disse midlertidige ansatte udv(cid:230)lges fra en database, som er oprettet efter en indkaldelse af ansłgninger, som blev offentliggjort i vidt omfang uden for Kommissionen (blandt andet via Cordis p(cid:229) Internettet). Det skal i denne forbindelse understreges, at disse midlertidigt ansatte allerede ved indgivelsen af ansłgningen, og igen ved underskrivelsen af kontrakten, blev informeret om, at kontraktens maksimale lłbetid er p(cid:229) tre (cid:229)r. Kontrakterne kan endvidere indg(cid:229)s p(cid:229) et hvilket som helst tidspunkt i lłbet af (cid:229)ret. De er s(cid:229)ledes ikke alle sammen indg(cid:229)et pr. 15. februar 2000. Det skal endvidere understreges, at disse kontrakter ikke er beregnet til at d(cid:230)kke rammeprogrammets lłbetid, og heller ikke vedrłrer noget bestemt projekt. De svarer til en rekrutteringsmetode, som supplerer rekrutteringen af midlertidigt ansatte ved udv(cid:230)lgelsesprocedurer i lighed med udv(cid:230)lgelsesprłver, hvor der kan opn(cid:229)s fem(cid:229)rige fornyelige kontrakter, eller kontrakter p(cid:229) ubestemt tid, alt efter om der er tale om en teknisk-videnskabelig medarbejder eller en administrativ medarbejder til forskningspersonalet. Kommissionen kan under alle omst(cid:230)ndigheder forsikre det (cid:230)rede medlem om, at intet forskningsprojekt er blevet afbrudt p(cid:229) grund af udlłbet af midlertidige ansattes kontrakter


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0677/00 esittäjä(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Marínos (PPE-DE) ja Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle. Kreikan talouden rakenteelliset muutokset: vakuutusjärjestelmä ja vakuutuskassojen rahoitus.

eurovoc_concepts:
European social policy
Greece
pension scheme
social security

text: C 374 E/132 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/156) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0677/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) ja Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Kreikan talouden rakenteelliset muutokset: vakuutusj(cid:228)rjestelm(cid:228) ja vakuutuskassojen rahoitus tulevia vaikeimpia ongelmia ovat vakuutusalaan liittyv(cid:228)t Kreikan seuraavan hallituksen ratkaistavaksi sosiaaliset kysymykset ja erityisesti vakuutuskassojen rahoituksen ratkaiseminen. N(cid:228)m(cid:228) kassat ovat ker(cid:228)n- neet valtavia sis(cid:228)isi(cid:228) vajeita vaarantaen niiden ongelmattoman rahoituksen ja el(cid:228)kkeiden maksamisen. T(cid:228)m(cid:228) ongelma on kasvanut r(cid:228)j(cid:228)hdysm(cid:228)isesti, koska v(cid:228)est(cid:246)n ik(cid:228)(cid:228)ntymisen vuoksi ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden suhteelli- nen osuus v(cid:228)henee ja el(cid:228)kel(cid:228)isten osuus on noussut jo 60 prosenttiin aktiivi-ik(cid:228)isest(cid:228) v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228) vastaten noin 25 prosenttia Kreikan koko v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228). Lis(cid:228)ksi ty(cid:246)markkinat ovat joustamattomia, ja ty(cid:246)tt(cid:246)mi(cid:228) on yli 11 prosenttia ty(cid:246)voimasta. Koska viivyttely t(cid:228)m(cid:228)n kysymyksen ratkaisemisessa pahentaa ongelmaa jatkuvasti, kysymme komissiolta seuraavaa: 1. Mik(cid:228) on sen kanta vakuutusalaan liittyviin sosiaalisiin ongelmiin ja Kreikan hallituksen kyvytt(cid:246)myy- teen ryhty(cid:228) tarvittaviin toimiin asiantilan edellytt(cid:228)mien muutosten toteuttamiseksi? 2. Kuinka suuri Kreikan vakuutuskassoihin kertynyt vaje on? Kuinka suurta osaa julkisesta velasta se vastaa? Miten vaje voidaan t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ilman, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)dyt(cid:228)(cid:228)n tuotantokustannusten nousuun ja kilpailuky- vyn heikentymiseen, julkisen vajeen kasvuun ja uusiin rakenteellisiin paineisiin? 3. Mihin tavoitteisiin uudistusten on t(cid:228)hd(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) vakaiden el(cid:228)kkeiden ja toimivien el(cid:228)kej(cid:228)rjestelmien turvaamiseksi? 4. Miten vakuutuskassat voidaan vapauttaa valtion holhouksesta, joka velvoittaa kassat sitomaan p(cid:228)(cid:228)- omaa valtion arvopapereihin tai tekem(cid:228)(cid:228)n talletuksia Kreikan pankkiin ja johtaa tuottamattomiin sijoituksiin sek(cid:228) kassojen p(cid:228)(cid:228)oman puutteelliseen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen? 5. Miten voidaan varmistaa, ett(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ja el(cid:228)kkeensaajien tulot eiv(cid:228)t v(cid:228)hene tulevaisuudessa entisest(cid:228)(cid:228)n? Mainittakoon, ett(cid:228) arvioiden mukaan heid(cid:228)n todelliset tulonsa v(cid:228)heniv(cid:228)t 18 prosentilla vuosina 1985(cid:129)1998. Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (26. huhtikuuta 2000) Sosiaalisen suojelun alalla ainoat yhteis(cid:246)n tasolla rajoittavat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t koskevat naisten ja miesten tasa- arvoista kohtelua sek(cid:228) siirtoty(cid:246)l(cid:228)isiin ja heid(cid:228)n perheenj(cid:228)seniins(cid:228) sovellettavien j(cid:228)senvaltioiden sosiaa- liturvaj(cid:228)rjestelmien yhteensovittamista. Erilaisten etuuksien j(cid:228)rjest(cid:228)minen, hoitaminen ja my(cid:246)nt(cid:228)misedellytykset kuuluvat j(cid:228)senvaltioiden toimival- taan sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) edell(cid:228) mainittuja yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) noudatetaan. J(cid:228)senvaltioiden j(cid:228)rjestelmiin kohdistuvien yhteisten haasteiden vuoksi komissio kuitenkin aloitti vuonna 1990 pohdintaprosessin yhdess(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kanssa. T(cid:228)h(cid:228)n liittyen neuvosto antoi 24. kes(cid:228)kuuta 1992 suosituksen 92/441/ETY (1) riitt(cid:228)vi(cid:228) resursseja ja etuuksia koskevista yhteisist(cid:228) perusteista sosiaalisen suojelun j(cid:228)rjestelmiss(cid:228) ja 27. hein(cid:228)kuuta 1992 suosituksen 92/442/ETY1 sosiaalisen suojelun tavoitteiden ja toimintalinjojen l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) (1). N(cid:228)iden suositusten jatkoksi komissio k(cid:228)ynnisti koordinoidun strategian sosiaalisen suojelun uudenaikais- tamiseksi, ja t(cid:228)h(cid:228)n liittyy erityisesti sen 14. hein(cid:228)kuuta 1999 annettu tiedonanto (2) (cid:148)Yhteinen strategia sosiaalisen suojelun uudistamiseksi(cid:148). Strategiaa vahvistettiin 17. joulukuuta 1999 pidetyn Eurooppa- neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228), joissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioiden asiantuntijoista koostuvan korkean tason virka- miesryhm(cid:228)n perustamisesta strategian t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon seuraamiseksi. Ryhm(cid:228) on perustettu tilap(cid:228)isesti. 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/133 Komissio on hyv(cid:228)ksynyt ehdotuksen (3) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi, jolla virallistetaan ryhm(cid:228)n olemassaolo. Strategiaan kuuluvat my(cid:246)s hiljattain Lissabonissa (23. (cid:129) 24. maaliskuuta 2000) pidetyn Eurooppa- neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t. Komissiolla ei ole k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n kohdissa 2 ja 4 pyydettyj(cid:228) tietoja. (1) EYVL L 245, 26. 8. 1992. (2) KOM(1999) 347 lopullinen. (3) KOM(2000) 134 lopullinen. (2000/C 374 E/157) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0683/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Dana Scallon (PPE-DE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Tekij(cid:228)noikeusdirektiivi Komissio totesi aiemmassa vastauksessaan kysymykseeni H-0691/99 (1), ett(cid:228) se pelk(cid:228)(cid:228) tekij(cid:228)noikeuksia ja l(cid:228)hioikeuksia tietoyhteiskunnassa koskevan direktiivin 5 artiklan 1 kohdan rajoittavamman sanamuodon voivan vaarantaa verkkojen t(cid:228)yden toimivuuden. Neuvosto on puolestaan hyv(cid:228)ksynyt poliittisen sopimuksen s(cid:228)hk(cid:246)ist(cid:228) kauppaa koskevasta direktiiviehdo- tuksesta ja sen mukana s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), jotka vapauttavat v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)t yll(cid:228)pit(cid:228)miss(cid:228)(cid:228)n verkoissa v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) tai s(cid:228)ilytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) aineistoa koskevasta vastuusta, mukaan lukien tekij(cid:228)noikeuden alainen aineisto. Voiko komissio selitt(cid:228)(cid:228), miksi se yh(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) tarpellisena laajoja Internet-v(cid:228)litt(cid:228)jille my(cid:246)nnett(cid:228)vi(cid:228) poikkeuksia tekij(cid:228)noikeuksista 5 artiklan 1 kohdassa, kun otetaan huomioon, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) poikkeukset voivat olla ristiriidassa joidenkin s(cid:228)hk(cid:246)ist(cid:228) kauppaa koskevan direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten kanssa, erityisesti kun kyseess(cid:228) on aineiston tilap(cid:228)inen tallennus v(cid:228)limuistiin? (1) Keskusteltavat aiheet Euroopan parlamentissa (joulukuu 1999). Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2000) Tekij(cid:228)noikeuden ja l(cid:228)hioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa annetun direktiiviehdotuksen (1) 5 artiklan 1 kohtaan sis(cid:228)ltyv(cid:228) poikkeus, joka koskee verkoissa teht(cid:228)vi(cid:228) teknisi(cid:228), tilap(cid:228)isi(cid:228) kopiointitoimia, on luonnollinen seuraus saman ehdotuksen 2 artiklassa annetulle laajalle kopiointioikeuden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)lle. Poikkeuksella annetaan oikeudellinen varmuus palvelun- ja yhteydentar- joajien toiminnalle, koska siin(cid:228) j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n soveltuvin osin tietyt kopiointitoimet kopiointioikeuden sovelta- misalan ulkopuolelle. Komissio katsoo, ett(cid:228) ehdotuksen 5 artiklaan, sellaisena kuin komissio on sit(cid:228) muuttanut (2), sis(cid:228)ltyv(cid:228)t oikeuksia koskevat poikkeukset ja rajoitukset eiv(cid:228)t ole soveltamisalaltaan liian laajoja vaan takaavat sopivan tasapainon oikeudenomistajien oikeuksien ja muiden asiaan liittyvien ryhmien (teleoperaattorit, k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t, kuluttajat ja muut) oikeutettujen etujen v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)llaisen poikkeuksen tarve ei ole v(cid:228)hentynyt sen my(cid:246)t(cid:228), ett(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)ist(cid:228) kaupank(cid:228)ynti(cid:228) koskevasta direktiiviehdotuksesta (3) hyv(cid:228)ksyttiin yhteinen kanta, koska viimeksi mainitussa asiakirjassa ei yhdenmu- kaisteta sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) koskevaa tekij(cid:228)noikeuden suojaa vaan ennemminkin k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n tiettyj(cid:228) verkkoymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) teht(cid:228)viin toimintoihin liittyvi(cid:228) vastuukysymyksi(cid:228) tekij(cid:228)noikeusrikkomusten ja muiden osalta. Komissio on valmistellut molemmat sis(cid:228)markkina-aloitteet ja k(cid:228)ynyt niist(cid:228) neuvotteluja samanaikaisesti ottaen molemmat huomioon, koska n(cid:228)m(cid:228) kaksi aloitetta t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t toisiaan pyrkim(cid:228)ll(cid:228) takaamaan yhten(cid:228)iset ja tarkoituksenmukaiset sis(cid:228)markkinapuitteet tietoyhteiskunnalle. (1) EYVL C 108, 7. 4. 1998. (2) EYVL C 180, 25. 6. 1999. (3) EYVL C 169, 16. 6. 1999


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0648/00 från Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen. Genetiskt modifierat utsäde.

eurovoc_concepts:
European social policy
maize
market approval
seed
transgenic plant

text: 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/25 forts(cid:228)tter att omfattas av medlemsstaternas beh(cid:246)righetsomr(cid:229)de. Kommissionen anser att direktiv 89/48/ EEG inte (cid:228)r till(cid:228)mpligt p(cid:229) uttagningsprov som organiseras av Europeiska institutioner. F(cid:246)r att avg(cid:246)ra om ett examensbevis kan godtas f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till en offentlig tj(cid:228)nst hos kommissionen m(cid:229)ste kommissionen sj(cid:228)lv utg(cid:229) fr(cid:229)n den befintliga lagstiftningen i varje enskild medlemsstat. 4. N(cid:228)r det g(cid:228)ller personer som utexaminerats fr(cid:229)n tyska yrkesinriktade h(cid:246)gskolor (Fachhochschulen) och som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till i sin fr(cid:229)ga, b(cid:246)r p(cid:229)pekas att deras examensbevis inte ger dem tilltr(cid:228)de till en karri(cid:228)r i den (cid:148)H(cid:246)herer Dienst(cid:148) i Tyskland, (som kan j(cid:228)mf(cid:246)ras med tj(cid:228)nstekategori A/LA), utan i den (cid:148)Gehobener Dienst(cid:148) som (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)rbar med kommissionens tj(cid:228)nstekategori B. Genom att godta ans(cid:246)kningar till A/LA-uttagningsprov fr(cid:229)n s(cid:246)kande som utexaminerats fr(cid:229)n en h(cid:246)gskola efter fyra (cid:229)rs normalstudietid har kommissionen handlat i dessa kandidaters intresse, i syfte att ta h(cid:228)nsyn till skillnader i utbildningssystemen mellan medlemsstaterna. Eftersom det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte finns n(cid:229)gra centraliserade uppgifter (cid:228)r det inte m(cid:246)jligt att 3. och 5. snabbt skaffa fram den beg(cid:228)rda informationen. Som ett inslag i den interna reformprocessen kommer i framtiden en databas att uppr(cid:228)ttas med uppgifter om kommissionspersonalens akademiska och yrkes- m(cid:228)ssiga kvalifikationer. (1) EGT C 312, 14. 10. 1997. (2) EGT L 19, 24. 1. 1989. (2001/C 46 E/029) SKRIFTLIG FR¯GA E-0648/00 fr(cid:229)n Glenys Kinnock (PSE) till kommissionen (9 mars 2000) ˜mne: Genetiskt modifierat uts(cid:228)de Kan kommissionen klarg(cid:246)ra exakt vad som meddelas medlemsstaterna vad g(cid:228)ller inf(cid:246)rande av genetiskt modifierat uts(cid:228)de i EU:s gemensamma sortlista f(cid:246)r arter av lantbruksv(cid:228)xter av a) 98/294/CE Elgira Monsanto Bt majs, b) 97/98/CE Compa CB Novartis Bt/Ht majs, c) 97/98/CE Jordi CB Novartis Bt/Ht majs och d) 98/293/CE Chardonell Aventis Ht majs? Kan kommissionen bekr(cid:228)fta om f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd har getts f(cid:246)r a) 97/98/CE Chardonell Aventis herbicidtolerant majs, b) 97/98/Compa CB Novartis Bt/herbicidtolerant majs, c) 97/98/CE Jordi CB Novartis Bt/Ht majs och d) 98/293/CE Chardonell Aventis Ht majs, vilka nationella uts(cid:228)deslistor de f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rts in i och om de (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r f(cid:228)ltf(cid:246)rs(cid:246)k i n(cid:229)gon medlemsstat? Kan kommissionen klarg(cid:246)ra om den st(cid:246)der inf(cid:246)randet av genetiskt modifierat uts(cid:228)de i EU:s gemensamma sortlista f(cid:246)r arter av lantbruksv(cid:228)xter av 98/294/CE Elgira Monsanto Bt majs, 97/98/CE Compa CB Novartis Bt/Ht majs, 97/98/CE Jordi CB Novartis Bt/Ht majs och 98/293/CE Chardonell Aventis Ht majs och n(cid:228)r man kan f(cid:246)rv(cid:228)nta sig ett beslut i denna fr(cid:229)ga? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 maj 2000) N(cid:228)r det g(cid:228)ller de genetiskt modifierade majssorter som parlamentsledamoten n(cid:228)mner (cid:228)r l(cid:228)get f(cid:246)ljande. F(cid:246)r att p(cid:229) marknaden f(cid:229) sl(cid:228)ppa ut genetiskt modifierat uts(cid:228)de f(cid:246)r arter av landbruksv(cid:228)xter, bland annat majs, kr(cid:228)vs tillst(cid:229)nd enligt tv(cid:229) olika gemenskapsr(cid:228)ttsakter: tillst(cid:229)nd f(cid:246)r att p(cid:229) marknaden f(cid:229) sl(cid:228)ppa ut produkter som inneh(cid:229)ller eller best(cid:229)r av genetiskt modifierade organismer, i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 90/220/EEG av den 23 april 1990 om avsiktlig uts(cid:228)ttning av genetiskt modifierade organismer i milj(cid:246)n (1), som syftar till att skydda m(cid:228)nnsikors h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n, samt r(cid:229)dets direktiv 70/457/EEG av den 29 september 1970 om den gemensamma sortlistan f(cid:246)r arter av lantbruksv(cid:228)xter (2), som syftar till att en rad jordbrukskriterier skall uppfyllas. C 46 E/26 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Medgivande f(cid:246)r utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av genetiskt modifierade moderorganismer har i enlighet med direktiv 90/220/EEG getts f(cid:246)r sorterna Compa CB och Jordi CB genom kommissionens beslut 97/98/EG (majslinjen Novartis Bt-176), sorten Chardon LL genom kommissionens beslut 98/293/EG (majslinjen AgrEvo T25) och sorten Elgina genom kommissionens beslut 98/294/EG (majslinjen Monsanto 810). P(cid:229) grundval av detta har tre medlemsstater (Spanien och Portugal f(cid:246)r Compa CB, Spanien f(cid:246)r Jordi CB, Nederl(cid:228)nderna f(cid:246)r Chardon LL och Portugal f(cid:246)r Elgina) meddelat kommissionen sitt medgivande att uppta dessa majssorter i sina nationella listor i enlighet med direktiv 70/457/EEG f(cid:246)r saluf(cid:246)ring av uts(cid:228)de inom det egna territoriet. Under f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r godk(cid:228)nnande i de tre medlemsstaterna har majssorterna studerats i f(cid:228)ltf(cid:246)rs(cid:246)k. F(cid:246)r att s(cid:229)dant uts(cid:228)de fritt skall kunna saluf(cid:246)ras i hela gemenskapen kr(cid:228)vs dock, enligt samma direktiv, att dessa fyra sorter tas upp i den gemensamma sortlistan f(cid:246)r arter av lantbruksv(cid:228)xter. Emellertid har det ursprungliga godk(cid:228)nnandet av sorterna Compa CB och Elgina i den portugisiska nationella listan tagits tillbaka genom ett beslut av det portugisiska jordbruksministeriet av den 27 decem- ber 1999. P(cid:229) grund av detta kan sorten Elgina inte l(cid:228)ngre komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r inf(cid:246)rande i den gemensamma listan f(cid:246)r saluf(cid:246)ring i gemenskapen. Detta g(cid:228)ller dock inte sorten Compa CB, eftersom den (cid:228)r godk(cid:228)nd i Spanien. Diskussioner p(cid:229)g(cid:229)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande med medlemsstaterna f(cid:246)r att komma fram till en f(cid:246)rnuftig l(cid:246)sning som tar h(cid:228)nsyn till alla aspekter som r(cid:246)r saluf(cid:246)ring av genetiskt modifierade produkter. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r i detta skede inte avslutat utredningen av huruvida de (cid:246)vriga tre sorterna skall tas upp i den gemensamma listan. St(cid:228)ndiga kommittØn f(cid:246)r uts(cid:228)de och uppf(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial f(cid:246)r jordbruk, tr(cid:228)dg(cid:229)rds- n(cid:228)ring och skogsbruk har informerats i vederb(cid:246)rlig ordning. (1) EGT L 117, 8. 5. 1990. (2) EGT L 225, 12. 10. 1970. (2001/C 46 E/030) SKRIFTLIG FR¯GA E-0650/00 fr(cid:229)n Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen (9 mars 2000) ˜mne: Regionalpolitik Under sitt framtr(cid:228)dande inf(cid:246)r utskottet f(cid:246)r regionalpolitik sade Landaburu att man f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra och effektivisera regionalpolitiken m(cid:229)ste (cid:228)ndra eller ut(cid:246)ka nuvarande kriterier och inte l(cid:228)ngre ha BNP per inv(cid:229)nare som enda kriterium. Vilka andra kriterier anser kommissionen b(cid:246)r uppst(cid:228)llas? Har det redan fattats beslut om dessa nya kriterier? N(cid:228)r har man t(cid:228)nkt anta detta beslut? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 mars 2000) I r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfon- derna, (1) h(cid:228)nvisas i artikel 3 till bruttonationalprodukten (BNP) per capita. I denna artikel anges att de regioner som ber(cid:246)rs av m(cid:229)l 1 (regioner som utvecklas l(cid:229)ngsammare) (cid:228)r regioner p(cid:229) NUTS II-niv(cid:229) vilkas BNP per capita m(cid:228)tt i k(cid:246)pkraft och ber(cid:228)knad p(cid:229) de senaste tre (cid:229)rens siffror, som finns tillg(cid:228)ngliga den 26 mars 1999, (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n 75 % av gemenskapens genomsnitt


title: Regulamento (CE) n.° 516/2000 da Comissão, de 9 de Março de 2000, relativo às propostas comunicadas para a exportação de centeio no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n.° 1758/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
export tax
rye
third country

text: L 63/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 10. 3. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 516/2000 DA COMISSÃO de 9 de Março de 2000 relativo às propostas comunicadas para a exportação de centeio no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1758/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 7. o, Considerando o seguinte: (1) Pelo Regulamento (CE) n. o 1758/1999 da Comissão (5), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 506/2000 (6), foi aberto um concurso para a restituição e/ou a imposição à exportação de centeio para todos os países terceiros com excepção da Estónia, da Letónia, da Lituânia, da Polónia, da República Checa, da Eslováquia, da Hungria, da Roménia, da Bulgária e da Eslovénia. (2) (3) (4) Em conformidade com o artigo 7. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95, a Comissão pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, decidir não dar seguimento ao concurso. Tendo em conta, nomeadamente, os critérios previstos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95, não é conveniente proceder à fixação duma restituição máxima ou imposição mínima. As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Não é dado seguimento às propostas comunicadas de 3 a 9 de Março de 2000 no âmbito do concurso para a restituição ou a imposição à exportação de centeio referido no Regulamento (CE) n. o 1758/1999. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 10 de Março de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 9 de Março de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 210 de 10. 8. 1999, p. 3. (6) JO L 62 de 9. 3. 2000, p. 22


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0682/00 esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle. YK:n vuosituhannen vaihteen yleiskokouksen ja huippukokouksen valmistelut.

eurovoc_concepts:
UN General Assembly
common foreign and security policy

text: 20. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 53 E/17 (2001/C 53 E/020) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0682/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: YK:n vuosituhannen vaihteen yleiskokouksen ja huippukokouksen valmistelut Voiko komissio ilmoittaa, mit(cid:228) valmisteluja on tehty Yhdistyneiden kansakuntien syyskuussa 2000 j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vuosituhannen vaihteen huippukokousta varten? Voiko komissio kertoa p(cid:228)(cid:228)piirteitt(cid:228)in, mihin toimiin se on ryhtynyt erityisesti rohkaistakseen j(cid:228)senvaltioita ja kansalaisyhteiskuntaa keskusteluihin sek(cid:228) laatiakseen ehdotuksia, jotka t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t YK:n j(cid:228)rjestelm(cid:228)n vahvistamiseen kansainv(cid:228)lisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteon keskeisen(cid:228) elimen(cid:228) tasa-arvon, oikeudenmukaisuuden, demokratian sek(cid:228) kest(cid:228)v(cid:228)n ja vastuullisen ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikan pohjalta maailmanlaajuisen demokratian peruskirjan mukaisesti? Poul Nielsonin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0681/00 ja E-0682/00 (28. huhtikuuta 2000) Euroopan yhteis(cid:246) on yksi YK:n vuosituhannen huippukokouksen (Millenium Summit) p(cid:228)(cid:228)valmistelijoista. Komissio ja j(cid:228)senvaltiot pit(cid:228)v(cid:228)t New Yorkissa 5. (cid:129)8. 9. 2000 pidett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) huippukokousta sek(cid:228) YK:n p(cid:228)(cid:228)ma- jassa New Yorkissa 22. (cid:129)26. 5. 2000 j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen foorumia niiden valmisteluvaihe mukaan luettuna tilaisuutena yritt(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) yhteisymm(cid:228)rrykseen YK:n tulevaisuuden suuntalinjoista, mik(cid:228) helpottaisi entisest(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)rjest(cid:246)n lujittamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) uudistuksia. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio osallistuu aktiivi- sesti huippukokouksen valmisteluun. Se osallistuu s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti yhteis(cid:246)n koordinointitoimiin New Yorkissa ja Brysseliss(cid:228); t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) on k(cid:228)sitelty kestoa, muotoa, aiheita, siviiliyhteiskunnan osallistumista ja tuloksia. Muodon osalta yhteis(cid:246) on vaatinut, ett(cid:228) huippukokouksen olisi oltava interaktiivinen niin, ett(cid:228) lyhyiden ja muodollisten julkilausumien ohella k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n py(cid:246)re(cid:228)n p(cid:246)yd(cid:228)n keskusteluja erityisaiheista, joiden yhteisen(cid:228) nimitt(cid:228)j(cid:228)n(cid:228) on ihmisoikeudet. Maaliskuussa 2000 YK:n sihteerist(cid:246) julkaisi raportin antaakseen lis(cid:228)(cid:228) pontta huippukokouksesta k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)lle keskustelulle. Siviiliyhteiskunnan osallistumisen osalta yhteis(cid:246) suhtautuu tyytyv(cid:228)isyydell(cid:228) YK:n yleiskokouksen puheen- johtajan ehdotukseen, jonka mukaan kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen foorumin edustajan olisi puhuttava huippuko- kouksen t(cid:228)ysistunnossa. Tulosten osalta yhteis(cid:246) kannattaa ytimek(cid:228)st(cid:228) poliittista julistusta, jossa valtioiden ja hallitusten p(cid:228)(cid:228)miehet ilmaisisivat olevansa sitoutuneita YK:n tavoitteisiin, periaatteisiin ja ihanteisiin ja johon liitett(cid:228)isiin puheen- johtajien yhteenvedot py(cid:246)re(cid:228)n p(cid:246)yd(cid:228)n keskusteluista. Komission puheenjohtaja aikoo osallistua huippukokoukseen ja puhua sen t(cid:228)ysistunnossa. Lis(cid:228)ksi komissio toivoo, ett(cid:228) sille tarjoutuu mahdollisuus osallistua yhteen nelj(cid:228)st(cid:228) py(cid:246)re(cid:228)n p(cid:246)yd(cid:228)n keskustelusta. Vuosituhannen kokouksen (Millenium Assembly) ja sen sihteerist(cid:246)n kertomuksen valmistelemiseksi on jo j(cid:228)rjestetty viisi ep(cid:228)virallista alueellista kuulemistilaisuutta yhteisty(cid:246)ss(cid:228) YK:n viiden alueellisen komission kanssa innovatiivisten n(cid:228)kemysten ja ehdotusten l(cid:246)ytymiseksi siit(cid:228), miten YK:ta voidaan parhaiten vahvis- taa rauhan ja turvallisuuden, kehityksen, humanitaaristen kysymysten ja ihmisoikeuksien aloilla ilmeneviin haasteisiin. YK on kutsunut kansalaisyhteiskunnan edustajia osallistumaan yhdess(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kanssa. Kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen foorumiin kokoontuu kansalaisyhteiskunnan edustajia ymp(cid:228)ri maailman. Se on neu- vottelutilaisuus, ja osallistujat valitaan eri perusteiden, kuten sukupuolen, aihepiirin, asiantuntemuksen ja edustamansa maantieteellisen alueen perusteella. Perinteisten valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen lis(cid:228)ksi muillakin merkitt(cid:228)vill(cid:228) ryhmill(cid:228), kuten nuorilla, parlamentaarikoilla, paikallisviranomaisilla, alkuper(cid:228)iskan- soilla, tutkimuslaitoksilla ja akatemioilla ja yksityissektorilla on oma edustuksensa vaikuttajayksil(cid:246)iden kuten Nobel-palkinnonsaajien ohella. C 53 E/18 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 2. 2001 Tarkempia tietoja saa seuraavista Internet-osoitteista: http://www. un. org/millennium (YK:n WWW-sivusto) ja http://www. globalpolicy. org/ngos/docs99/gpfrep. htm (Global Policy Forumin WWW-sivusto). (2001/C 53 E/021) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0697/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hubert Pirker (PPE-DE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan parlamentin 15. huhtikuuta 1999 antama p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma Slovenian liittymist(cid:228) edelt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kehityst(cid:228) koskevasta komission kertomuksesta (1998) EU:n ja Slovenian v(cid:228)linen parlamentaarinen sekavaliokunta vaati 18. maaliskuuta 1999 antamassaan (cid:148)julistus ja suositus(cid:148) -asiakirjassa, ett(cid:228) Slovenian hallituksen on poistettava vuosilta 1945 ja 1946 per(cid:228)isin olevat lait ja s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, jotka koskevat yksitt(cid:228)isten kansanryhmien karkottamista entisest(cid:228) Jugoslaviasta ja jotka edelleen ovat voimassa. Voiko komissio ilmoittaa, onko se k(cid:228)ynyt keskusteluita Slovenian tasavallan hallituksen kanssa n(cid:228)ist(cid:228) laeista ja s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksist(cid:228)? Miten se aikoo ottaa huomioon t(cid:228)m(cid:228)n Euroopan parlamentin vaatimuksen liittymis- neuvotteluissa? (2001/C 53 E/022) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0698/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hubert Pirker (PPE-DE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin ja Slovenian tasavallan v(cid:228)liset liittymisneuvottelut Eurooppa-neuvosto vahvisti K(cid:246)(cid:246)penhaminan huippukokouksessa vuonna 1993 tavoitteensa varmistaa kaikkien ihmisten suojelu perusoikeuksien ja -vapauksien loukkaamiselta. Eurooppa-neuvosto viittasi samassa yhteydess(cid:228) muun muassa kaikenlaisen rotusyrjinn(cid:228)n poistamista koskevaan YK:n yleissopimuk- seen, johon sis(cid:228)ltyy vaatimus poistaa syrjivi(cid:228) lakeja ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on t(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten siit(cid:228), ett(cid:228) Slovenian tasavallassa ovat edelleen voimassa niin sanotut Avnoj-s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset (vuosilta 1944 ja 1946), jotka ovat selv(cid:228)sti yksitt(cid:228)isten kansanryhmien vastaisia? G(cid:252)nter Verheugenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0697/00 ja E-0698/00 (2. toukokuuta 2000) Komissio on arvioinut kes(cid:228)kuussa 1997 annetussa lausunnossaan Slovenian hakemuksesta Euroopan unionin j(cid:228)seneksi, ett(cid:228) Slovenia vastaa K(cid:246)(cid:246)penhaminassa vahvistettuja arviointiperusteita ja ett(cid:228) Slovenialla on nykyisell(cid:228)(cid:228)n sellaiset vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet ja v(cid:228)hemmist(cid:246)jen kunnioittamisen ja suojelun. Slovenia on sitoutunut t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n oikeusvaltiota ja ihmisoikeusperiaatteita koskevat arviointiperusteet. AVNOJ-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset annettiin ja pantiin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kuitenkin ennen yhteis(cid:246)jen perustamista ja ne ovat j(cid:228)(cid:228)nteit(cid:228) entisen sosialistisen Jugoslavian tasavallan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228). Omaisuuden palauttamisprosessi on edelleen k(cid:228)ynniss(cid:228). Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) omaisuuden palauttamisprosessi Sloveniassa on hyvin hidas. Komissio seuraa kyseist(cid:228) prosessia Sloveniaan muodostamiensa kahdenv(cid:228)listen suhteiden avulla. Komissio ei kuiten- kaan voi suorasti puuttua asiaan. EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa (entisess(cid:228) 222 artiklassa) todetaan selke(cid:228)sti, ett(cid:228) sopimuksella ei puututa j(cid:228)senvaltioiden omistusoikeusj(cid:228)rjestelmiin


title: Commission Regulation (EC) No 515/2000 of 9 March 2000 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 63/20 EN Official Journal of the European Communities 10. 3. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 515/2000 of 9 March 2000 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), and in particular Article 13 (2) thereof, Whereas: (1) (2) (3) Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regulation and prices in the for Community may be covered by an export refund. those products The refunds must be fixed taking into account the factors referred to in Article 1 of Commission Regula- tion (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules under Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regula- tion (EC) No 2513/98 (4). As far as wheat and rye flour, groats and meal are concerned, when the refund on these products is being calculated, account must be taken of the quantities of cereals required for their manufacture; whereas these quantities were fixed in Regulation (EC) No 1501/95. (4) (5) (6) (7) The world market situation or the specific requirements of certain markets may make it necessary to vary the refund for certain products according to destination. The refund must be fixed once a month; whereas it may be altered in the intervening period. It follows from applying the detailed rules set out above to the present situation on the market in cereals, and in particular to quotations or prices for these products within the Community and on the world market, that the refunds should be as set out in the Annex hereto. The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1(a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92, excluding malt, exported in the natural state, shall be as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 10 March 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 9 March 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. 10. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 63/21 ANNEX to the Commission Regulation of 9 March 2000 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal Product code Destination (1) Amount of refund Product code Destination (1) Amount of refund (EUR/t) (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 22,00 0 55,50 0 — 17,00 0 — — — 26,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 43,75 41,00 37,75 34,75 32,75 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (1) The destinations are identified as follows: 01 all third countries, 02 other third countries, 03 Switzerland, Liechtenstein. (2) No refund is granted when this product contains compressed meal. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)


title: Regolamento (CE) n. 515/2000 della Commissione, del 9 marzo 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala

text: L 63/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 10. 3. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 515/2000 DELLA COMMISSIONE del 9 marzo 2000 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 13, paragrafo 2, considerando quanto segue: (1) (2) (3) A norma dell'articolo 13 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, la differenza fra i corsi o i prezzi dei prodotti di cui all'articolo 1 di detto regolamento ed i prezzi di detti prodotti nella Comunità può essere coperta da una resti- tuzione all'esportazione. Le restituzioni debbono essere fissate prendendo in considerazione gli elementi di cui all'articolo 1 del rego- lamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio in relazione alla concessione delle restituzioni all'esportazione e le misure da adottare in caso di turbative nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2513/98 (4). Per quanto riguarda le farine, le semole e i semolini di grano o di segala, la restituzione applicabile a questi prodotti deve essere calcolata tenendo conto della quan- tità di cereali necessaria per la fabbricazione dei prodotti (4) (5) (6) considerati; dette quantità sono state fissate nel regola- mento (CE) n. 1501/95. La situazione del mercato mondiale o le esigenze speci- fiche di certi mercati possono rendere necessaria la diffe- renziazione della restituzione per certi prodotti, a seconda della loro destinazione. La restituzione deve essere fissata almeno una volta al mese; essa può essere modificata nel periodo intermedio. L'applicazione di dette modalità alla situazione attuale in particolare, ai dei mercati nel settore dei cereali e, corsi o prezzi di detti prodotti nella Comunità e sul mercato mondiale conduce a fissare la restituzione agli importi elencati in allegato. (7) Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all'esportazione, come tali, dei prodotti di cui all'articolo 1, lettere a), b) e c) del regolamento (CEE) n. 1766/ 92, ad eccezione del malto, sono fissate agli importi di cui in allegato. Il presente regolamento entra in vigore il 10 marzo 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 9 marzo 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 313 del 21. 11. 1998, pag. 16. 10. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 63/21 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 9 marzo 2000, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali, delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni Codice prodotto Destinazione (1) (EUR/t) Ammontare delle restituzioni — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Per le destinazioni seguenti: i paesi terzi, 01 tutti 02 altri paesi terzi, 03 Svizzera, Liechtenstein. — 0 — 22,00 0 55,50 0 — 17,00 0 — — — 26,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 43,75 41,00 37,75 34,75 32,75 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (2) Se tale prodotto contiene semole agglomerate, nessuna restituzione è concessa. NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione (GU L 214 del 30. 7. 1992, pag. 20) modificato


title: Komission asetus (EY) N:o 520/2000, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2000, ohran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1701/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax
third country

text: L 63/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 10. 3. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 520/2000, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2000, ohran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1701/1999 tarkoitetun tarjouskil- pailun osana EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2513/ 98 (4), ja erityisesti sen 4 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Amerikan yhdysvaltoja ja Kanadaa, vietävän ohran vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1701/1999 (5), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2322/ 1999 (6). Asetuksen (EY) N:o 1501/95 7 artiklassa säädetään, että komissio voi ja asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa säädettyä enimmäisvientituen menettelyä toimitettujen tietojen perusteella noudattaen päättää vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauk- sessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi, sekä se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous koskee vientiveroa. (3) (4) Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enim- mäisvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1701/1999 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 3. —9. maaliskuuta 2000 välisenä aikana toimitet- tujen tarjousten osalta ohran enimmäisvientitueksi vahvistetaan 26,94 EUR tonnia kohti. Tämä asetus tulee voimaan 10 päivänä maaliskuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EYVL L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EYVL L 201, 31. 7. 1999, s. 27. (6) EYVL L 280, 30. 10. 1999, s. 77


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0768/00 van Alexander de Roo (Verts/ALE) aan de Commissie. Nederlandse overheid misleidt Brussel.

eurovoc_concepts:
Netherlands
animal disease
food contamination
food processing
health legislation
infringement of EU law
market approval
milk

text: 26. 1. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 26 E/109 inclusief de rechten van culturele, religieuze en taalminderheden, De Commissie is voornemens te blijven werken aan verbetering van de bescherming van de mensen- rechten, in Turkije en zal daartoe projectondersteuning blijven nastreven. Met ingang van 2000 zullen de twee betrokken begrotingslijnen (B-705 en B-704) door dezelfde dienst van de Commissie worden beheerd zodat complementariteit wordt versterkt. De Commissie hoopt dat er, nu Turkije toetredingskandidaat is, geen diplomatieke druk vereist zal zijn om ervoor te zorgen dat door de Gemeenschap gesubsidieerde projecten ongehinderd kunnen worden uitgevoerd. (2001/C 26 E/134) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0768/00 van Alexander de Roo (Verts/ALE) aan de Commissie Betreft: Nederlandse overheid misleidt Brussel (9 maart 2000) Volgens het Algemeen Dagblad van 29 februari 2000 (Overheid misleidt Brussel) lijden koeien op 350 Nederlandse melkveebedrijven aan een nog onbekende dierziekte. Een bedrijf in Zelhem is (cid:132)op slot(cid:148) gezet. De koeien vertonen verschijnselen van lamlendigheid. Al meer dan een jaar zijn er problemen met deze onbekende ziekte. Sommige koeien vallen om en er zijn ook enkele dode koeien te betreuren. Volgens richtlijn 92/46/EEG (1) van 16 juni 1992 over de hygiºnevoorschriften voor melk mag alleen melk verwerkt en verhandeld worden van koeien die geen zichtbare alarmerende tekenen vertonen wat de algemene gezondheidstoestand betreft. (Zie bijlage A 1. iv). De gezondheidstoestand van de koeien op de bovenbedoelde 350 boerenbedrijven is zichtbaar niet in orde. Is de Europese Commissie op de hoogte van deze situatie in Nederland? Zo ja, 1. is de Europese Commissie van mening dat Nederland de bestaande Europese wetgeving, in het bijzonder richtlijn 92/46/ EEG, correct naleeft? 2. Indien de Europese Commissie van mening is dat Nederland de bestaande wetgeving niet correct naleeft, welke stappen denkt de Europese Commissie te ondernemen om Nederland te dwingen de bestaande Europese wetgeving na te leven? (1) PB L 268 van 14. 9. 1992, blz. 1. (2001/C 26 E/135) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0788/00 van Marianne Thyssen (PPE-DE) aan de Commissie (9 maart 2000) Betreft: Besmetting van Nederlandse zuivel In de pers zijn deze week (29 februari) berichten verschenen over een mogelijke besmetting van Neder- landse zuivelproducten door een virale infectie die het melkvee op 350 tot 600 bedrijven treft. Hoewel het Nederlandse Ministerie van Landbouw reeds geruime tijd van deze besmetting op de hoogte zou zijn, werden tot op heden nog geen landbouwbedrijven geblokkeerd en wordt de melk van de besmette dieren nog altijd verwerkt tot consumptiemelk en andere zuivelproducten. Is de Commissie van deze melkbesmetting door de Nederlandse autoriteiten op de hoogte gebracht? Kan de Commissie mij informeren of het Rapid Alert System ingeschakeld werd om de overige Europese lidstaten te informeren? Kan de Commissie mij informeren of deze besmetting een gevaar voor de volksgezondheid inhoudt? Zo ja, welke maatregelen is de Commissie van plan te nemen ter vrijwaring van de volksgezondheid?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0672/00 von Mauro Nobilia (UEN) an die Kommission. Schutz der Arbeitnehmer im See- und Luftverkehr vor Asbest.

eurovoc_concepts:
Italy
asbestos
carcinogenic substance
crew
health risk
national implementing measure
occupational health

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/201 Der Kommission ist durchaus bekannt, da(cid:223) Kleinkraftr(cid:228)der in Spanien fiskalisch unterschiedlich behandelt je nachdem, ob sie zwei- oder dreir(cid:228)drig oder auch vierr(cid:228)drig sind. Was die Mehrwertsteuer werden, betrifft, so gilt dort f(cid:252)r zwei- oder dreir(cid:228)drige Kleinkraftr(cid:228)der mit einem Hubraum von unter 50 Kubikzentimentern (cm3) ein erm(cid:228)(cid:223)igter Steuersatz, w(cid:228)hrend auf die (cid:252)brigen der normale Steuersatz angewandt wird. In bezug auf Kleinkraftr(cid:228)der, die nicht zu den Gegenst(cid:228)nden geh(cid:246)ren, die in Anhang H der Sechsten Richtlinie 77/388/EWG des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvor- schriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Umsatzsteuern (cid:129) Gemeinsames Mehrwertsteuersystem: einheitliche steuerpflichtige Bemessungsgrundlage (1), aufgef(cid:252)hrt sind und f(cid:252)r die ein erm(cid:228)(cid:223)igter Steuersatz gilt, wird die Kommission pr(cid:252)fen, ob die Einleitung eines Verfahrens im Rahmen des Artikels 226 (ehemals Artikel 169) des EG-Vertrags angezeigt ist. Die in Spanien auf bestimmte Verkehrsmittel angewandte Sondersteuer wird bei der ersten endg(cid:252)ltigen Zulassung neuer oder gebrauchter Kraftfahrzeuge in Spanien erhoben; davon ausgenommen sind bestimmte Fahrzeugkategorien, darunter zwei- oder dreir(cid:228)drige Kleinkraftr(cid:228)der mit einem Hubraum von bis zu 250 cm3. Bei der Zulassung von vierr(cid:228)drigen Leichtkraftfahrzeugen wird die Steuer dagegen erhoben. Da sie auf Gemeinschaftsebene nicht harmonisiert ist, hat Spanien die Wahl, auf welche Kategorien sie angewandt wird. (1) ABl. L 145 vom 13. 6. 1977. (2000/C 330 E/232) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0672/00 von Mauro Nobilia (UEN) an die Kommission (9. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Schutz der Arbeitnehmer im See- und Luftverkehr vor Asbest Im Jahre 1990 verabschiedete der Rat die Richtlinie 90/394/EWG (1) (cid:252)ber den Schutz der Arbeitnehmer gegen Gef(cid:228)hrdung durch Karzinogene bei der Arbeit. Diese Richtlinie gilt der Umsetzung der Rahmen- richtlinie 89/391/EWG (2) des Rates (cid:252)ber die Durchf(cid:252)hrung von Ma(cid:223)nahmen zur Verbesserung der Sicherheit und des Gesundheitsschutzes der Arbeitnehmer bei der Arbeit und betrifft alle Bereiche der (cid:246)ffentlichen und privaten Arbeitswelt. In Italien wird in dem Gesetz 277/91 zur Umsetzung der Richtlinien 80/1107/EWG (3), 82/605/EWG (4), 83/477/EWG (5), 86/188/EWG (6) und 88/642/EWG (7) zum Schutz der Arbeitnehmer vor der Gef(cid:228)hrdung durch chemische, physikalische und biologische Arbeitsstoffe in dessen Artikel 2 ausgeschlossen, da(cid:223) die Bestimmungen des Gesetzes auf Arbeitnehmer im See- und Luftverkehr Anwendung finden, da f(cid:252)r sie eine sp(cid:228)tere staatliche (cid:132)Ad-hoc-Regelung(cid:147) gelten solle. Bis zum heutigen Tag hat die italienische Regierung keine besondere Regelung zum Schutz der Arbeit- nehmer der im See- und Luftverkehr vor der Gef(cid:228)hrdung durch Karzinogene verabschiedet. Kann die Kommission best(cid:228)tigen, da(cid:223) der geschilderte Sachverhalt zutrifft? Kann die Kommission pr(cid:252)fen, inwieweit Artikel 2 des italienischen Gesetzes 277/91, mit dem verschiedene Kategorien von Arbeitnehmern ausgeschlossen und damit eines geeigneten Schutzes beraubt werden, den gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften im Bereich des Arbeitnehmerschutzes widerspricht? Kann die Kommission die italienische Regierung gegebenenfalls auffordern, die gemeinschaftlichen Richt- linien 90/394/EWG und 89/391/EWG zum Schutz aller Arbeitnehmer, einschlie(cid:223)lich der Arbeitnehmer im See- und Luftverkehr, gegen die Gef(cid:228)hrdung durch Karzinogene bei der Arbeit zu (cid:252)bernehmen? (1) ABl. L 196 vom 26. 7. 1990, S. 1. (2) ABl. L 183 vom 29. 6. 1989, S. 1. (3) ABl. L 327 vom 3. 12. 1980, S. 8. (4) ABl. L 247 vom 23. 8. 1982, S. 12. (5) ABl. L 263 vom 24. 9. 1983, S. 25. (6) ABl. L 137 vom 24. 5. 1986, S. 28. (7) ABl. L 356 vom 24. 12. 1988, S. 74. C 330 E/202 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (19. April 2000) Die Kommission kann den Ausf(cid:252)hrungen des Herrn Abgeordneten nicht voll zustimmen, und zwar aus folgenden Gr(cid:252)nden: Die Richtlinie des Rates 90/394/EWG vom 28. Juni 1990 (cid:252)ber den Schutz der Arbeitnehmer gegen Gef(cid:228)hrdung durch Karzinogene bei der Arbeit findet als Einzelrichtlinie der Rahmenrichtlinie 89/391/EWG des Rates vom 12. Juni 1989 (cid:252)ber Ma(cid:223)nahmen zur Verbesserung der Sicherheit und des Gesundheits- schutzes der Arbeitnehmer auf alle privaten oder (cid:246)ffentlichen T(cid:228)tigkeitsbereiche Anwendung, mit ganz konkreten Ausnahmen bei bestimmten Aktivit(cid:228)ten des (cid:246)ffentlichen Dienstes. Daraus folgt, da(cid:223) auch die Bereiche des See- und Luftverkehrs durch diese Richtlinie 90/394/EWG abgedeckt werden. Mit der Verabschiedung der Richtlinie der Kommission 91/632/EWG vom 28. Oktober 1991 (1) zur f(cid:252)nfzehnten Anpassung an den technischen Fortschritt der Richtlinie 67/548/EWG des Rates zur die Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften f(cid:252)r die Einstufung, Verpackung und Kennzeichnung gef(cid:228)hrlicher Stoffe (2) sind s(cid:228)mtliche Asbestformen gemeinschaftsweit als Karzinogene eingestuft worden und fallen damit in den Anwendungsbereich dieser Richtlinie 90/394/EWG. Die Ausklammerung bestimmter Arbeitnehmerkategorien aus dem Anwendungsbereich des Gesetzes 277/ 91 steht mit den Richtlinien 80/1107/EWG, 82/605/EWG, 83/477/EWG, 86/188/EWG und 88/642/EWG in Einklang. Dies bedeutet jedoch nicht, da(cid:223) die Arbeitnehmer im See- und Luftverkehr schutzlos der Gef(cid:228)hrdung durch Karzinogene ausgesetzt w(cid:228)ren, da sie durch die Vorschriften zur Umsetzung der Richtlinie 90/394/EWG in italienisches Recht abgesichert sind. Die Kommission weist den Herrn Abgeordneten darauf hin, da(cid:223) die Richtlinien 90/394/EWG und 89/391/ EWG durch Gesetzesverordnung 626 vom 19. September 1994 in italienisches Recht umgesetzt worden sind und da(cid:223) die Arbeitnehmer des See- und Luftverkehrs aus dem Anwendungsbereich dieser Verordnung nicht ausgeschlossen sind. (1) ABl. L 338 vom 10. 12. 1991. (2) ABl. 196 vom 16. 8. 1967; ABl. L 327 vom 3. 12. 1980; ABl. L 247 vom 23. 8. 1982; ABl. L 263 vom 24. 9. 1983; ABl. L 137 vom 24. 5. 1986; ABl. L 356 vom 24. 12. 1988. (2000/C 330 E/233) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0675/00 von JosØ PomØs Ruiz (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Langer Zeitraum, w(cid:228)hrend dessen ECHO keinen Direktor hat (29. Februar 2000) Seitdem zu erfahren war, da(cid:223) Alberto Navarro ins Kabinett von Javier Solana eintreten w(cid:252)rde, war die Notwendigkeit vorherzusehen, einen neuen Direktor f(cid:252)r diese Beh(cid:246)rde zu ernennen. Weshalb hat der neue EU-Kommissar, Herr Nielson, so lange gez(cid:246)gert, um die Ernennung vorzuschlagen? Weshalb l(cid:228)(cid:223)t man es zu, da(cid:223) der designierte Bewerber sein Amt noch nicht angetreten hat? Antwort von Herrn Nielson im Namen der Kommission (21. M(cid:228)rz 2000) Alberto Navarro, ehemals Direktor des Europ(cid:228)ischen Amts f(cid:252)r humanit(cid:228)re Hilfen (ECHO) ist seit dem 1. Oktober 1999 Kabinettschef von Javier Solana. In Anwendung der geltenden Verwaltungsverfahren wurde Sabato Della Monica mit Wirkung vom 1. Oktober 1999 zum Gesch(cid:228)ftsf(cid:252)hrenden Direktor von ECHO bis zur endg(cid:252)ltigen Neubesetzung des Amtes ernannt


title: PERGUNTA ESCRITA E-0684/00 apresentada por Elspeth Attwooll (ELDR) à Comissão. Circulação com os faróis acesos durante o dia.

text: 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/205 Em contraste com o que o Senhor Deputado afirmou, nos relat(cid:243)rios regulares da Comissªo relativos aos pre(cid:231)os dos ve(cid:237)culos autom(cid:243)veis nªo se indicava que os pre(cid:231)os antes de impostos de ve(cid:237)culos autom(cid:243)veis na Irlanda fossem especialmente elevados em compara(cid:231)ªo com outros Estados-membros e, em especial, com o Reino Unido (2). A este respeito, a Comissªo concluiu que nos Estados-membros em que a aquisi(cid:231)ªo de ve(cid:237)culos autom(cid:243)veis estava sujeita a um elevado n(cid:237)vel de imposto, como na Irlanda, os pre(cid:231)os antes de impostos eram relativamente reduzidos. Relativamente aos pre(cid:231)os ap(cid:243)s impostos, deve sublinhar-se que a tributa(cid:231)ªo da aquisi(cid:231)ªo de ve(cid:237)culos autom(cid:243)veis tem permanecido uma questªo inteiramente do foro dos Estados-membros, dado terem atØ (cid:224) presente data exclu(cid:237)do esta questªo das ac(cid:231)ıes comunitÆrias relativas (cid:224) harmoniza(cid:231)ªo fiscal do mercado interno. No que diz respeito (cid:224) pergunta do Senhor Deputado acerca do futuro quadro jur(cid:237)dico para a distribui(cid:231)ªo de ve(cid:237)culos autom(cid:243)veis, a respectiva decisªo encontra-se ainda em aberto. A Comissªo estÆ actualmente a elaborar um relat(cid:243)rio de avalia(cid:231)ªo do mencionado regulamento, que deverÆ conter mais elementos quanto (cid:224)s causas subjacentes aos diferenciais de pre(cid:231)o existentes e quanto (cid:224) incidŒncia do sistema de distribui(cid:231)ªo isento nos pre(cid:231)os dos ve(cid:237)culos autom(cid:243)veis. O impacto do mencionado regulamento sobre os consumidores constituirÆ um dos elementos-chave da avalia(cid:231)ªo. No entanto, o presente relat(cid:243)rio proporcionarÆ uma base fundamental para os debates a realizar acerca do futuro quadro jur(cid:237)dico para a distribui(cid:231)ªo de ve(cid:237)culos autom(cid:243)veis, ap(cid:243)s o termo da vigŒncia do actual regulamento em 30 de Setembro de 2002. (1) Regulamento (CE) no 1475/95 da Comissªo, de 28 de Junho de 1995, relativo (cid:224) aplica(cid:231)ªo do no 3 do artigo 85o do Tratado CE a certas categorias de acordos de distribui(cid:231)ªo e de servi(cid:231)o de venda e p(cid:243)s-venda de ve(cid:237)culos autom(cid:243)veis (cid:129) JO L 145 de 29. 6. 1995. (2) Ver, por exemplo, o comunicado de imprensa mais recente IP/00/121 de 7 de Fevereiro de 2000, sobre o relat(cid:243)rio. (2000/C 330 E/237) PERGUNTA ESCRITA E-0684/00 apresentada por Elspeth Attwooll (ELDR) (cid:224) Comissªo Objecto: Circula(cid:231)ªo com os far(cid:243)is acesos durante o dia (9 de Mar(cid:231)o de 2000) Pode a Comissªo precisar a situa(cid:231)ªo em que se encontram actualmente os trabalhos do Grupo de Alto N(cid:237)vel da Comissªo para a Seguran(cid:231)a RodoviÆria no que respeita ao problema da circula(cid:231)ªo com os far(cid:243)is acesos durante o dia e a eventual adop(cid:231)ªo de legisla(cid:231)ªo comunitÆria neste dom(cid:237)nio? EstÆ a Comissªo em posi(cid:231)ªo de continuar a fazer pressªo para resolver o aparente impasse entre os Estados-membros neste dom(cid:237)nio? Resposta dada pela ComissÆria L. de Palacio em nome da Comissªo (7 de Abril de 2000) A Comissªo tem estado a analisar os resultados dos numerosos estudos relativos (cid:224) eficÆcia da circula(cid:231)ªo com os far(cid:243)is acesos durante o dia como medida de redu(cid:231)ªo da sinistralidade rodoviÆria. Esses resultados nªo sªo conclusivos, mas indicam que, para todos os utentes da estrada, a circula(cid:231)ªo com os far(cid:243)is acesos durante o dia constituiria uma medida positiva e que os efeitos sªo directamente proporcionais aos n(cid:237)veis de luz ambiente. As estimativas quanto (cid:224) redu(cid:231)ªo da sinistralidade variam bastante, continuando a ser tema de controvØrsia entre os peritos. A Comissªo conclui que, embora deva revelar-se economicamente rendosa enquanto medida de seguran(cid:231)a rodoviÆria, a circula(cid:231)ªo com os far(cid:243)is acesos durante o dia nªo serÆ tªo significativa como, por exemplo, os potenciais benef(cid:237)cios da redu(cid:231)ªo dos limites de velocidade e de alcoolemia ou de uma utiliza(cid:231)ªo intensificada dos cintos de seguran(cid:231)a. A Comissªo refere mais aprofundadamente o seu ponto de vista sobre o impacto destas medidas na comunica(cid:231)ªo relativa (cid:224) seguran(cid:231)a rodoviÆria, que adoptou em 18 de Mar(cid:231)o de 2000 (1). A Comissªo calculou tambØm que o acrØscimo mÆximo no consumo de combust(cid:237)vel, e consequentemente nas emissıes de di(cid:243)xido de carbono (CO2), decorrente da circula(cid:231)ªo com os far(cid:243)is acesos durante o dia, varia entre 1,5 % e 2,0 %, se bem que dependendo, atØ certo ponto, da especifica(cid:231)ªo tØcnica relativa a tal forma de circula(cid:231)ªo. C 330 E/206 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 Na œltima reuniªo do Grupo de Alto N(cid:237)vel para a Seguran(cid:231)a RodoviÆria, ficou claro que, entre os Estados- -membros, hÆ ainda divergŒncias quanto (cid:224) eficÆcia da circula(cid:231)ªo com os far(cid:243)is acesos durante o dia. As diferen(cid:231)as incidiram, nomeadamente, na questªo de o consequente acrØscimo no consumo de combust(cid:237)vel e nas emissıes de CO2 constituir ou nªo um custo social significativo que contrariaria os benef(cid:237)cios previs(cid:237)veis da medida. Consequentemente, a Comissªo comunicou ao grupo que iria estudar a prepara(cid:231)ªo de legisla(cid:231)ªo comunitÆria relativa (cid:224) circula(cid:231)ªo com os far(cid:243)is acesos durante o dia logo que, por parte dos Estados-membros, se manifestasse maior apoio. (1) COM(2000) 125. (2000/C 330 E/238) PERGUNTA ESCRITA P-0692/00 apresentada por Francesco Speroni (TDI) (cid:224) Comissªo (29 de Fevereiro de 2000) Objecto: Contratos de trabalho por tempo determinado para o Quinto Programa-Quadro Na sequŒncia da decisªo da Comissªo Europeia de 19 de Janeiro de 1996, relativa a uma nova pol(cid:237)tica do pessoal (NPPR), foram publicados avisos de abertura de vaga com procedimento interno de selec(cid:231)ªo. Os contratos, que foram conclu(cid:237)dos por dois anos a partir de 15 de Fevereiro 1997 e renovados por mais uma ano, cessaram no dia 15 de Fevereiro de 2000. A renova(cid:231)ªo foi feita durante o 5o Programa-Quadro que terminarÆ em 2002; foram confiados a alguns investigadores, em fase de renova(cid:231)ªo de contrato, projectos com uma dura(cid:231)ªo superior (cid:224) do pr(cid:243)prio contrato (por exemplo o projecto quadrienal COCO que termina em 2002). Nªo considera a Comissªo que esta interrup(cid:231)ªo for(cid:231)ada dos projectos de investiga(cid:231)ªo, devida ao termo dos contratos dos investigadores, provoca nªo s(cid:243) preju(cid:237)zos econ(cid:243)micos como tambØm um atraso nos processos de investiga(cid:231)ªo, demonstrando ainda que a flexibilidade exigida aos trabalhadores com contratos por tempo determinado Ø aplicada em modos e prazos errados, sem avaliando a necessidade do correcto cumprimento do 5o Programa-Quadro? Resposta dada pelo ComissÆrio Ph. Busquin em nome da Comissªo (20 de Mar(cid:231)o de 2000) Os contratos que o Senhor Deputado refere sªo contratos de agentes temporÆrios com a dura(cid:231)ªo mÆxima de trŒs anos, previstos pela nova pol(cid:237)tica de pessoal afecta ao or(cid:231)amento de investiga(cid:231)ªo que a Comissªo adoptou em 1996. TŒm por objectivo permitir uma certa flexibilidade na admissªo de pessoal especiali- zado, sobretudo em dom(cid:237)nios relativamente aos quais a Comissªo nªo dispıe de reservas de recrutamento. O seu nœmero nªo pode exceder 25 % do quadro de efectivos da investiga(cid:231)ªo. Estes agentes temporÆrios sªo seleccionados a partir de uma base de dados constitu(cid:237)da na sequŒncia de um concurso amplamente divulgado no exterior da Comissªo (com destaque para o s(cid:237)tio Internet Cordis). A este respeito, sublinhe-se tambØm que os agentes temporÆrios sªo informados quanto (cid:224) dura(cid:231)ªo mÆxima de trŒs anos para os seus contratos, desde que apresentam a candidatura, e bem assim no momento da assinatura do contrato. Por outro lado, como os contratos podem ser celebrados em qualquer altura do ano, nem todos atingiram o termo em 15 de Fevereiro de 2000. Deve ainda assinalar-se que os contratos nªo se destinam a abranger o per(cid:237)odo de dura(cid:231)ªo de um programa-quadro ou sequer de um dado projecto. Correspondem a um modo de recrutamento comple- mentar ao dos agentes temporÆrios admitidos por procedimentos de selec(cid:231)ªo assimilÆveis a concursos, os quais beneficiam de contratos de cinco anos renovÆveis ou de contratos de dura(cid:231)ªo indeterminada, consoante, entre os efectivos da investiga(cid:231)ªo, ocupem um posto do quadro tØcnico-cient(cid:237)fico ou do quadro administrativo. De qualquer modo, a Comissªo pode asseverar ao Senhor Deputado que jamais algum projecto de investiga(cid:231)ªo foi interrompido por for(cid:231)a da expira(cid:231)ªo de contratos de agentes temporÆrios


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0670/00 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission. Honig aus Borretsch und die Honig-Verordnung von 1976.

eurovoc_concepts:
common agricultural policy
honey

text: C 26 E/86 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/105) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0670/00 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (9. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Honig aus Borretsch und die Honig-Verordnung von 1976 Aus der Borretschpflanze erzeugter Honig (Borretsch-Honig) hat von Natur aus einen h(cid:246)heren Saccharose- anteil als es der durch die Honig-Verordnung von 1976 vorgeschriebene Grenzwert von 5 % gestattet. Die Gebietsk(cid:246)rperschaft f(cid:252)r Handelsnormen im VK hat jedoch nach einer detaillierten analytischen Studie des Europ(cid:228)ischen Verbands der Importeure, Packer und Gro(cid:223)h(cid:228)ndler von Honig (der enge Verbindungen zur Europ(cid:228)ischen Kommission hat) dem Amt f(cid:252)r Handelsnormen (VK) empfohlen, den Saccharoseanteil im Borretsch-Honig zu genehmigen. Stimmt die Kommission zu, da(cid:223) Borretsch-Honig von Natur aus einen h(cid:246)heren Saccharoseanteil hat und deshalb aus den derzeitigen Verordnungen ausgenommen werden sollte? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (31. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission hat dem Rat 1996 einen Vorschlag zur Vereinfachung der Honigrichtlinie vorgelegt (1). Anhang II dieses Vorschlags enth(cid:228)lt einige neue Kriterien f(cid:252)r den scheinbaren Saccharosegehalt von Honig. In seiner letzten Sitzung im Februar 2000 hat sich das Kodex-Komitee f(cid:252)r Zucker der Ern(cid:228)hrungs- und Landwirtschaftsorganisation der Vereinten Nationen (FAO) auf den Entwurf eines (cid:252)berarbeiteten Standards f(cid:252)r Honig geeinigt. Nach diesem neuen Standard darf der Saccharosegehalt von Borretsch-Honig (Borago officinalis) h(cid:246)chstens 15g/100g betragen. Es ist davon auszugehen, da(cid:223) die Schlu(cid:223)folgerungen des Kodex- Komitees in den n(cid:228)chsten Sitzungen der Sachverst(cid:228)ndigen im Rat (cid:252)ber den Vorschlag f(cid:252)r die neue Honigrichtlinie ber(cid:252)cksichtigt werden. (1) ABl. C 231 vom 9. 8. 1996. (2001/C 26 E/106) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0689/00 von Robert Goebbels (PSE) an die Kommission (9. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Eventuelle ˜nderung von Artikel 105 Absatz 6 des EG-Vertrags In Artikel 105 Absatz 6 des EG-Vertrags hei(cid:223)t es, da(cid:223) der Rat der EZB besondere Aufgaben im Zusammenhang mit der Aufsicht (cid:252)ber Kreditinstitute und sonstige Finanzinstitute (cid:132)mit Ausnahme von Versicherungsunternehmen(cid:147) (cid:252)bertragen kann. Nun aber erfordert der europ(cid:228)ische Binnenmarkt f(cid:252)r Finanzdienstleistungen, der gerade im Entstehen begriffen ist, eine globale Aufsicht, insbesondere im Anschlu(cid:223) an die vielfachen Fusionen/Akquisitionen und auch wechselseitigen Kapitalbeteiligungen zwischen Banken, Versicherungen, Investmentfonds und anderen Sparten des Finanzsektors. Mehrere Mitgliedstaaten der EU haben bereits eine einheitliche nationale Aufsicht f(cid:252)r den gesamten Finanzsektor, einschlie(cid:223)lich Versicherungsgesellschaften, eingef(cid:252)hrt oder sind dabei, es zu tun. Sollte man nicht die Regierungskonferenz dazu nutzen, eine ˜nderung von Artikel 105 Absatz 6 vorzuschlagen, um die erforderliche Rechtsgrundlage zu schaffen, damit der Rat der EZB einige besondere Aufgaben auch im Bereich der Aufsicht von Versicherungen (cid:252)bertragen kann? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (19. April 2000) Der EG-Vertrag schlie(cid:223)t die Versicherungsunternehmen ausdr(cid:252)cklich von den Aufgaben im Zusammen- hang mit der Aufsicht aus, die der Europ(cid:228)ischen Zentralbank (EZB) nach dem Verfahren des Artikels 105 Absatz 6 EG-Vertrag (cid:252)bertragen werden k(cid:246)nnen. Dieser Ausschlu(cid:223) hat mehrere Gr(cid:252)nde. In der Ver- sicherungswirtschaft herrscht nicht die Gefahr einer erheblichen Ansteckung, die sich zu einer allgemeinen


title: PREGUNTA ESCRITA E-0689/00 de Robert Goebbels (PSE) a la Comisión. Posible modificación del apartado 6 del artículo 105 del Tratado CE.

eurovoc_concepts:
EU competence
EU control
European Central Bank
insurance company

text: C 26 E/86 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/105) PREGUNTA ESCRITA E-0670/00 de Glyn Ford (PSE) a la Comisi(cid:243)n (9 de marzo de 2000) Asunto: Miel de borraja y los reglamentos de 1976 sobre la miel La miel obtenida de la planta de borraja (miel de borraja) contiene de forma natural un nivel de sacarosa mÆs elevado que el l(cid:237)mite del 5 % establecido en los reglamentos de 1976 sobre la miel. Sin embargo, la «Local Authority on Trading Standards» (Autoridad Local competente para las Normas Comerciales) del Reino Unido ha recomendado a la Oficina encargada de las Normas Comerciales que acepten el nivel de sacarosa de la miel de borraja, de conformidad con una detallada investigaci(cid:243)n anal(cid:237)tica de la «European Federation of Honey Importers, Packers and Distributors» (Federaci(cid:243)n Europea de Importadores, Empaque- tadores y Distribuidores de Miel), que colabora estrechamente con la Comisi(cid:243)n Europea. ¿Acepta la Comisi(cid:243)n el hecho de que la miel de borraja contenga de forma natural un elevado nivel de sacarosa, y que por lo tanto debe ser excluida de los reglamentos vigentes? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (31 de marzo de 2000) En 1996 la Comisi(cid:243)n present(cid:243) al Consejo una propuesta para simplificar la Directiva relativa a la miel (1). En el anexo II de dicha propuesta se incluyen algunos criterios nuevos relativos al contenido aparente en sacarosa. En su œltima reuni(cid:243)n celebrada en febrero de 2000, el ComitØ del Codex de la FAO sobre azœcares aprob(cid:243) un proyecto de norma revisada para la miel. El nuevo texto de ese proyecto de norma revisada prevØ un contenido de sacarosa no superior a 15g/100g para la miel de borraja (Borago officinalis). Es probable que en las pr(cid:243)ximas reuniones sobre la propuesta relativa a la miel los expertos del Consejo tengan en cuenta las conclusiones del ComitØ del Codex. (1) DO C 231 de 9. 8. 1996. (2001/C 26 E/106) PREGUNTA ESCRITA E-0689/00 de Robert Goebbels (PSE) a la Comisi(cid:243)n (9 de marzo de 2000) Asunto: Posible modificaci(cid:243)n del apartado 6 del art(cid:237)culo 105 del Tratado CE El apartado 6 del art(cid:237)culo 105 del Tratado CE estipula que el Consejo podrÆ encomendar al BCE tareas espec(cid:237)ficas respecto de pol(cid:237)ticas relacionadas con la supervisi(cid:243)n prudencial de las entidades de crØdito y otras entidades financieras, «con excepci(cid:243)n de las empresas de seguros». El gran mercado europeo de servicios financieros en v(cid:237)as de creaci(cid:243)n necesita una supervisi(cid:243)n prudencial global, en particular tras las mœltiples fusiones y adquisiciones, o incluso tomas de participaci(cid:243)n cruzadas, entre bancos, empresas de seguros, fondos de inversi(cid:243)n y otros profesionales del sector financiero. Varios Estados miembros de la UE ya han establecido, o estÆn haciØndolo, un control prudencial nacional œnico para todo el sector financiero, incluidas las empresas de seguros. ¿No ser(cid:237)a oportuno aprovechar la ocasi(cid:243)n que ofrece la Conferencia Intergubernamental para proponer una modificaci(cid:243)n del apartado 6 del art(cid:237)culo 105 con el fin de crear el fundamento jur(cid:237)dico necesario para que el Consejo pueda encomendar al BCE determinadas tareas espec(cid:237)ficas relacionadas con el control prudencial de las empresas de seguros? Respuesta del Comisario Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) El Tratado CE excluye expresamente a las compaæ(cid:237)as de seguros de las misiones de vigilancia cautelar que podr(cid:237)an confiarse al Banco Central Europeo (BCE) segœn el procedimiento previsto en el apartado 6 del art(cid:237)culo 105 del Tratado CE. Esta exclusi(cid:243)n tiene varios fundamentos. El sector de los seguros no estÆ 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/87 sujeto a un riesgo de contagio significativo, que podr(cid:237)a desembocar en una crisis total. Las aseguradoras no gozan de una cobertura en œltima instancia por parte de los bancos centrales. Las aseguradoras intervienen esencialmente en los mercados de capitales a largo plazo (obligaciones y acciones) y son por lo tanto menos sensibles a las decisiones de pol(cid:237)tica monetaria. La normativa cautelar de estas empresas se basa en tØcnicas espec(cid:237)ficas, muy diferentes de las normas aplicadas en el medio bancario. Estos elementos justifican que ningœn banco central de la Comunidad sea responsable de la vigilancia cautelar de las compaæ(cid:237)as de seguros. La aparici(cid:243)n de conglomerados financieros que agrupan a entidades de crØdito, entidades de inversi(cid:243)n y compaæ(cid:237)as de seguros supone, evidentemente, una serie de retos a la organizaci(cid:243)n tradicionalmente sectorial del control cautelar del sector financiero. La legislaci(cid:243)n comunitaria, que liberaliz(cid:243) el intercambio de informaci(cid:243)n cautelar entre autoridades competentes, favorece el refuerzo de la cooperaci(cid:243)n entre las autoridades de los tres sectores. En una serie de pa(cid:237)ses se han creado autoridades de vigilancia «integradas» que ejercen el control cautelar de los tres sectores: bancario, de servicios de inversi(cid:243)n y de seguros. Conviene seæalar que estas autoridades estÆn claramente separadas de los bancos centrales, aunque el marco jur(cid:237)dico favorece el intercambio de informaci(cid:243)n con la autoridad monetaria. La Comisi(cid:243)n se comprometi(cid:243), mediante su plan de acci(cid:243)n para los servicios financieros (1), a proponer un marco cautelar que garantice una vigilancia eficaz de los conglomerados financieros. A tal efecto se cre(cid:243) un grupo tØcnico mixto que reœne a expertos de los tres sectores para elaborar propuestas en los Æmbitos de la adecuaci(cid:243)n de los fondos propios; de las transacciones intragrupales y de la concentraci(cid:243)n de riesgos; de la evaluaci(cid:243)n de los accionistas y dirigentes, en particular con motivo de las operaciones de fusi(cid:243)n y adquisici(cid:243)n; del intercambio de informaci(cid:243)n entre autoridades competentes y de designaci(cid:243)n de un coordinador entre las autoridades de vigilancia y la definici(cid:243)n de sus misiones. En paralelo, la Comisi(cid:243)n promovi(cid:243) la conferencia de autoridades de vigilancia, que reœne a los Presidentes de los distintos organismos europeos competentes en normativa y vigilancia cautelar de los tres sectores (2). Al favorecer la concertaci(cid:243)n sobre temas de interØs comœn, la Comisi(cid:243)n desea considerar la dimensi(cid:243)n plurisectorial de los conglomerados financieros y optimizar la cooperaci(cid:243)n en la diversidad de los mØtodos de organizaci(cid:243)n de la funci(cid:243)n de vigilancia cautelar. En consecuencia, permita al BCE misiones espec(cid:237)ficas de control cautelar de los seguros. la Comisi(cid:243)n no considera necesario introducir en el Tratado una base jur(cid:237)dica que (1) COM(1999) 232 final. (2) `mbito bancario: ComitØ Consultivo Bancario, ComitØ de supervisi(cid:243)n bancaria, Grupo de contacto. `mbito de valores mobiliarios: Grupo de alto nivel de control de valores mobiliarios, FESCO. `mbito de seguros: ComitØ de seguros, Conferencia de controladores de seguros. (2001/C 26 E/107) PREGUNTA ESCRITA E-0691/00 de Paulo Casaca (PSE) a la Comisi(cid:243)n (9 de marzo de 2000) Asunto: Aplicaci(cid:243)n del programa Leader en la Regi(cid:243)n Aut(cid:243)noma de Azores A invitaci(cid:243)n de Adelia(cid:231)or el autor de la pregunta tuvo la oportunidad de visitar el 18 de febrero de 2000 un conjunto de proyectos desarrollados por esta asociaci(cid:243)n con ayuda financiera del programa Leader en Capelo, isla do Faial (Regi(cid:243)n Aut(cid:243)noma de Azores), en donde ya se han llevado a cabo muchos de los 293 proyectos ya aprobados por esta asociaci(cid:243)n. Los proyectos visitados abarcaban un amplio abanico de actividades, especialmente la reconstrucci(cid:243)n de viviendas destruidas por el volcÆn Capelinhos para desarrollar proyectos de turismo rural, mejoras en pequeæas unidades tur(cid:237)sticas, recuperaci(cid:243)n de edificios para la promoci(cid:243)n de la artesan(cid:237)a, construcci(cid:243)n de miradores y de circuitos tur(cid:237)sticos de senderismo, ludotecas para niæos, programas de promoci(cid:243)n tur(cid:237)stica en folletos y cintas de v(cid:237)deo y marketing de productos agr(cid:237)colas, entre otros


title: PERGUNTA ESCRITA E-0653/00 apresentada por Encarnación Redondo Jiménez (PPE-DE) à Comissão. Utilização de Fundos Comunitários em infra-estruturas para irrigação no rio Guaro.

eurovoc_concepts:
Andalusia
EAGGF Guidance Section
European Regional Development Fund
competence of the Member States
irrigation

text: C 374 E/126 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 12. 2000 Em caso afirmativo, que recomenda(cid:231)ıes deu a Comissªo ao Governo Regional das Ilhas Baleares relativamente ao projecto de ecotaxa? Em que condi(cid:231)ıes considera a Comissªo que esta medida poderia ser introduzida? Resposta dada por Mario Monti em nome da Comissªo (18 de Abril de 2000) A Comissªo tem a honra de informar o Senhor Deputado que nªo recebeu qualquer notifica(cid:231)ªo de um projecto de ecotaxa nas ilhas Baleares. (2000/C 374 E/149) PERGUNTA ESCRITA E-0653/00 apresentada por Encarnaci(cid:243)n Redondo JimØnez (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (9 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Utiliza(cid:231)ªo de Fundos ComunitÆrios em infra-estruturas para irriga(cid:231)ªo no rio Guaro Em 1987, a Comissªo Europeia atribuiu 645 milhıes de pesetas (Decisªo C(87) 1626/13) para a constru(cid:231)ªo da barragem La Viæuela, no rio Guaro, bem como para vÆrias infra-estruturas de irriga(cid:231)ªo nas margens do Guaro. No entanto, apenas foram conclu(cid:237)dos as obras na margem esquerda do rio Guaro, permanecendo por concluir atØ hoje as da margem direita (a ficha tØcnica no A N 94 P 0101 inclui a irriga(cid:231)ªo do rio Guaro no Programa operacional Andaluzia 94-99). Por outro lado, uma delega(cid:231)ªo de interessados deslocou-se aos servi(cid:231)os da DG XVI em Bruxelas sem obter uma resposta satisfat(cid:243)ria por parte da Comissªo. Perante estes factos poderÆ a Comissªo informar por que motivos nªo foram conclu(cid:237)das as obras na margem direita? Quando serªo conclu(cid:237)das? Que esfor(cid:231)os e recursos utilizou a Comissªo para fornecer uma informa(cid:231)ªo completa (cid:224)s pessoas afectadas por esta situa(cid:231)ªo? Resposta dada por Michel Barnier em nome da Comissªo (7 de Abril de 2000) A Comissªo remete a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para as informa(cid:231)ıes prestadas ao Parlamento sobre o projecto em questªo, nomeadamente na sua resposta (cid:224) pergunta escrita E-1391/99, do Senhor Deputado Sakellariou (1), nas suas comunica(cid:231)ıes (cid:224)s peti(cid:231)ıes 249/99 e 391/99, bem como na sua carta de 6 de Maio de 1999, dirigida (cid:224) Senhora Deputada Theato. Com base nas informa(cid:231)ıes recebidas do Estado-membro em causa, para alØm do co-financiamento precedente da constru(cid:231)ªo do corpo da barragem de La Viæuela, os trabalhos co-financiados a t(cid:237)tulo da ac(cid:231)ªo 6. 1. 1. do programa operacional (PO) da regiªo da Andaluzia para o per(cid:237)odo de 1994-1999 decorrem todos na margem esquerda do rio VØlez e estªo praticamente terminados. AlØm disso, a ficha tØcnica do PO nªo especifica a localiza(cid:231)ªo dos projectos, na margem esquerda ou direita do rio, e indica apenas «Obras de distribui(cid:231)ªo no Guaro». A Comissªo recorda que, em virtude do princ(cid:237)pio da subsidiariedade, compete ao Estado-membro seleccionar os projectos a co-financiar. De acordo com as informa(cid:231)ıes recebidas das autoridades nacionais, os projectos a que o Senhor Deputado faz referŒncia serªo muito provavelmente efectuados numa fase ulterior da programa(cid:231)ªo, embora as autoridades supracitadas nªo especifiquem se este futuro desenvolvi- mento irÆ ser objecto de um pedido de co-financiamento comunitÆrio. (1) JO C 170 E de 20. 6. 2000, p. 3